# Europeiska unionens L 56/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 56 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången28 februari 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 56

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången28 februari 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/295 av den 15 december 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 44/2014 vad gäller fordonskonstruktion och allmänna krav för godkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar och delegerad förordning (EU) nr 134/2014 vad gäller krav på miljöprestanda och framdrivningenheters prestanda för godkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/296 av den 27 februari 2018 om att inte godkänna det verksamma ämnet extrakt av Reynoutria sachalinensis i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (
  1
  ) | 31 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2018/297 av den 20 februari 2018 om utnämning av ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté | 33 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2018/298 av den 26 februari 2018 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 34 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2018/299 av den 26 februari 2018 om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 46 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/300 av den 11 januari 2018 om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna om utbyggnad av Atlantgodskorridoren med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010
  [delgivet med nr C(2018) 51] | 60 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/301 av den 26 februari 2018 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2017/926 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ beträffande utgifter som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för budgetåret 2016
  [delgivet med nr C(2018) 1078] | 62 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/295 av den 15 december 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 44/2014 vad gäller fordonskonstruktion och allmänna krav för godkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar och delegerad förordning (EU) nr 134/2014 vad gäller krav på miljöprestanda och framdrivningenheters prestanda för godkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/296 av den 27 februari 2018 om att inte godkänna det verksamma ämnet extrakt av Reynoutria sachalinensis i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (
  1
  )

Reynoutria sachalinensis

1

31

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2018/297 av den 20 februari 2018 om utnämning av ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté

33

*

Rådets beslut (Gusp) 2018/298 av den 26 februari 2018 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

34

*

Rådets beslut (Gusp) 2018/299 av den 26 februari 2018 om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

46

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/300 av den 11 januari 2018 om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna om utbyggnad av Atlantgodskorridoren med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010
  [delgivet med nr C(2018) 51]

[delgivet med nr C(2018) 51]

60

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/301 av den 26 februari 2018 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2017/926 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ beträffande utgifter som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för budgetåret 2016
  [delgivet med nr C(2018) 1078]

[delgivet med nr C(2018) 1078]

62

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1151 av den 1 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 ( EUT L 175, 7.7.2017 ) | 66 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1151 av den 1 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 ( EUT L 175, 7.7.2017 )

( EUT L 175, 7.7.2017 )

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 56/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/295

av den 15 december 2017

om ändring av delegerad förordning (EU) nr 44/2014 vad gäller fordonskonstruktion och allmänna krav för godkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar och delegerad förordning (EU) nr 134/2014 vad gäller krav på miljöprestanda och framdrivningenheters prestanda för godkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (1), särskilt artiklarna 18.3, 21.5 och 23.12, och

av följande skäl:

| (1) | Med utgångspunkt i kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om den heltäckande undersökningen av konsekvenserna av Euro 5-miljösteget för fordon av kategori L (2) i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EU) nr 168/2013, och med beaktande av problem som godkännandemyndigheter och parter stött på vid tillämpningen av förordning (EU) nr 168/2013 samt kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 44/2014 (3) och (EU) nr 134/2014 (4), bör det göras vissa ändringar och förtydliganden i de delegerade förordningarna för att säkerställa att de kan tillämpas på ett smidigt sätt. |
| --- | --- |

(1)

Med utgångspunkt i kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om den heltäckande undersökningen av konsekvenserna av Euro 5-miljösteget för fordon av kategori L (2) i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EU) nr 168/2013, och med beaktande av problem som godkännandemyndigheter och parter stött på vid tillämpningen av förordning (EU) nr 168/2013 samt kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 44/2014 (3) och (EU) nr 134/2014 (4), bör det göras vissa ändringar och förtydliganden i de delegerade förordningarna för att säkerställa att de kan tillämpas på ett smidigt sätt.

| (2) | För att säkerställa att EU:s system för typgodkännande av fordon av kategori L fungerar effektivt bör de tekniska krav och provningsförfaranden som anges i de delegerade förordningarna (EU) nr 44/2014 och (EU) nr 134/2014 kontinuerligt förbättras och anpassas till den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att EU:s system för typgodkännande av fordon av kategori L fungerar effektivt bör de tekniska krav och provningsförfaranden som anges i de delegerade förordningarna (EU) nr 44/2014 och (EU) nr 134/2014 kontinuerligt förbättras och anpassas till den tekniska utvecklingen.

| (3) | Bilaga IV till delegerad förordning (EU) nr 44/2014 innehåller den ekvation som ska användas för att kontrollera de tillverkade fordonens, systemens, komponenternas och separata tekniska enheternas överensstämmelse med den godkända typen. Ekvationen bör ändras i förtydligande syfte. Bilaga XII till delegerad förordning (EU) nr 44/2014 bör ändras med avseende på motorns driftsfönster för upptäckt av feltändning i syfte att säkerställa att de krav som ställs är tekniskt genomförbara. Bilaga XII bör även ändras för att möjliggöra en teknisk uppgradering till nya standarder som utvecklas för gränssnittet mellan generiska avsökningsverktyg och fordonet med avseende på system för omborddiagnos (OBD). Tillägg 2 till bilaga XII bör ändras i syfte att förtydliga flera faktorer som övervakas med avseende på de OBD-krav som anges där. Det bör läggas till nya tillägg till bilaga XII för att säkerställa korrekt genomförande av prestandakvoter under drift. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga IV till delegerad förordning (EU) nr 44/2014 innehåller den ekvation som ska användas för att kontrollera de tillverkade fordonens, systemens, komponenternas och separata tekniska enheternas överensstämmelse med den godkända typen. Ekvationen bör ändras i förtydligande syfte. Bilaga XII till delegerad förordning (EU) nr 44/2014 bör ändras med avseende på motorns driftsfönster för upptäckt av feltändning i syfte att säkerställa att de krav som ställs är tekniskt genomförbara. Bilaga XII bör även ändras för att möjliggöra en teknisk uppgradering till nya standarder som utvecklas för gränssnittet mellan generiska avsökningsverktyg och fordonet med avseende på system för omborddiagnos (OBD). Tillägg 2 till bilaga XII bör ändras i syfte att förtydliga flera faktorer som övervakas med avseende på de OBD-krav som anges där. Det bör läggas till nya tillägg till bilaga XII för att säkerställa korrekt genomförande av prestandakvoter under drift.

| (4) | Vissa ekvationer i bilagorna II, III och IV till delegerad förordning (EU) nr 134/2014 bör anpassas för att ge ökad tydlighet. Bilaga VI till den delegerade förordningen bör ändras så att en korrekt tillämpning av provningskraven avseende hållbarhet för föroreningsbegränsande anordningar säkerställs. Klassificeringskraven för standardcykeln på väg för fordon av kategori L (SRC-LeCV) i bilaga VI bör anpassas i syfte att säkerställa att dessa krav tillämpas korrekt under provningen. Användningen av amerikanska miljöskyddsverkets körcykel (AMA) enligt bilaga VI för fordon av klass III bör fasas ut i enlighet med slutsatserna från den heltäckande undersökningen av miljökonsekvenserna. Bilaga VI bör även ändras för att göra det möjligt att använda åldrande i provbänk som ett alternativ till faktisk fysisk hållbarhetsprovning med ackumulering under hela eller en del av körsträckan. |
| --- | --- |

(4)

Vissa ekvationer i bilagorna II, III och IV till delegerad förordning (EU) nr 134/2014 bör anpassas för att ge ökad tydlighet. Bilaga VI till den delegerade förordningen bör ändras så att en korrekt tillämpning av provningskraven avseende hållbarhet för föroreningsbegränsande anordningar säkerställs. Klassificeringskraven för standardcykeln på väg för fordon av kategori L (SRC-LeCV) i bilaga VI bör anpassas i syfte att säkerställa att dessa krav tillämpas korrekt under provningen. Användningen av amerikanska miljöskyddsverkets körcykel (AMA) enligt bilaga VI för fordon av klass III bör fasas ut i enlighet med slutsatserna från den heltäckande undersökningen av miljökonsekvenserna. Bilaga VI bör även ändras för att göra det möjligt att använda åldrande i provbänk som ett alternativ till faktisk fysisk hållbarhetsprovning med ackumulering under hela eller en del av körsträckan.

| (5) | En av åtgärderna mot för höga kolväteutsläpp från fordon av kategori L är att begränsa avdunstningsutsläppen från dessa fordon. För detta ändamål fastställs i del C i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 gränsvärdena för kolvätemassa för fordonskategorierna L3e, L4e, L5e-A, L6e-A och L7e-A. Avdunstningsutsläppen från dessa fordon mäts vid typgodkännandet. Ett av kraven i SHED-provningen av typ IV (avdunstningsprovning i förseglad kammare) är att antingen montera en snabbåldrad kolbehållare eller tillämpa en additiv försämringsfaktor när en icke inkörd kolbehållare monteras. I den heltäckande undersökningen av miljökonsekvenserna undersöktes huruvida det var kostnadseffektivt att använda SHED-provning för fordonskategorierna L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B och L7e-C. Eftersom undersökningen visade att metoden inte var kostnadseffektiv bör bilaga V till delegerad förordning (EU) nr 134/2014 ändras för att göra det möjligt för tillverkare av fordon av kategorierna L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B och L7e-C att i Euro 5-steget fortsätta använda provning av genomsläpplighet som är ett redan etablerat alternativ och en kostnadseffektivare metod. |
| --- | --- |

(5)

En av åtgärderna mot för höga kolväteutsläpp från fordon av kategori L är att begränsa avdunstningsutsläppen från dessa fordon. För detta ändamål fastställs i del C i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 gränsvärdena för kolvätemassa för fordonskategorierna L3e, L4e, L5e-A, L6e-A och L7e-A. Avdunstningsutsläppen från dessa fordon mäts vid typgodkännandet. Ett av kraven i SHED-provningen av typ IV (avdunstningsprovning i förseglad kammare) är att antingen montera en snabbåldrad kolbehållare eller tillämpa en additiv försämringsfaktor när en icke inkörd kolbehållare monteras. I den heltäckande undersökningen av miljökonsekvenserna undersöktes huruvida det var kostnadseffektivt att använda SHED-provning för fordonskategorierna L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B och L7e-C. Eftersom undersökningen visade att metoden inte var kostnadseffektiv bör bilaga V till delegerad förordning (EU) nr 134/2014 ändras för att göra det möjligt för tillverkare av fordon av kategorierna L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B och L7e-C att i Euro 5-steget fortsätta använda provning av genomsläpplighet som är ett redan etablerat alternativ och en kostnadseffektivare metod.

| (6) | Med utgångspunkt i den heltäckande undersökningen av miljökonsekvenserna drog kommissionen slutsatsen att det matematiska förfarande för kontroll av hållbarhetskrav som anges i artikel 23.3 i förordning (EU) nr 168/2013 bör fasas ut före utgången av 2025. I undersökningen konstaterades att det teoretiska förfarandet inte säkerställde att hållbarhetskraven i förordning (EU) nr 168/2013 uppfylldes i praktiken. För att minska effekterna av utfasningen av den metoden föreslogs att åldrande i provbänk införs som en alternativ metod till faktisk hållbarhetsprovning med ackumulering under hela eller en del av körsträckan. Åldrande i provbänk är ett väletablerat förfarande som ofta används för fordon som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (5). Bilaga VI till delegerad förordning (EU) nr 134/2014 bör ändras för att införa det förfarande med åldrande i provbänk som härrör från kraven i kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (6) och Uneceföreskrifter nr 83 (7) anpassat till de krav som behövs för fordon av kategori L. |
| --- | --- |

(6)

Med utgångspunkt i den heltäckande undersökningen av miljökonsekvenserna drog kommissionen slutsatsen att det matematiska förfarande för kontroll av hållbarhetskrav som anges i artikel 23.3 i förordning (EU) nr 168/2013 bör fasas ut före utgången av 2025. I undersökningen konstaterades att det teoretiska förfarandet inte säkerställde att hållbarhetskraven i förordning (EU) nr 168/2013 uppfylldes i praktiken. För att minska effekterna av utfasningen av den metoden föreslogs att åldrande i provbänk införs som en alternativ metod till faktisk hållbarhetsprovning med ackumulering under hela eller en del av körsträckan. Åldrande i provbänk är ett väletablerat förfarande som ofta används för fordon som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (5). Bilaga VI till delegerad förordning (EU) nr 134/2014 bör ändras för att införa det förfarande med åldrande i provbänk som härrör från kraven i kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (6) och Uneceföreskrifter nr 83 (7) anpassat till de krav som behövs för fordon av kategori L.

| (7) | De delegerade förordningarna (EU) nr 44/2014 och (EU) nr 134/2014 bör samtidigt ändras i syfte att säkerställa att Euro 5-steget kan genomföras korrekt för alla berörda fordon av kategori L enligt tabellen i bilaga IV till förordning (EU) nr 168/2013. |
| --- | --- |

(7)

De delegerade förordningarna (EU) nr 44/2014 och (EU) nr 134/2014 bör samtidigt ändras i syfte att säkerställa att Euro 5-steget kan genomföras korrekt för alla berörda fordon av kategori L enligt tabellen i bilaga IV till förordning (EU) nr 168/2013.

| (8) | De delegerade förordningarna (EU) nr 44/2014 och (EU) nr 134/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

De delegerade förordningarna (EU) nr 44/2014 och (EU) nr 134/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) nr 44/2014

Delegerad förordning (EU) nr 44/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 2.42 ska ersättas med följande:
  ”42.   
  körcykel
  : en provningscykel som består av start av motorn, ett körläge under vilket ett eventuellt fel skulle upptäckas, och avstängning av motorn.” |
| --- | --- |

1)

Artikel 2.42 ska ersättas med följande:

”42.   
  körcykel
  : en provningscykel som består av start av motorn, ett körläge under vilket ett eventuellt fel skulle upptäckas, och avstängning av motorn.”

körcykel

| 2) | Bilagorna IV och XII ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

2)

Bilagorna IV och XII ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Ändringar av delegerad förordning (EU) nr 134/2014

Bilagorna II–VI, VIII och X till delegerad förordning (EU) nr 134/2014 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 60, 2.3.2013, s. 52.

1

(2)  Rapport om studien Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles, EU-Books (ET-04-17–619-EN-N).

2

Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 44/2014 av den 21 november 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller fordonskonstruktion och allmänna krav för typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 25, 28.1.2014, s. 1).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 134/2014 av den 16 december 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller krav på miljöprestanda och framdrivningenheters prestanda och om ändring av bilaga V till förordningen (EUT L 53, 21.2.2014, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

5

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 av den 18 juli 2008 om genomförande och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 199, 28.7.2008, s. 1).

6

(7)  Föreskrifter nr 83 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av fordon med avseende på utsläppande av föroreningar enligt kraven för motorbränsle [2015/1038] (EUT L 172, 3.7.2015, s. 1).

7

---

BILAGA I

Ändringar av delegerad förordning (EU) nr 44/2014

Bilagorna IV och XII till delegerad förordning (EU) nr 44/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga IV ska punkterna 4.1.1.3.1.1.1.1.1, 4.1.1.3.1.1.1.1.2 och 4.1.1.3.1.1.1.1.3 ersättas med följande:






  ”4.1.1.3.1.1.1.1.1 | Om den hållbarhetsmetod som anges i artikel 23.3 a i förordning (EU) nr 168/2013 är tillämplig, ska försämringsfaktorerna beräknas från resultaten av utsläppsprovningen av typ I för hela den körsträcka som anges i del A i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013 och i enlighet med den linjära beräkningsmetod som avses i punkt 4.1.1.3.1.1.1.1.2 med lutningsvärden och offsetvärden per utsläppskomponent som resultat. Resultaten av utsläppsprovningarna för produktionsöverenstämmelse (CoP) ska beräknas enligt följande formel:

  Ekvation 4-1:

  Yfull = a(XFull – XCoP) + YCoP

  där







  a | = | lutningsvärde ((mg/km)/km) fastställt i enlighet med provningstyp V i del A i bilaga V till förordning (EU) nr 168/2013, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| XFull | = | körsträcka (km) för hållbarhetsprovning enligt bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, |
| XCoP | = | körsträcka för CoP-fordonet vid typ I-provningen av produktionsöverensstämmelse, |
| Yfull | = | CoP-utsläppsresultat per utsläppskomponent i mg/km. De genomsnittliga CoP-resultaten ska vara lägre än de gränser för förorenande utsläpp som anges i del A i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013. |
| YCoP | = | provningsresultat för förorenande utsläpp (THC, CO, NOx, NMHC och PM i förekommande fall) (mg/km) per utsläppskomponent vid provning av typ I med ett CoP-fordon. |

1.

I bilaga IV ska punkterna 4.1.1.3.1.1.1.1.1, 4.1.1.3.1.1.1.1.2 och 4.1.1.3.1.1.1.1.3 ersättas med följande:

”4.1.1.3.1.1.1.1.1

Ekvation 4-1:

Yfull = a(XFull – XCoP) + YCoP

där

a

=

lutningsvärde ((mg/km)/km) fastställt i enlighet med provningstyp V i del A i bilaga V till förordning (EU) nr 168/2013,

XFull

=

körsträcka (km) för hållbarhetsprovning enligt bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013,

XCoP

=

körsträcka för CoP-fordonet vid typ I-provningen av produktionsöverensstämmelse,

Yfull

=

CoP-utsläppsresultat per utsläppskomponent i mg/km. De genomsnittliga CoP-resultaten ska vara lägre än de gränser för förorenande utsläpp som anges i del A i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013.

YCoP

=

provningsresultat för förorenande utsläpp (THC, CO, NOx, NMHC och PM i förekommande fall) (mg/km) per utsläppskomponent vid provning av typ I med ett CoP-fordon.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.2 | Om den hållbarhetsmetod som anges i artikel 23.3 b i förordning (EU) nr 168/2013 är tillämplig, ska försämringstendensen bestå av lutningsvärde a, såsom avspeglas i punkt 4.1.1.3.1.1.1.1.1, per utsläppskomponent som beräknats för att uppfylla provning av typ V i enlighet med del A i bilaga V till förordning (EU) nr 168/2013. Ekvation 4-1 ska användas för att beräkna CoP-utsläppsresultaten per utsläppskomponent (Yfull). |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.2

| 4.1.1.3.1.1.1.1.3 | Om den hållbarhetsmetod som anges i artikel 23.3 c i förordning (EU) nr 168/2013 är tillämplig, ska de fasta försämringsfaktorer som anges i del B i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013 multipliceras med resultatet av provningen av typ I av CoP-fordonet (YCoP) för att beräkna de genomsnittliga CoP-utsläppsresultaten per utsläppskomponent (Yfull).” |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.3

| 2. | Bilaga XII ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas som punkt 3.2.3:
  3.2.3   Identifiering av försämring eller fel får även göras utanför en körcykel (t.ex. efter motoravstängningen).” |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga XII ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas som punkt 3.2.3:

3.2.3   Identifiering av försämring eller fel får även göras utanför en körcykel (t.ex. efter motoravstängningen).”

| b) | Punkt 3.3.2.2 ska ersättas med följande:
  ”3.3.2.2   Feltändning
  Förekomsten av feltändningar i motorns arbetsområde som begränsas av följande kurvor:






  a) | Gräns för lägsta varvtal: Ett lägsta varvtal på 2 500 min– 1 eller normalt tomgångsvarvtal + 1 000 min– 1, beroende på vilket som är lägst. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3.3.2.2 ska ersättas med följande:

”3.3.2.2   Feltändning

Förekomsten av feltändningar i motorns arbetsområde som begränsas av följande kurvor:

a)

Gräns för lägsta varvtal: Ett lägsta varvtal på 2 500 min– 1 eller normalt tomgångsvarvtal + 1 000 min– 1, beroende på vilket som är lägst.

| b) | Gräns för högsta varvtal: Ett högsta varvtal på 8 000 min– 1 eller 1 000 min– 1 högre än det högsta varvtal som förekommer under en provningscykel av typ I eller högsta konstruktiva motorvarvtal minus 500 min– 1, beroende på vilket som är lägst. |
| --- | --- |

b)

Gräns för högsta varvtal: Ett högsta varvtal på 8 000 min– 1 eller 1 000 min– 1 högre än det högsta varvtal som förekommer under en provningscykel av typ I eller högsta konstruktiva motorvarvtal minus 500 min– 1, beroende på vilket som är lägst.

| c) | En kurva som förenar följande motorarbetspunkter:






  i) | En punkt på den gräns för lägsta varvtal som anges i led a där motorns insugningsundertryck är 3,3 kPa lägre än det på den positiva vridmomentkurvan. |
| --- | --- | --- |

c)

En kurva som förenar följande motorarbetspunkter:

i)

En punkt på den gräns för lägsta varvtal som anges i led a där motorns insugningsundertryck är 3,3 kPa lägre än det på den positiva vridmomentkurvan.

| ii) | En punkt på den gräns för högsta varvtal som anges i led b där motorns insugningsundertryck är 13,3 kPa lägre än det på den positiva vridmomentkurvan. |
| --- | --- |

ii)

En punkt på den gräns för högsta varvtal som anges i led b där motorns insugningsundertryck är 13,3 kPa lägre än det på den positiva vridmomentkurvan.

Motorns arbetsområde för upptäckt av feltändning avspeglas i figur 10-1.

Figur 10-1

Arbetsområde för upptäckt av feltändning

Min. (nominell tomgång + 1 000 varv/min, 2 500 varv/min)

Min. (max WTMC-varvtal + 1 000 varv/min, 8 000 varv/min, max nominellt varvtal – 500 varv/min)

13.3 kPa

3.3 kPa

Positiv

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 3.10:
  3.10   Ytterligare bestämmelser för fordon med motoravstängningsstrategier
  3.10.1   Körcykel
  3.10.1.1   Autonoma motoromstarter som regleras av motorstyrsystemet efter ett motorstopp får betraktas som en ny körcykel eller en fortsättning av den pågående körcykeln.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 3.10:

3.10   Ytterligare bestämmelser för fordon med motoravstängningsstrategier

3.10.1   Körcykel

3.10.1.1   Autonoma motoromstarter som regleras av motorstyrsystemet efter ett motorstopp får betraktas som en ny körcykel eller en fortsättning av den pågående körcykeln.”

| d) | Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:






  1. | Punkt 3.2 ska ersättas med följande:
  3.2   Förutom de erforderliga låsta mätvärdesuppgifterna ska följande signaler på begäran vidarebefordras via den seriella anslutningen till standarddiagnosuttaget om uppgifterna är tillgängliga i fordonsdatorn eller kan fastställas med användande av uppgifter som är tillgängliga i fordonsdatorn: diagnostiska felkoder, motorns kylvätsketemperatur, bränslekontrollsystemets status (återkopplad drift, icke-återkopplad drift, annan), bränsleadaption, förtändning, insugslufttemperatur, insugsrörtryck, luftflöde, motorvarvtal, utgångsvärde för gasregleringens positionssensor, sekundärluftens status (uppströms, nedströms eller atmosfär), beräknat belastningsvärde, fordonshastighet och bränsletryck.
  Signalerna ska uttryckas i standardenheter med utgångspunkt i specifikationerna i punkt 3.7. Faktiska signaler ska tydligt kunna särskiljas från förinställda värden eller nödkörningssignaler.” |
| --- | --- | --- |

d)

Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:

1.

Punkt 3.2 ska ersättas med följande:

3.2   Förutom de erforderliga låsta mätvärdesuppgifterna ska följande signaler på begäran vidarebefordras via den seriella anslutningen till standarddiagnosuttaget om uppgifterna är tillgängliga i fordonsdatorn eller kan fastställas med användande av uppgifter som är tillgängliga i fordonsdatorn: diagnostiska felkoder, motorns kylvätsketemperatur, bränslekontrollsystemets status (återkopplad drift, icke-återkopplad drift, annan), bränsleadaption, förtändning, insugslufttemperatur, insugsrörtryck, luftflöde, motorvarvtal, utgångsvärde för gasregleringens positionssensor, sekundärluftens status (uppströms, nedströms eller atmosfär), beräknat belastningsvärde, fordonshastighet och bränsletryck.

Signalerna ska uttryckas i standardenheter med utgångspunkt i specifikationerna i punkt 3.7. Faktiska signaler ska tydligt kunna särskiljas från förinställda värden eller nödkörningssignaler.”

| 2. | Punkterna 3.11, 3.12 och 3.13 ska ersättas med följande:
  3.11   När ett fel registreras ska tillverkaren beteckna felet med användande av en lämplig felkod som överensstämmer med dem som anges i ISO 15031-6:2010 ’Vägfordon – Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 6: Definitioner av felkoder’ som behandlar ’felkoder för utsläppsrelaterad systemdiagnostik’. Om sådan identifikation inte är möjlig får tillverkaren använda diagnostiska felkoder enligt ISO DIS 15031-6:2010. Alternativt får felkoder sammanställas och rapporteras i enlighet med ISO 14229:2006. Felkoderna ska vara fullt tillgängliga via standardiserad diagnosutrustning som uppfyller bestämmelserna i punkt 3.9.
  Fordonstillverkaren ska förse det nationella standardiseringsorganet med uppgifter om alla utsläppsrelaterade diagnosdata, t.ex. parameteridentifikationer (PID), omborddiagnosövervaknings-ID eller provnings-ID som inte anges i ISO 15031-5:2011 eller ISO 14229:2006 men som hör samman med denna förordning.
  3.12   Anslutningsgränssnittet mellan fordonet och diagnosanordningen ska vara standardiserat och uppfylla alla krav i ISO 19689:2016 ’Motorcycles and mopeds – Communication between vehicle and external equipment for diagnostics – Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use’ (ej översatt till svenska) eller ISO 15031-3:2004 ’Vägfordon – Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 3: Diagnostikanslutning och tillhörande elektrisk krets: specifikation och användning’. Installationen bör företrädesvis placeras under sittplatsen. Annan placering av diagnosuttaget ska godkännas av godkännandemyndigheten och vara sådan att det är lättåtkomligt för service men skyddat från manipulation av okvalificerad personal. Anslutningsgränssnittets placering ska tydligt anges i användarhandboken.
  3.13   Fram till dess att ett OBD-system av steg II för fordon av kategori L har införts på fordonet får ett alternativt anslutningsgränssnitt installeras på begäran av fordonstillverkaren. Om ett sådant alternativt anslutningsgränssnitt installeras ska fordonstillverkaren kostnadsfritt tillhandahålla uppgifter angående fordonets konfiguration av anslutningsdonet till tillverkare av provningsutrustning. Fordonstillverkaren ska tillhandahålla en adapter som möjliggör anslutning till ett generiskt avsökningsverktyg. En sådan adapter ska vara av lämplig kvalitet för professionell verkstadsanvändning. Den ska på begäran tillhandahållas till alla oberoende aktörer på ett icke-diskriminerande sätt. Tillverkaren får ta ut ett rimligt och proportionellt pris för denna adapter, med beaktande av de ytterligare kostnader för kunden som tillverkarens val får. Anslutningsgränssnittet och adaptern får inte inkludera några särskilda konstruktionsdetaljer som skulle kräva validering eller certifiering före användning eller som begränsar utbytet av fordonsdata vid användning av ett generiskt avsökningsverktyg.” |
| --- | --- |

2.

Punkterna 3.11, 3.12 och 3.13 ska ersättas med följande:

3.11   När ett fel registreras ska tillverkaren beteckna felet med användande av en lämplig felkod som överensstämmer med dem som anges i ISO 15031-6:2010 ’Vägfordon – Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 6: Definitioner av felkoder’ som behandlar ’felkoder för utsläppsrelaterad systemdiagnostik’. Om sådan identifikation inte är möjlig får tillverkaren använda diagnostiska felkoder enligt ISO DIS 15031-6:2010. Alternativt får felkoder sammanställas och rapporteras i enlighet med ISO 14229:2006. Felkoderna ska vara fullt tillgängliga via standardiserad diagnosutrustning som uppfyller bestämmelserna i punkt 3.9.

Fordonstillverkaren ska förse det nationella standardiseringsorganet med uppgifter om alla utsläppsrelaterade diagnosdata, t.ex. parameteridentifikationer (PID), omborddiagnosövervaknings-ID eller provnings-ID som inte anges i ISO 15031-5:2011 eller ISO 14229:2006 men som hör samman med denna förordning.

3.12   Anslutningsgränssnittet mellan fordonet och diagnosanordningen ska vara standardiserat och uppfylla alla krav i ISO 19689:2016 ’Motorcycles and mopeds – Communication between vehicle and external equipment for diagnostics – Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use’ (ej översatt till svenska) eller ISO 15031-3:2004 ’Vägfordon – Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 3: Diagnostikanslutning och tillhörande elektrisk krets: specifikation och användning’. Installationen bör företrädesvis placeras under sittplatsen. Annan placering av diagnosuttaget ska godkännas av godkännandemyndigheten och vara sådan att det är lättåtkomligt för service men skyddat från manipulation av okvalificerad personal. Anslutningsgränssnittets placering ska tydligt anges i användarhandboken.

3.13   Fram till dess att ett OBD-system av steg II för fordon av kategori L har införts på fordonet får ett alternativt anslutningsgränssnitt installeras på begäran av fordonstillverkaren. Om ett sådant alternativt anslutningsgränssnitt installeras ska fordonstillverkaren kostnadsfritt tillhandahålla uppgifter angående fordonets konfiguration av anslutningsdonet till tillverkare av provningsutrustning. Fordonstillverkaren ska tillhandahålla en adapter som möjliggör anslutning till ett generiskt avsökningsverktyg. En sådan adapter ska vara av lämplig kvalitet för professionell verkstadsanvändning. Den ska på begäran tillhandahållas till alla oberoende aktörer på ett icke-diskriminerande sätt. Tillverkaren får ta ut ett rimligt och proportionellt pris för denna adapter, med beaktande av de ytterligare kostnader för kunden som tillverkarens val får. Anslutningsgränssnittet och adaptern får inte inkludera några särskilda konstruktionsdetaljer som skulle kräva validering eller certifiering före användning eller som begränsar utbytet av fordonsdata vid användning av ett generiskt avsökningsverktyg.”

| 3. | Punkt 4.1.4 ska ersättas med följande:
  4.1.4   Om fordonet i överensstämmelse med kraven i denna bilaga är utrustat med en viss övervakare M ska IUPRM från och med den 1 januari 2024 vara större än eller lika med 0,1 för alla övervakare M.” |
| --- | --- |

3.

Punkt 4.1.4 ska ersättas med följande:

4.1.4   Om fordonet i överensstämmelse med kraven i denna bilaga är utrustat med en viss övervakare M ska IUPRM från och med den 1 januari 2024 vara större än eller lika med 0,1 för alla övervakare M.”

| 4. | Följande punkt ska införas som punkt 4.1.4.1:
  4.1.4.1   Till och med den 31 december 2023 ska tillverkaren för godkännandemyndigheten visa funktionaliteten för bestämning av IUPR, med början den 1 januari 2020 för nya typer av fordon och med början den 1 januari 2021 för befintliga typer av fordon.” |
| --- | --- |

4.

Följande punkt ska införas som punkt 4.1.4.1:

4.1.4.1   Till och med den 31 december 2023 ska tillverkaren för godkännandemyndigheten visa funktionaliteten för bestämning av IUPR, med början den 1 januari 2020 för nya typer av fordon och med början den 1 januari 2021 för befintliga typer av fordon.”

| 5. | Punkterna 4.5 och 4.5.1 ska ersättas med följande:
  ”4.5   Allmän nämnare
  4.5.1   Den allmänna nämnaren är en räknare som mäter antalet gånger ett fordon har körts. Den ska räknas upp inom 10 s om följande villkor uppfyllts under en enda körcykel:






  a) | Den sammanlagda tiden sedan motorstart är större än eller lika med 600 s vid en höjd över havet på mindre än 2 440 m eller ett omgivningstryck på mer än 75,7 kPa och en omgivningstemperatur som är varmare än eller lika med 266,2 K (– 7 °C). |
| --- | --- | --- |

5.

Punkterna 4.5 och 4.5.1 ska ersättas med följande:

”4.5   Allmän nämnare

4.5.1   Den allmänna nämnaren är en räknare som mäter antalet gånger ett fordon har körts. Den ska räknas upp inom 10 s om följande villkor uppfyllts under en enda körcykel:

a)

Den sammanlagda tiden sedan motorstart är större än eller lika med 600 s vid en höjd över havet på mindre än 2 440 m eller ett omgivningstryck på mer än 75,7 kPa och en omgivningstemperatur som är varmare än eller lika med 266,2 K (– 7 °C).

| b) | Den sammanlagda tid som fordonet körts i eller snabbare än 25 km/tim är större än eller lika med 300 s vid en höjd över havet på mindre än 2 440 m eller ett omgivningstryck på mer än 75,7 kPa och en omgivningstemperatur som är varmare än eller lika med 266,2 K (– 7 °C). |
| --- | --- |

b)

Den sammanlagda tid som fordonet körts i eller snabbare än 25 km/tim är större än eller lika med 300 s vid en höjd över havet på mindre än 2 440 m eller ett omgivningstryck på mer än 75,7 kPa och en omgivningstemperatur som är varmare än eller lika med 266,2 K (– 7 °C).

| c) | Den sammanlagda tiden för kontinuerlig fordonsdrift vid tomgång (dvs. att föraren har släppt upp gaspedalen och fordonets hastighet är mindre än eller lika med 1,6 km/tim) är större än eller lika med 30 s vid en höjd över havet på mindre än 2 440 m eller ett omgivningstryck på mer än 75,7 kPa och en omgivningstemperatur som är varmare än eller lika med 266,2 K (– 7 °C). |
| --- | --- |

c)

Den sammanlagda tiden för kontinuerlig fordonsdrift vid tomgång (dvs. att föraren har släppt upp gaspedalen och fordonets hastighet är mindre än eller lika med 1,6 km/tim) är större än eller lika med 30 s vid en höjd över havet på mindre än 2 440 m eller ett omgivningstryck på mer än 75,7 kPa och en omgivningstemperatur som är varmare än eller lika med 266,2 K (– 7 °C).

Den allmänna nämnaren får även räknas upp utanför randvillkoren för höjd eller omgivningstryck och omgivningstemperatur.”

| 6. | Följande punkt ska införas som punkt 4.6.2.1:
  4.6.2.1   Täljare och nämnare för särskilda övervakare för komponenter eller system som används för kontinuerlig övervakning med avseende på fel orsakade av kortslutning eller öppna kretsar är undantagna från rapporteringskravet.
  I denna punkt avses med kontinuerlig att övervakningen alltid är aktiverad och att provtagning av den signal som används för övervakning sker med en takt av minst två prov per sekund och att förekomsten eller avsaknaden av det relevanta felet för den övervakaren måste konstateras inom 15 s. Om provtagning av en datorinsignalskomponent i kontrollsyfte sker mer sällan får i stället komponentens signal utvärderas varje gång provtagning utförs. Det är inte nödvändigt att aktivera en utsignalskomponent eller ett utsignalssystem enbart i syfte att övervaka den komponenten eller det systemet.” |
| --- | --- |

6.

Följande punkt ska införas som punkt 4.6.2.1:

4.6.2.1   Täljare och nämnare för särskilda övervakare för komponenter eller system som används för kontinuerlig övervakning med avseende på fel orsakade av kortslutning eller öppna kretsar är undantagna från rapporteringskravet.

I denna punkt avses med kontinuerlig att övervakningen alltid är aktiverad och att provtagning av den signal som används för övervakning sker med en takt av minst två prov per sekund och att förekomsten eller avsaknaden av det relevanta felet för den övervakaren måste konstateras inom 15 s. Om provtagning av en datorinsignalskomponent i kontrollsyfte sker mer sällan får i stället komponentens signal utvärderas varje gång provtagning utförs. Det är inte nödvändigt att aktivera en utsignalskomponent eller ett utsignalssystem enbart i syfte att övervaka den komponenten eller det systemet.”

| 7. | Punkt 4.7.4 ska ersättas med följande:
  4.7.4   OBD-systemet ska avaktivera ytterligare uppräkning av den allmänna nämnaren inom 10 s om ett fel har upptäckts i någon av de komponenter som används för att avgöra om kriterierna i punkt 4.5 är uppfyllda (dvs. fordonshastighet, omgivningstemperatur, höjd över havet, tomgångskörning eller driftstid) och motsvarande vilande felkod har lagrats. Uppräkningen av den allmänna nämnaren får inte avaktiveras på grund av några andra villkor. Uppräkningen av den allmänna nämnaren ska återupptas inom 10 s efter det att felet inte längre föreligger (t.ex. för att den vilande felkoden har raderats genom automatisk rensning eller på begäran av ett avsökningsverktyg).” |
| --- | --- |

7.

Punkt 4.7.4 ska ersättas med följande:

4.7.4   OBD-systemet ska avaktivera ytterligare uppräkning av den allmänna nämnaren inom 10 s om ett fel har upptäckts i någon av de komponenter som används för att avgöra om kriterierna i punkt 4.5 är uppfyllda (dvs. fordonshastighet, omgivningstemperatur, höjd över havet, tomgångskörning eller driftstid) och motsvarande vilande felkod har lagrats. Uppräkningen av den allmänna nämnaren får inte avaktiveras på grund av några andra villkor. Uppräkningen av den allmänna nämnaren ska återupptas inom 10 s efter det att felet inte längre föreligger (t.ex. för att den vilande felkoden har raderats genom automatisk rensning eller på begäran av ett avsökningsverktyg).”

| e) | Tillägg 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | I punkt 1 ska fotnoten utgå. |
| --- | --- | --- |

e)

Tillägg 2 ska ändras på följande sätt:

i)

I punkt 1 ska fotnoten utgå.

| ii) | Punkt 2.1 ska ersättas med följande:

  ”2.1

  Tabell Ap2-1


  Översikt av anordningar (om de är monterade) som ska övervakas i OBD-steg I och/eller II
















  Nr | Anordningens kretsar | | Kretskontinuitet | Kretsrationalitet | Grundläggande övervakningskrav | Kommentar nr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Nivå, se 2.3 | Krets hög | Krets låg | Öppen krets | Utanför intervall | Rimliga prestanda | Signal fast | Anordning inte i drift/finns inte | |
| 1 | Kontrollmodul (ECU/PCU), internt fel | 3 | | | | | | | I&II | (1) |
| Sensor (insignal till kontrollenheter) |
| 1 | Lägessensor för gas (pedal/handtag) | 1 | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | | (2) |
| 2 | Sensor för barometriskt tryck | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | | |
| 3 | Sensor för kamaxelns läge | 3 | | | | | | | I&II | |
| 4 | Sensor för vevaxelns läge | 3 | | | | | | | I&II | |
| 5 | Sensor för motorns kylvätsketemperatur | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 6 | Sensor för avgaskontrollventilvinkel | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 7 | Sensor för avgasåterföring | 1 | II | II | II | II | II | II | | (4) |
| 8 | Trycksensor för spridarbrygga (fuelrail) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 9 | Temperatursensor för spridarbrygga (fuelrail) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 10 | Sensor för växelspakens läge (potentiometertyp) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4)
   (5) |
| 11 | Sensor för växelspakens läge (kopplingstyp) | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| 12 | Temperatursensor för inloppsluft | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 13 | Knackningssensor (utan resonans) | 3 | | | | | | | I&II | |
| 14 | Knackningssensor (med resonans) | 3 | | | | | I&II | | | |
| 15 | Sensor för absolut tryck i grenmunstycket | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 16 | Sensor för luftflödets massa | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 17 | Sensor för motorns oljetemperatur | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 18 | O2-sensor (binära/linjära) signaler | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 19 | Sensor för (högt) bränsletryck | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 20 | Temperatursensor för bränslelagring | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 21 | Positionssensor för gasreglering | 1 | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | | (2) |
| 22 | Fordonshastighetssensor | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| 23 | Hjulhastighetssensor | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| Manöverdon (kontrollenheter för uteffekt) |
| 1 | System för utsläpp genom avdunstning, vädringskontrollventil | 2 | II | I&II | II | | | | I&II | (6) |
| 2 | Manöverdon för avgaskontrollventil (motordrivet) | 3 | | | | | II | | I&II | |
| 3 | Kontrollenhet för avgasåterföring | 3 | | | | | II | | | |
| 4 | Bränsleinsprutare | 2 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| 5 | Kontrollsystem för tomgångsluft | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | I&II | (6) |
| 6 | Primära kontrollkretsar för tändspolar | 2 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| 7 | O2-sensorvärmare | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | I&II | (6) |
| 8 | Sekundärt luftinsprutningssystem | 2 | II | I&II | II | | | | I&II | (6) |
| 9 | Gasreglering via ledningsmanöverdon | 3 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| (3) | Utgår. |

ii)

Punkt 2.1 ska ersättas med följande:

”2.1

Tabell Ap2-1

Översikt av anordningar (om de är monterade) som ska övervakas i OBD-steg I och/eller II

Nr

Anordningens kretsar

Kretskontinuitet

Kretsrationalitet

Grundläggande övervakningskrav

Kommentar nr

Nivå, se 2.3

Krets hög

Krets låg

Öppen krets

Utanför intervall

Rimliga prestanda

Signal fast

Anordning inte i drift/finns inte

1

Kontrollmodul (ECU/PCU), internt fel

3

I&II

(1)

Sensor (insignal till kontrollenheter)

1

Lägessensor för gas (pedal/handtag)

1

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

(2)

2

Sensor för barometriskt tryck

1

I&II

I&II

I&II

II

3

Sensor för kamaxelns läge

3

I&II

4

Sensor för vevaxelns läge

3

I&II

5

Sensor för motorns kylvätsketemperatur

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

6

Sensor för avgaskontrollventilvinkel

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

7

Sensor för avgasåterföring

1

II

II

II

II

II

II

(4)

8

Trycksensor för spridarbrygga (fuelrail)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

9

Temperatursensor för spridarbrygga (fuelrail)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

10

Sensor för växelspakens läge (potentiometertyp)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)
   (5)

11

Sensor för växelspakens läge (kopplingstyp)

3

II

I&II

(5)

12

Temperatursensor för inloppsluft

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

13

Knackningssensor (utan resonans)

3

I&II

14

Knackningssensor (med resonans)

3

I&II

15

Sensor för absolut tryck i grenmunstycket

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

16

Sensor för luftflödets massa

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

17

Sensor för motorns oljetemperatur

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

18

O2-sensor (binära/linjära) signaler

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

19

Sensor för (högt) bränsletryck

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

20

Temperatursensor för bränslelagring

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

21

Positionssensor för gasreglering

1

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

(2)

22

Fordonshastighetssensor

3

II

I&II

(5)

23

Hjulhastighetssensor

3

II

I&II

(5)

Manöverdon (kontrollenheter för uteffekt)

1

System för utsläpp genom avdunstning, vädringskontrollventil

2

II

I&II

II

I&II

(6)

2

Manöverdon för avgaskontrollventil (motordrivet)

3

II

I&II

3

Kontrollenhet för avgasåterföring

3

II

4

Bränsleinsprutare

2

I&II

I&II

(6)

5

Kontrollsystem för tomgångsluft

1

I&II

I&II

I&II

II

I&II

(6)

6

Primära kontrollkretsar för tändspolar

2

I&II

I&II

(6)

7

O2-sensorvärmare

1

I&II

I&II

I&II

II

I&II

(6)

8

Sekundärt luftinsprutningssystem

2

II

I&II

II

I&II

(6)

9

Gasreglering via ledningsmanöverdon

3

I&II

I&II

(6)

(3)

Utgår.

| iii) | Punkt 2.4 ska ersättas med följande:
  2.4   Två av tre symptom i övervakningsdiagnostiken av kretskontinuitet och kretsrationalitet får kombineras, t.ex.






  — | hög eller öppen krets och låg krets, |
| --- | --- | --- |

iii)

Punkt 2.4 ska ersättas med följande:

2.4   Två av tre symptom i övervakningsdiagnostiken av kretskontinuitet och kretsrationalitet får kombineras, t.ex.

—

hög eller öppen krets och låg krets,

| — | hög och låg krets eller öppen krets, |
| --- | --- |

—

hög och låg krets eller öppen krets,

| — | signal utanför intervall eller kretsprestanda och fastfrusen signal, |
| --- | --- |

—

signal utanför intervall eller kretsprestanda och fastfrusen signal,

| — | hög krets och över räckvidden eller låg krets och under räckvidden.” |
| --- | --- |

—

hög krets och över räckvidden eller låg krets och under räckvidden.”

| f) | Följande tillägg ska läggas till som tilläggen 3, 4 och 5:


  ”Tillägg 3

  Prestandakvot under drift

  1.   Inledning
  1.1   I detta tillägg anges kraven på prestandakvot under drift för en specifik övervakare M i omborddiagnossystemen (IUPRM) för fordon av typerna L3e, L5e-A och L7e-A som godkänts i enlighet med denna förordning.
  2.   Kontroll av IUPRM
  2.1   På godkännandemyndighetens begäran ska tillverkaren till typgodkännandemyndigheten rapportera garantianspråk, garantireparationer och OBD-fel som registrerats vid service, i ett format som överenskommits vid typgodkännandet. Informationen ska innehålla utförliga uppgifter om frekvens och innebörd av fel som rör utsläppsrelaterade komponenter och system. Rapporterna ska lämnas in minst en gång under fordonets produktionscykel, för varje fordonsmodell fram till fem års ålder eller den sträcka som anges i del A i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, beroende på vilket som inträffar först.
  2.2   Parametrar för bestämning av IUPR-familj
  För bestämning av IUPR-familj ska OBD-familjeparametrarna i tillägg 5 användas.
  2.3   Informationskrav
  Godkännandemyndigheten utför en kontroll av IUPRM på grundval av information som tillverkaren tillhandahåller. Denna information ska omfatta följande:






  2.3.1 | Tillverkarens namn och adress. |
| --- | --- | --- |

f)

Följande tillägg ska läggas till som tilläggen 3, 4 och 5:

”Tillägg 3

Prestandakvot under drift

1.   Inledning

1.1   I detta tillägg anges kraven på prestandakvot under drift för en specifik övervakare M i omborddiagnossystemen (IUPRM) för fordon av typerna L3e, L5e-A och L7e-A som godkänts i enlighet med denna förordning.

2.   Kontroll av IUPRM

2.1   På godkännandemyndighetens begäran ska tillverkaren till typgodkännandemyndigheten rapportera garantianspråk, garantireparationer och OBD-fel som registrerats vid service, i ett format som överenskommits vid typgodkännandet. Informationen ska innehålla utförliga uppgifter om frekvens och innebörd av fel som rör utsläppsrelaterade komponenter och system. Rapporterna ska lämnas in minst en gång under fordonets produktionscykel, för varje fordonsmodell fram till fem års ålder eller den sträcka som anges i del A i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, beroende på vilket som inträffar först.

2.2   Parametrar för bestämning av IUPR-familj

För bestämning av IUPR-familj ska OBD-familjeparametrarna i tillägg 5 användas.

2.3   Informationskrav

Godkännandemyndigheten utför en kontroll av IUPRM på grundval av information som tillverkaren tillhandahåller. Denna information ska omfatta följande:

2.3.1

Tillverkarens namn och adress.

| 2.3.2 | Namn på samt adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress till tillverkarens behöriga ombud i de områden som omfattas av tillverkarens information. |
| --- | --- |

2.3.2

Namn på samt adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress till tillverkarens behöriga ombud i de områden som omfattas av tillverkarens information.

| 2.3.3 | Modellnamn på de fordon som omfattas av tillverkarens information. |
| --- | --- |

2.3.3

Modellnamn på de fordon som omfattas av tillverkarens information.

| 2.3.4 | I tillämpliga fall förteckningen över fordonstyper som omfattas av tillverkarens information, dvs. för OBD och IUPRM, OBD-familjen i enlighet med tillägg 5. |
| --- | --- |

2.3.4

I tillämpliga fall förteckningen över fordonstyper som omfattas av tillverkarens information, dvs. för OBD och IUPRM, OBD-familjen i enlighet med tillägg 5.

| 2.3.5 | Koder för de fordonsidentifieringsnummer (VIN) som gäller för dessa fordonstyper inom familjen (VIN-prefix). |
| --- | --- |

2.3.5

Koder för de fordonsidentifieringsnummer (VIN) som gäller för dessa fordonstyper inom familjen (VIN-prefix).

| 2.3.6 | Nummer för typgodkännanden som gäller för dessa fordonstyper inom IUPR-familjen, i tillämpliga fall inbegripet nummer på alla utökningar och korrigeringar enligt interna meddelanden/återkallanden (konstruktionsändringar). |
| --- | --- |

2.3.6

Nummer för typgodkännanden som gäller för dessa fordonstyper inom IUPR-familjen, i tillämpliga fall inbegripet nummer på alla utökningar och korrigeringar enligt interna meddelanden/återkallanden (konstruktionsändringar).

| 2.3.7 | Detaljerade uppgifter om utökningar/korrigeringar/återkallanden av typgodkännanden för de fordon som omfattas av tillverkarens information (på godkännandemyndighetens begäran). |
| --- | --- |

2.3.7

Detaljerade uppgifter om utökningar/korrigeringar/återkallanden av typgodkännanden för de fordon som omfattas av tillverkarens information (på godkännandemyndighetens begäran).

| 2.3.8 | Den tidsperiod under vilken tillverkarens information insamlats. |
| --- | --- |

2.3.8

Den tidsperiod under vilken tillverkarens information insamlats.

| 2.3.9 | Den tillverkningsperiod för fordonet som omfattas av tillverkarens information (t.ex. fordon som tillverkats under kalenderåret 2017). |
| --- | --- |

2.3.9

Den tillverkningsperiod för fordonet som omfattas av tillverkarens information (t.ex. fordon som tillverkats under kalenderåret 2017).

| 2.3.10 | Tillverkarens förfarande för kontroll av IUPRM, inbegripet






  a) | metod för lokalisering av fordon, |
| --- | --- | --- |

2.3.10

Tillverkarens förfarande för kontroll av IUPRM, inbegripet

a)

metod för lokalisering av fordon,

| b) | kriterier för urval och uteslutning av fordon, |
| --- | --- |

b)

kriterier för urval och uteslutning av fordon,

| c) | provningstyper och förfaranden som används för programmet, |
| --- | --- |

c)

provningstyper och förfaranden som används för programmet,

| d) | tillverkarens kriterier för godkännande/underkännande av familjen, |
| --- | --- |

d)

tillverkarens kriterier för godkännande/underkännande av familjen,

| e) | det eller de geografiska områden där tillverkaren samlat in information, |
| --- | --- |

e)

det eller de geografiska områden där tillverkaren samlat in information,

| f) | den stickprovsstorlek och provtagningsplan som använts. |
| --- | --- |

f)

den stickprovsstorlek och provtagningsplan som använts.

| 2.3.11 | Resultaten från tillverkarens IUPRM-förfarande, inbegripet följande:






  a) | Identifiering av de fordon som ingår i programmet (oavsett om de provats eller inte). Identifieringen ska omfatta






  — | modellnamn, |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.11

Resultaten från tillverkarens IUPRM-förfarande, inbegripet följande:

a)

Identifiering av de fordon som ingår i programmet (oavsett om de provats eller inte). Identifieringen ska omfatta

—

modellnamn,

| — | fordonets identifieringsnummer (VIN), |
| --- | --- |

—

fordonets identifieringsnummer (VIN),

| — | region där fordonet används (om denna är känd), |
| --- | --- |

—

region där fordonet används (om denna är känd),

| — | tillverkningsdatum. |
| --- | --- |

—

tillverkningsdatum.

| b) | Skäl att utesluta ett fordon ur stickprovet. |
| --- | --- |

b)

Skäl att utesluta ett fordon ur stickprovet.

| c) | Provningsdata, inbegripet






  — | datum för provning/nedladdning, |
| --- | --- | --- |

c)

Provningsdata, inbegripet

—

datum för provning/nedladdning,

| — | plats för provning/nedladdning, |
| --- | --- |

—

plats för provning/nedladdning,

| — | alla data, i enlighet med punkt 4.1.6 i tillägg 1, som laddats ned från fordonet, |
| --- | --- |

—

alla data, i enlighet med punkt 4.1.6 i tillägg 1, som laddats ned från fordonet,

| — | prestandakvoten under drift för varje övervakare som ska rapporteras. |
| --- | --- |

—

prestandakvoten under drift för varje övervakare som ska rapporteras.

| 2.3.12 | Följande när det gäller IUPRM-stickprover:






  a) | Genomsnittet av prestandakvoten i drift, IUPRM, för alla utvalda fordon för varje övervakare i enlighet med punkt 4.1.4 i tillägg 1. |
| --- | --- | --- |

2.3.12

Följande när det gäller IUPRM-stickprover:

a)

Genomsnittet av prestandakvoten i drift, IUPRM, för alla utvalda fordon för varje övervakare i enlighet med punkt 4.1.4 i tillägg 1.

| b) | Procentandelen utvalda fordon vars IUPRM är större än eller lika med det minimivärde som är tillämpligt på övervakaren i enlighet med punkt 4.1.4 i tillägg 1. |
| --- | --- |

b)

Procentandelen utvalda fordon vars IUPRM är större än eller lika med det minimivärde som är tillämpligt på övervakaren i enlighet med punkt 4.1.4 i tillägg 1.

3.   Urval av fordon för IUPRM

3.1   Tillverkarens urval ska tas från minst två medlemsstater med väsentligt olika fordonskörförhållanden (förutom om fordonet endast finns på marknaden i en medlemsstat). Faktorer som skillnader i bränslen, omgivningsförhållanden, medelhastigheter och fördelning mellan stads- och landsvägskörning ska beaktas när medlemsstaterna väljs.

För IUPRM-provning får endast fordon som uppfyller kriterierna i punkt 2.3 i tillägg 4 ingå i urvalet för provning.

3.2   Vid valet av vilka medlemsstater som fordonen för provtagning ska tas från får tillverkaren välja fordon från en medlemsstat som anses särskilt representativ. I så fall ska tillverkaren för den godkännandemyndighet som beviljade typgodkännandet visa att urvalet är representativt (t.ex. genom att marknaden har den största årliga försäljningen av en fordonsfamilj i unionen). Om det för en familj krävs att mer än en uppsättning provfordon provas i enlighet med punkt 3.3 ska fordonen i den andra och tredje uppsättningen återspegla andra körförhållanden än de fordon som valdes för det första stickprovet.

3.3   Urvalsstorlek

3.3.1   Antalet uppsättningar provfordon ska vara beroende av den årliga försäljningsvolymen för en OBD-familj i unionen, i enlighet med följande tabell:

| Registreringar i EU






  — | Per kalenderår (för provningar av utsläpp från avgasrör) |
| --- | --- |

Registreringar i EU

—

Per kalenderår (för provningar av utsläpp från avgasrör)

| — | Av fordon i en OBD-familj med IUPR under provtagningsperioden |
| --- | --- |

—

Av fordon i en OBD-familj med IUPR under provtagningsperioden

Antal uppsättningar provfordon

Upp till 100 000

1

100 001 –200 000

2

Över 200 000

3

3.3.2   För IUPR beskrivs antalet uppsättningar provfordon i tabellen i punkt 3.3.1, och baseras på antalet fordon i en IUPR-familj som godkänts med IUPR.

För den första provtagningsperioden för en IUPR-familj ska alla fordonstyper i familjen som godkänts med IUPR anses omfattas av urvalet. För de efterföljande provtagningsperioderna ska endast fordonstyper som inte tidigare har provats eller som inte omfattas av godkännande avseende utsläpp som har utökats sedan föregående provtagningsperiod anses omfattas av urvalet.

För familjer med färre än 5 000 registreringar i EU som omfattas av stickprovet inom provtagningsperioden är det minsta antalet fordon i en uppsättning provfordon sex. För alla andra familjer är det minsta antalet fordon i en uppsättning provfordon femton.

Varje uppsättning provfordon ska på lämpligt sätt representera försäljningsmönstret, dvs. åtminstone ska fordonstyper med hög försäljningsvolym (≥ 20 % av familjen totalt) vara representerade.

Fordon i små tillverkningsserier med färre än 1 000 fordon per OBD-familj är undantagna från minimikraven för IUPR samt kravet att visa dessa för typgodkännandemyndigheten.

4.   Med utgångspunkt i den kontroll som avses i avsnitt 2 ska godkännandemyndigheten vidta någon av följande åtgärder:

| a) | Besluta att IUPR-familjen är tillfredsställande och inte vidta ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

a)

Besluta att IUPR-familjen är tillfredsställande och inte vidta ytterligare åtgärder.

| b) | Besluta att de data som tillverkaren tillhandahållit är otillräckliga som grund för ett beslut och begära ytterligare information eller provningsdata från tillverkaren. |
| --- | --- |

b)

Besluta att de data som tillverkaren tillhandahållit är otillräckliga som grund för ett beslut och begära ytterligare information eller provningsdata från tillverkaren.

| c) | På grundval av data från godkännandemyndigheten eller medlemsstatens tillsynsprogram besluta att den information som tillverkaren lämnat är otillräcklig som grund för ett beslut och begära ytterligare information eller provningsdata från tillverkaren. |
| --- | --- |

c)

På grundval av data från godkännandemyndigheten eller medlemsstatens tillsynsprogram besluta att den information som tillverkaren lämnat är otillräcklig som grund för ett beslut och begära ytterligare information eller provningsdata från tillverkaren.

| d) | Besluta att resultatet av kontrollen är otillfredsställande för IUPR-familjen och få fordonstypen eller IUPR-familjen provad i enlighet med tillägg 1. |
| --- | --- |

d)

Besluta att resultatet av kontrollen är otillfredsställande för IUPR-familjen och få fordonstypen eller IUPR-familjen provad i enlighet med tillägg 1.

Om IUPRM-kontrollen visar att provningskriterierna i punkt 3.2 i tillägg 4 är uppfyllda för fordonen i en uppsättning provfordon ska typgodkännandemyndigheten vidta de vidare åtgärder som beskrivs i led d i denna punkt.

4.1   Godkännandemyndigheten ska i samarbete med tillverkaren göra ett urval av fordon som har tillräcklig körsträcka och vars användning under normala förhållanden kan säkerställas på ett rimligt sätt. Tillverkaren ska rådfrågas om valet av fordon i urvalet och tillåtas närvara vid kontrollerna av fordonens överensstämmelse.

”Tillägg 4

Kriterier för urval av fordon med avseende på prestandakvot i drift

1.   Inledning

1.1   I detta tillägg anges de kriterier som avses i avsnitt 4 i tillägg 1 till denna bilaga för urval av fordon för provning samt förfarandena för IUPRM.

2.   Urvalskriterier

Kriterierna för godkännande av ett valt fordon fastställs för IUPRM i avsnitten 2.1–2.5.

2.1   Fordonet ska tillhöra en fordonstyp som är typgodkänd enligt denna förordning och omfattas av ett intyg om överensstämmelse i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 901/2014 (3). När det gäller kontroll av IUPRM ska fordonet ha godkänts enligt OBD-steg II eller senare. Fordonet ska vara registrerat och ha använts i unionen.

2.2   Fordonet ska ha varit i drift i minst 3 000 km eller 6 månader, beroende på vilket som inträffar senast, och får inte ha körts längre än den sträcka som anges för den aktuella fordonskategorin i del A i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013 eller i fem år, beroende på vilket som inträffar först.

2.3   När det gäller kontroll av IUPRM får urvalet för provning endast omfatta följande fordon:

| a) | Fordon som det har samlats in tillräckliga fordonsdata om för att övervakaren ska kunna provas.
  För övervakare som ska uppfylla prestandakvoten i drift och som ska följa och rapportera kvotdata enligt punkt 4.6.1 i tillägg 1 avses med tillräckliga fordonsdata att nämnaren uppfyller kraven nedan. För den övervakare som ska provas måste nämnaren, i enlighet med punkterna 4.3 och 4.5 i tillägg 1, ha ett värde som är minst lika stort som ett av följande värden:






  i) | 15 för övervakare för avdunstningssystem, övervakare för sekundärluftsystem och övervakare som använder en nämnare som räknats upp i enlighet med punkt 4.3.2 i tillägg 1 (t.ex. övervakare för kallstart eller luftkonditioneringssystem). |
| --- | --- | --- |

a)

Fordon som det har samlats in tillräckliga fordonsdata om för att övervakaren ska kunna provas.

För övervakare som ska uppfylla prestandakvoten i drift och som ska följa och rapportera kvotdata enligt punkt 4.6.1 i tillägg 1 avses med tillräckliga fordonsdata att nämnaren uppfyller kraven nedan. För den övervakare som ska provas måste nämnaren, i enlighet med punkterna 4.3 och 4.5 i tillägg 1, ha ett värde som är minst lika stort som ett av följande värden:

i)

15 för övervakare för avdunstningssystem, övervakare för sekundärluftsystem och övervakare som använder en nämnare som räknats upp i enlighet med punkt 4.3.2 i tillägg 1 (t.ex. övervakare för kallstart eller luftkonditioneringssystem).

| ii) | 5 för övervakare av partikelfilter och övervakare av oxidationskatalysatorer som använder nämnare som räknats upp i enlighet med punkt 4.3.2 i tillägg 1. |
| --- | --- |

ii)

5 för övervakare av partikelfilter och övervakare av oxidationskatalysatorer som använder nämnare som räknats upp i enlighet med punkt 4.3.2 i tillägg 1.

| iii) | 30 för övervakare av katalysator, syresensor, avgasåterföring, variabel ventilinställning och alla andra komponenter. |
| --- | --- |

iii)

30 för övervakare av katalysator, syresensor, avgasåterföring, variabel ventilinställning och alla andra komponenter.

| b) | Fordon som inte har manipulerats eller utrustats med ytterligare delar eller modifierade delar som medför att OBD-systemet inte överensstämmer med kraven i bilaga XII. |
| --- | --- |

b)

Fordon som inte har manipulerats eller utrustats med ytterligare delar eller modifierade delar som medför att OBD-systemet inte överensstämmer med kraven i bilaga XII.

2.3   Om service har utförts måste det ha skett med tillverkarens rekommenderade serviceintervall.

2.4   Fordonet får inte visa några tecken på felaktig användning (t.ex. tävlingsbruk, överbelastning, fel bränsle eller någon annan form av felanvändning) eller andra faktorer (t.ex. manipulering) som kan påverka utsläppen. Hänsyn ska tas till uppgifter om felkoder och körsträcka som lagrats i fordonsdatorn. Ett fordon får inte väljas ut för provning om den information som lagrats i fordonsdatorn visar att fordonet körts efter det att en felkod lagrades och att en reparation inte utförts relativt omgående.

2.5   Det får inte ha gjorts någon icke-auktoriserad större reparation av motorn eller någon större reparation av fordonet.

3.   Plan för korrigerande åtgärder

3.1   Typgodkännandemyndigheten ska begära att tillverkaren lämnar in en plan för korrigerande åtgärder för att avhjälpa bristande överensstämmelse i följande fall:

3.2   För IUPRM för en särskild övervakare M om följande statistiska villkor uppfylls i ett urval för provning vars storlek fastställts i enlighet med punkt 3.3.1 i tillägg 3.

För fordon som certifierats till ett förhållande av 0,1 i enlighet med punkt 4.1.4 i tillägg 1 visar data som samlats in från fordonen för minst en övervakare M i urvalet antingen att urvalets genomsnittliga prestandakvot i drift är mindre än 0,1 eller att minst 66 % av fordonen i urvalet har en prestandakvot i drift på mindre än 0,1.

3.3   Planen för korrigerande åtgärder ska lämnas till typgodkännandemyndigheten senast 60 arbetsdagar efter dagen för meddelandet enligt punkt 3.1. Typgodkännandemyndigheten ska inom 30 arbetsdagar godta eller avslå planen för korrigerande åtgärder. Om emellertid tillverkaren till den behöriga typgodkännandemyndighetens tillfredsställelse kan visa att ytterligare tid krävs för att utreda den bristande överensstämmelsen och därefter inge en plan för korrigerande åtgärder beviljas en förlängd tidsfrist.

3.4   De korrigerande åtgärderna ska tillämpas på alla fordon som sannolikt kan påverkas av samma fel. Behovet av att ändra typgodkännandedokumenten ska bedömas.

3.5   Tillverkaren ska tillhandahålla en kopia av alla meddelanden som rör planen för korrigerande åtgärder, och ska också upprätthålla en förteckning över återkallandet samt regelbundet förse typgodkännandemyndigheten med lägesrapporter.

3.6   Planen för korrigerande åtgärder ska omfatta de krav som anges i punkterna 3.6.1–3.6.11. Tillverkaren ska ge planen för korrigerande åtgärder ett unikt namn eller nummer för identifiering.

3.6.1   En beskrivning av varje fordonstyp som ingår i planen för korrigerande åtgärder.

3.6.2   En beskrivning av särskilda modifieringar, ändringar, reparationer, korrigeringar, justeringar eller andra ändringar som ska göras för att få fordonen att överensstämma, inklusive en kort sammanfattning av de uppgifter och tekniska undersökningar som ska vidtas för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen.

3.6.3   En beskrivning av det sätt på vilket tillverkaren underrättar fordonsägarna.

3.6.4   I förekommande fall en beskrivning av det korrekta underhåll eller den korrekta användning som tillverkaren ställer som villkor för berättigande till reparation enligt planen för korrigerande åtgärder samt en redogörelse för tillverkarens skäl för att ställa sådana villkor. Inga villkor för underhåll eller användning får ställas om de inte bevisligen har samband med den bristande överensstämmelsen och de korrigerande åtgärderna.

3.6.5   En beskrivning av det förfarande som fordonsägarna ska följa för att få den bristande överensstämmelsen avhjälpt. Denna beskrivning ska innehålla uppgift om det datum efter vilket de korrigerande åtgärderna får vidtas, den tid verkstaden beräknas behöva för att utföra reparationen och var den kan göras. Reparationen ska göras på ett ändamålsenligt sätt och inom rimlig tid efter det att fordonet inlämnats.

3.6.6   En kopia av den information som överlämnats till fordonsägaren.

3.6.7   En kort beskrivning av det system som tillverkaren använder för att säkerställa fullgod tillgång till komponenter eller system för att utföra den korrigerande åtgärden. Det ska anges när det finns fullgod tillgång till komponenter eller system för att inleda verksamheten.

3.6.8   En kopia av alla instruktioner som ska skickas till de personer som ska utföra reparationen.

3.6.9   En beskrivning av de föreslagna korrigerande åtgärdernas inverkan på utsläpp, bränsleförbrukning, körduglighet och säkerhet hos varje fordonstyp som omfattas av planen för korrigerande åtgärder tillsammans med data, tekniska undersökningar osv. som stöder dessa slutsatser.

3.6.10   Alla andra uppgifter, rapporter eller data som typgodkännandemyndigheten rimligtvis kan anse sig behöva för att utvärdera planen för korrigerande åtgärder.

3.6.11   Om planen för korrigerande åtgärder innehåller ett återkallande ska en beskrivning av metoden för att registrera reparationen lämnas till typgodkännandemyndigheten. Om en etikett används ska ett exempel på denna lämnas in.

3.7   Tillverkaren får åläggas att utföra lämpligt utformade och nödvändiga provningar på komponenter och fordon som genomgått en föreslagen ändring, reparation eller modifiering för att visa ändringens, reparationens eller modifieringens avsedda verkan.

3.8   Tillverkaren ansvarar för att upprätthålla ett register över varje återkallat och reparerat fordon och över vilken verkstad som utförde reparationen. Typgodkännandemyndigheten ska på begäran ha tillgång till registret under en period av fem år från genomförandet av planen för korrigerande åtgärder.

3.9   Reparation och/eller modifiering eller tillägg av ny utrustning ska registreras i ett intyg som tillverkaren tillhandahåller fordonsägaren.

”Tillägg 5

OBD-familj

1.   Inledning

1.1   I detta tillägg anges kriterier för bestämning av en OBD-familj såsom avses i tilläggen 3 och 4.

2.   Urvalskriterier

Fordonstyper för vilka åtminstone nedanstående parametrar är identiska anses tillhöra samma kombination av motor/utsläppsbegränsande system/OBD-system.

2.2   Motor:

| — | Förbränningsprocess (dvs. gnisttändning/kompressionständning, tvåtakt/fyrtakt/rotation). |
| --- | --- |

—

Förbränningsprocess (dvs. gnisttändning/kompressionständning, tvåtakt/fyrtakt/rotation).

| — | Metod för bränsletillförsel till motorn (dvs. bränsleinsprutning på ett eller flera ställen). |
| --- | --- |

—

Metod för bränsletillförsel till motorn (dvs. bränsleinsprutning på ett eller flera ställen).

| — | Bränsletyp (dvs. bensin, diesel, flexbränsle med bensin och etanol, flexbränsle med diesel och biodiesel, naturgas/biometan, motorgas (LPG), tvåbränsle med bensin/naturgas/biometan, tvåbränsle med bensin och LPG). |
| --- | --- |

—

Bränsletyp (dvs. bensin, diesel, flexbränsle med bensin och etanol, flexbränsle med diesel och biodiesel, naturgas/biometan, motorgas (LPG), tvåbränsle med bensin/naturgas/biometan, tvåbränsle med bensin och LPG).

2.3   Utsläppsbegränsande system:

| — | Typ av katalysator (oxidationskatalysator, trevägskatalysator, uppvärmd katalysator, selektiv katalytisk reduktion eller annan). |
| --- | --- |

—

Typ av katalysator (oxidationskatalysator, trevägskatalysator, uppvärmd katalysator, selektiv katalytisk reduktion eller annan).

| — | Typ av partikelfälla. |
| --- | --- |

—

Typ av partikelfälla.

| — | Sekundärluftinsprutning (dvs. med eller utan). |
| --- | --- |

—

Sekundärluftinsprutning (dvs. med eller utan).

| — | Avgasåterföring (dvs. med eller utan). |
| --- | --- |

—

Avgasåterföring (dvs. med eller utan).

2.4   Omborddiagnossystemets delar och funktion:

| — | Omborddiagnossystemets metoder för funktionsövervakning, feldetektion och felindikering för fordonsföraren. |
| --- | --- |

—

Omborddiagnossystemets metoder för funktionsövervakning, feldetektion och felindikering för fordonsföraren.

---

(1)  Endast vid aktiverat standardläge som leder till en betydlig minskning av det framdrivande momentet eller om ett system för gasreglering via ledning är monterat.

1

(2)  Om en redundant APS eller redundant TPS är monterad ska signaldubbelkontrollerna uppfylla alla krav på kretsrationalitet. Om endast en APS eller TPS är monterad är rationalitetsövervakning av APS- eller TPS-kretsar inte obligatorisk.

2

(4)  OBD-steg II: två av tre av de kretsrationalitetsfel som är markerade med ”II” ska övervakas förutom övervakningen av kretskontinuitet.

4

(5)  Endast vid användning som indata för ECU/PCU med relevans för miljöprestanda eller funktionssäkerhetsprestanda.

5

(6)  Undantag är tillåtna på tillverkarens begäran, i stället nivå 3; manöverdonet avger en signal endast utan symptomindikation.”

6

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 901/2014 av den 18 juli 2014 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller administrativa krav för godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 249, 22.8.2014, s. 1).

3

---

BILAGA II

Ändringar av delegerad förordning (EU) nr 134/2014

Bilagorna II–VI, VIII och X till delegerad förordning (EU) nr 134/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 4.5.5.2.1.1 och 4.5.5.2.1.2 ska ersättas med följande:
  ”4.5.5.2.1.1   Steg 1 – Beräkning av växlingshastigheter
  Uppväxlingshastigheterna (v1→2 och vi→i + 1) i km/tim under accelerationsfaserna ska beräknas med hjälp av följande formel:

  Ekvation 2-3:




  , i = 2 to ng – 1

  Ekvation 2-4:






  där | i är växelns nummer (≥ 2), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 4.5.5.2.1.1 och 4.5.5.2.1.2 ska ersättas med följande:

”4.5.5.2.1.1   Steg 1 – Beräkning av växlingshastigheter

Uppväxlingshastigheterna (v1→2 och vi→i + 1) i km/tim under accelerationsfaserna ska beräknas med hjälp av följande formel:

Ekvation 2-3:

Formula
  , i = 2 to ng – 1

Ekvation 2-4:

Formula

där

i är växelns nummer (≥ 2),

| | ng är det totala antalet växlar framåt, |
| --- | --- |

ng är det totala antalet växlar framåt,

| | Pn
  är den nominella effekten i kW, |
| --- | --- |

Pn
  är den nominella effekten i kW,

| | Mref
  är referensvikten i kg, |
| --- | --- |

Mref
  är referensvikten i kg,

| | nidle
  är tomgångsvarvtalet i min– 1, |
| --- | --- |

nidle
  är tomgångsvarvtalet i min– 1,

| | s är det nominella motorvarvtalet i min– 1, och |
| --- | --- |

s är det nominella motorvarvtalet i min– 1, och

| | ndvi
  är förhållandet mellan motorvarvtalet i min– 1 och fordonshastigheten i km/tim vid körning på växel i. |
| --- | --- |

ndvi
  är förhållandet mellan motorvarvtalet i min– 1 och fordonshastigheten i km/tim vid körning på växel i.

4.5.5.2.1.2   Nedväxlingshastigheterna (vi→i – 1) i km/tim under konstanthastighets- och retardationsfaserna i växlarna 4 (fyrans växel) till ng ska beräknas med hjälp av följande formel:

Ekvation 2-5:

Formula
  , i = 4 to ng

där

| | i är växelns nummer (≥ 4), |
| --- | --- |

i är växelns nummer (≥ 4),

| | ng är det totala antalet växlar framåt, |
| --- | --- |

ng är det totala antalet växlar framåt,

| | Pn
  är den nominella effekten i kW, |
| --- | --- |

Pn
  är den nominella effekten i kW,

| | Mref
  är referensvikten i kg, |
| --- | --- |

Mref
  är referensvikten i kg,

| | nidle
  är tomgångsvarvtalet i min– 1, |
| --- | --- |

nidle
  är tomgångsvarvtalet i min– 1,

| | s är det nominella motorvarvtalet i min– 1, och |
| --- | --- |

s är det nominella motorvarvtalet i min– 1, och

| | ndvi – 2
  är förhållandet mellan motorvarvtalet i min– 1 och fordonshastigheten i km/tim vid körning på växel i – 2. |
| --- | --- |

ndvi – 2
  är förhållandet mellan motorvarvtalet i min– 1 och fordonshastigheten i km/tim vid körning på växel i – 2.

Nedväxlingshastigheten från växel 3 till växel 2 (v3→2) ska beräknas med hjälp av följande ekvation:

Ekvation 2-6:

Formula

där

| | Pn
  är den nominella effekten i kW, |
| --- | --- |

Pn
  är den nominella effekten i kW,

| | Mref
  är referensvikten i kg, |
| --- | --- |

Mref
  är referensvikten i kg,

| | nidle
  är tomgångsvarvtalet i min– 1, |
| --- | --- |

nidle
  är tomgångsvarvtalet i min– 1,

| | s är det nominella motorvarvtalet i min– 1, och |
| --- | --- |

s är det nominella motorvarvtalet i min– 1, och

| | ndvi
  är förhållandet mellan motorvarvtalet i min– 1 och fordonshastigheten i km/tim vid körning på växel 1. |
| --- | --- |

ndvi
  är förhållandet mellan motorvarvtalet i min– 1 och fordonshastigheten i km/tim vid körning på växel 1.

Nedväxlingshastigheten från växel 2 till växel 1 (v2→1) ska beräknas med hjälp av följande ekvation:

Ekvation 2-7:

Formula

där

| | ndv2
  är förhållandet mellan motorvarvtalet i min– 1 och fordonshastigheten i km/tim vid körning på växel 2. |
| --- | --- |

ndv2
  är förhållandet mellan motorvarvtalet i min– 1 och fordonshastigheten i km/tim vid körning på växel 2.

Eftersom konstanthastighetsfaserna definieras av fasindikatorn kan mindre fartökningar förekomma och det kan vara lämpligt att genomföra en uppväxling. Uppväxlingshastigheterna (v1→2, v2→3 och vi→i + 1) i km/tim under konstanthastighetsfaserna beräknas med hjälp av följande ekvationer:

Ekvation 2-7a:

Formula

Ekvation 2-8:

Formula

Ekvation 2-9:

Formula
  , i = 3 to ng”

| b) | I det sista stycket i punkt 4.5.6.1.2.2 ska ”Alternativt kan mr1 uppskattas som f % av m.” ersättas med ”Alternativt kan mr1 uppskattas som 4 % av m.” |
| --- | --- |

b)

I det sista stycket i punkt 4.5.6.1.2.2 ska ”Alternativt kan mr1 uppskattas som f % av m.” ersättas med ”Alternativt kan mr1 uppskattas som 4 % av m.”

| c) | I tabell 1-10 i punkt 6.1.1.6.2.2 ska, på de rader som motsvarar fordonskategorierna L3a, L4e, L5e-A och L7e-A med en högsta hastighet på under 130 km/tim, texten i den femte kolumnen (”Viktningsfaktorer”) ersättas med följande:

  ”w1 = 0,30
  w2 = 0,70” |
| --- | --- |

c)

I tabell 1-10 i punkt 6.1.1.6.2.2 ska, på de rader som motsvarar fordonskategorierna L3a, L4e, L5e-A och L7e-A med en högsta hastighet på under 130 km/tim, texten i den femte kolumnen (”Viktningsfaktorer”) ersättas med följande:

”w1 = 0,30

w2 = 0,70”

| d) | I avsnitt 3 (”WMTC, etapp 2 [World Harmonised Motorcycle Test Cycle]”) i tillägg 6 ska i tabell Ap6-19 i punkt 4.1.1 den post som motsvarar 148 s, i kolumnen för rullhastigheten i km/tim, ”75,4” ersättas med ”85,4”. |
| --- | --- |

d)

I avsnitt 3 (”WMTC, etapp 2 [World Harmonised Motorcycle Test Cycle]”) i tillägg 6 ska i tabell Ap6-19 i punkt 4.1.1 den post som motsvarar 148 s, i kolumnen för rullhastigheten i km/tim, ”75,4” ersättas med ”85,4”.

| 2. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4.2.2 ska ersättas med följande:






  ”4.2.2 | För varje kontinuerligt variabelt inställningsreglage ska ett tillräckligt antal lämpliga lägen bestämmas. Provningen ska utföras med motorn vid normalt tomgångsvarvtal samt med förhöjd tomgång. Inställningsreglagens möjliga lägen för ett korrekt normalt tomgångsvarvtal definieras i punkt 4.2.5. Värdet för förhöjd tomgång ska fastställas av tillverkaren, men det måste vara högre än 2 000 min–1. Förhöjd tomgång uppnås och hålls stabil genom manuell manövrering av gaspedal eller gashandtag.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4.2.2 ska ersättas med följande:

”4.2.2

| b) | Punkt 4.2.5.1 ska ersättas med följande:






  ”4.2.5.1 | Det största av följande två värden:






  a) | Det lägsta tomgångsvarvtal vid vilket motorn kan arbeta. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 4.2.5.1 ska ersättas med följande:

”4.2.5.1

a)

Det lägsta tomgångsvarvtal vid vilket motorn kan arbeta.

| b) | Det varvtal som rekommenderas av tillverkaren, minus 100 varv per minut.” |
| --- | --- |

b)

Det varvtal som rekommenderas av tillverkaren, minus 100 varv per minut.”

| 3. | Bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2.2.1 ska ersättas med följande:






  ”2.2.1 | Med avseende på miljöprestanda för nya fordonstyper och nya motortyper som är utrustade med en ny utformning av vevhusgasventilationssystemet, får ett huvudfordon med ett vevhusgasventilationssystem som är representativt för den godkända typen väljas om tillverkaren väljer detta för att på ett tillfredsställande sätt visa den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten att typ III-provningen är godkänd.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2.2.1 ska ersättas med följande:

”2.2.1

| b) | Punkt 4.1 ska ersättas med följande:
  ”4.1   Provningsmetod 1
  Typ III-provningen ska utföras enligt följande provningsförfarande:” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4.1 ska ersättas med följande:

”4.1   Provningsmetod 1

Typ III-provningen ska utföras enligt följande provningsförfarande:”

| c) | Punkt 4.1.4.3 ska ersättas med följande:
  4.1.4.3   Fordonet ska anses godtagbart om det uppmätta genomsnittliga trycket i vevhuset inte vid något driftvillkor enligt definitionen i punkt 4.1.2 överstiger det genomsnittliga atmosfärtryck som råder vid tidpunkten för mätningen.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4.1.4.3 ska ersättas med följande:

4.1.4.3   Fordonet ska anses godtagbart om det uppmätta genomsnittliga trycket i vevhuset inte vid något driftvillkor enligt definitionen i punkt 4.1.2 överstiger det genomsnittliga atmosfärtryck som råder vid tidpunkten för mätningen.”

| d) | Följande punkt ska införas som punkt 4.1.8:
  4.1.8   Om det genomsnittliga tryckvärde som under något driftvillkor enligt punkt 4.1.2 uppmäts i vevhuset under tidsperioden i punkt 4.1.7 överstiger atmosfärtrycket, ska ytterligare en provning enligt punkt 4.2.3 utföras till godkännandemyndighetens tillfredsställelse.” |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas som punkt 4.1.8:

4.1.8   Om det genomsnittliga tryckvärde som under något driftvillkor enligt punkt 4.1.2 uppmäts i vevhuset under tidsperioden i punkt 4.1.7 överstiger atmosfärtrycket, ska ytterligare en provning enligt punkt 4.2.3 utföras till godkännandemyndighetens tillfredsställelse.”

| e) | Punkterna 4.2 och 4.2.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2   Provningsmetod 2
  4.2.1   Typ III-provningen ska utföras enligt följande provningsförfarande:” |
| --- | --- |

e)

Punkterna 4.2 och 4.2.1 ska ersättas med följande:

”4.2   Provningsmetod 2

4.2.1   Typ III-provningen ska utföras enligt följande provningsförfarande:”

| f) | Punkt 4.2.1.2 ska ersättas med följande:
  4.2.1.2   En flexibel säck som är ogenomtränglig för vevhusgaser och som rymmer cirka tre gånger motorns slagvolym ska anslutas till mätstickans öppning. Säcken ska vara tom före varje mätning.” |
| --- | --- |

f)

Punkt 4.2.1.2 ska ersättas med följande:

4.2.1.2   En flexibel säck som är ogenomtränglig för vevhusgaser och som rymmer cirka tre gånger motorns slagvolym ska anslutas till mätstickans öppning. Säcken ska vara tom före varje mätning.”

| g) | Punkt 4.2.1.4 ska ersättas med följande:
  4.2.1.4   Fordonet ska anses godtagbart om någon synlig uppblåsning av säcken inte inträffar efter något av de driftvillkor som definieras i punkterna 4.1.2 och 4.2.1.3.” |
| --- | --- |

g)

Punkt 4.2.1.4 ska ersättas med följande:

4.2.1.4   Fordonet ska anses godtagbart om någon synlig uppblåsning av säcken inte inträffar efter något av de driftvillkor som definieras i punkterna 4.1.2 och 4.2.1.3.”

| h) | Följande punkt ska införas som punkt 4.2.2.4:
  4.2.2.4   Om ett eller flera av provningsvillkoren i punkt 4.2.1.2 inte uppfylls ska den ytterligare provning som anges i punkt 4.2.3 utföras till godkännandemyndighetens tillfredsställelse.” |
| --- | --- |

h)

Följande punkt ska införas som punkt 4.2.2.4:

4.2.2.4   Om ett eller flera av provningsvillkoren i punkt 4.2.1.2 inte uppfylls ska den ytterligare provning som anges i punkt 4.2.3 utföras till godkännandemyndighetens tillfredsställelse.”

| i) | Punkt 4.2.3 ska ersättas med följande:
  4.2.3   Ytterligare typ III-provningsmetod (nr 3)”. |
| --- | --- |

i)

Punkt 4.2.3 ska ersättas med följande:

4.2.3   Ytterligare typ III-provningsmetod (nr 3)”.

| 4. | Bilaga V ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2.5 ska ersättas med följande:
  2.5   Fordon av kategori L av (under)kategorierna L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B och L7e-C ska provas enligt förfarandet för genomsläpplighetsprovning i tillägg 2 eller enligt SHED-provningsförfarandet i tillägg 3, efter tillverkarens val”. |
| --- | --- | --- |

4.

Bilaga V ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2.5 ska ersättas med följande:

2.5   Fordon av kategori L av (under)kategorierna L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B och L7e-C ska provas enligt förfarandet för genomsläpplighetsprovning i tillägg 2 eller enligt SHED-provningsförfarandet i tillägg 3, efter tillverkarens val”.

| b) | Punkt 2.6 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 2.6 ska utgå.

| c) | I tillägg 2 ska punkt 1.1 ersättas med följande:
  1.1   Från och med det datum för första tillämpning som fastställs i bilaga IV till förordning (EU) nr 168/2013 ska bränslesystemets genomsläpplighet provas enligt det provningsförfarande som anges i punkt 2. Detta grundkrav ska gälla alla fordon av kategori L som är utrustade med en bränsletank för flytande, högflyktigt bränsle, enligt vad som gäller för fordon utrustade med en förbränningsmotor med gnisttändning i enlighet med del B i bilaga V till förordning (EU) nr 168/2013.
  För att uppfylla de krav för provningen av avdunstningsutsläpp som anges i förordning (EU) nr 168/2013 får fordon av kategori L av (under)kategorierna L3e, L4e, L5e-A, L6e-A och L7e-A endast provas i enlighet med det SHED-provningsförfarande som anges i tillägg 3 till denna bilaga.” |
| --- | --- |

c)

I tillägg 2 ska punkt 1.1 ersättas med följande:

1.1   Från och med det datum för första tillämpning som fastställs i bilaga IV till förordning (EU) nr 168/2013 ska bränslesystemets genomsläpplighet provas enligt det provningsförfarande som anges i punkt 2. Detta grundkrav ska gälla alla fordon av kategori L som är utrustade med en bränsletank för flytande, högflyktigt bränsle, enligt vad som gäller för fordon utrustade med en förbränningsmotor med gnisttändning i enlighet med del B i bilaga V till förordning (EU) nr 168/2013.

För att uppfylla de krav för provningen av avdunstningsutsläpp som anges i förordning (EU) nr 168/2013 får fordon av kategori L av (under)kategorierna L3e, L4e, L5e-A, L6e-A och L7e-A endast provas i enlighet med det SHED-provningsförfarande som anges i tillägg 3 till denna bilaga.”

| 5. | Bilaga VI ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3.3.1 ska ersättas med följande:
  3.3.1   Utsläppsresultaten för fordonet som har körts längre än den sträcka som föreskrivs i artikel 23.3 c i förordning (EU) nr 168/2013 sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen, de tillämpade försämringsfaktorer som anges i del B i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013 och produkten av multiplikationen av båda samt den utsläppsgräns som anges i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 ska bifogas provningsrapporten.” |
| --- | --- | --- |

5.

Bilaga VI ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3.3.1 ska ersättas med följande:

3.3.1   Utsläppsresultaten för fordonet som har körts längre än den sträcka som föreskrivs i artikel 23.3 c i förordning (EU) nr 168/2013 sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen, de tillämpade försämringsfaktorer som anges i del B i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013 och produkten av multiplikationen av båda samt den utsläppsgräns som anges i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 ska bifogas provningsrapporten.”

| b) | Punkt 3.4.2 ska ersättas med följande:
  ”3.4.2   Det amerikanska miljöskyddsverkets körcykel (AMA)
  Efter tillverkarens val får AMA-cykeln för hållbarhet användas som en alternativ typ V-cykel för ackumulering av körsträcka. AMA-cykeln för hållbarhet ska utföras i enlighet med de tekniska uppgifter som anges i tillägg 2.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3.4.2 ska ersättas med följande:

”3.4.2   Det amerikanska miljöskyddsverkets körcykel (AMA)

Efter tillverkarens val får AMA-cykeln för hållbarhet användas som en alternativ typ V-cykel för ackumulering av körsträcka. AMA-cykeln för hållbarhet ska utföras i enlighet med de tekniska uppgifter som anges i tillägg 2.”

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 3.4.3:
  3.4.3   AMA-cykeln för hållbarhet fasas ut för fordon av klass III enligt tabell Ap2-1 i tillägg 2, men får användas under en övergångsperiod till och med den 31 december 2024.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 3.4.3:

3.4.3   AMA-cykeln för hållbarhet fasas ut för fordon av klass III enligt tabell Ap2-1 i tillägg 2, men får användas under en övergångsperiod till och med den 31 december 2024.”

| d) | Följande punkter ska införas som punkterna 3.6, 3.6.1, 3.6.2 och 3.7:
  ”3.6   Hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk
  3.6.1   Som ett alternativ till punkterna 3.1 och 3.2 får tillverkaren begära användning av det förfarande med åldrande i provbänk som fastställs i tillägg 3. Med hjälp av den hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk som föreskrivs i tillägg 3 ska utsläppen från ett åldrat fordon bestämmas genom att fordonskatalysatorn åldras med standardcykeln i provbänk (SBC) så att det åstadkoms samma försämring hos katalysatorn som genom termisk avaktivering vid provningen under den tilldelade provningssträckan enligt del A i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013.
  3.6.2   Utsläppsresultatet för fordonet som har körts mer än 100 km sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen och de försämringsfaktorer som bestämts med hjälp av förfarandet i tillägg 3 får inte överskrida utsläppsgränsvärdena i den tillämpliga typ I-provningscykeln för utsläpp under laboratorieförhållanden, i enlighet med del A i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013. Utsläppsresultatet för fordonet som har körts mer än 100 km sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen, de försämringsfaktorer som bestämts med hjälp av förfarandet i tillägg 3 till denna bilaga, de totala utsläppen (som beräknats med de multiplikativa eller additiva ekvationerna) samt den utsläppsgräns som anges i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 ska bifogas provningsrapporten.
  3.7   På tillverkarens begäran får en additiv försämringsfaktor för avgasutsläpp (D.E.F.) beräknas och användas för förfarandet i punkterna 3.1 och 3.2. Försämringsfaktorn ska beräknas enligt följande för varje förorening:
  D.E.F. = Mi2 – Mi1

  där







  Mi1 | = | massutsläpp av förorening i g/km efter typ 1-provningen av ett fordon i enlighet med förfarandet i punkterna 3.1 och 3.2. |
| --- | --- | --- | --- |
| Mi2 | = | massutsläpp av förorening i g/km efter typprovning 1 av ett åldrat fordon i enlighet med förfarandet i punkterna 3.1 och 3.2.” |

d)

Följande punkter ska införas som punkterna 3.6, 3.6.1, 3.6.2 och 3.7:

”3.6   Hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk

3.6.1   Som ett alternativ till punkterna 3.1 och 3.2 får tillverkaren begära användning av det förfarande med åldrande i provbänk som fastställs i tillägg 3. Med hjälp av den hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk som föreskrivs i tillägg 3 ska utsläppen från ett åldrat fordon bestämmas genom att fordonskatalysatorn åldras med standardcykeln i provbänk (SBC) så att det åstadkoms samma försämring hos katalysatorn som genom termisk avaktivering vid provningen under den tilldelade provningssträckan enligt del A i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013.

3.6.2   Utsläppsresultatet för fordonet som har körts mer än 100 km sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen och de försämringsfaktorer som bestämts med hjälp av förfarandet i tillägg 3 får inte överskrida utsläppsgränsvärdena i den tillämpliga typ I-provningscykeln för utsläpp under laboratorieförhållanden, i enlighet med del A i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013. Utsläppsresultatet för fordonet som har körts mer än 100 km sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen, de försämringsfaktorer som bestämts med hjälp av förfarandet i tillägg 3 till denna bilaga, de totala utsläppen (som beräknats med de multiplikativa eller additiva ekvationerna) samt den utsläppsgräns som anges i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 ska bifogas provningsrapporten.

3.7   På tillverkarens begäran får en additiv försämringsfaktor för avgasutsläpp (D.E.F.) beräknas och användas för förfarandet i punkterna 3.1 och 3.2. Försämringsfaktorn ska beräknas enligt följande för varje förorening:

D.E.F. = Mi2 – Mi1

där

Mi1

=

massutsläpp av förorening i g/km efter typ 1-provningen av ett fordon i enlighet med förfarandet i punkterna 3.1 och 3.2.

Mi2

=

massutsläpp av förorening i g/km efter typprovning 1 av ett åldrat fordon i enlighet med förfarandet i punkterna 3.1 och 3.2.”

| e) | I tillägg 1 ska punkt 2.6.1 ersättas med följande:
  2.6.1   För ackumulering av sträcka i SRC-LeCV ska fordon av kategori L grupperas i enlighet med tabell Ap1-1:

  Tabell Ap1-1


  Grupper av fordon av kategori L för SRC-LeCV







  SRC-cykelklassificering | WTMC-klassificering |
| --- | --- | --- |
| | |
| 1 | Klass 1 |
| 2 | Klass 2-1 |
| | |
| 2 | Klass 2-2 |
| 3 | Klass 3-1 |
| 4 | Klass 3-2” |

e)

I tillägg 1 ska punkt 2.6.1 ersättas med följande:

2.6.1   För ackumulering av sträcka i SRC-LeCV ska fordon av kategori L grupperas i enlighet med tabell Ap1-1:

Tabell Ap1-1

Grupper av fordon av kategori L för SRC-LeCV

SRC-cykelklassificering

WTMC-klassificering

1

Klass 1

2

Klass 2-1

2

Klass 2-2

3

Klass 3-1

4

Klass 3-2”

| f) | Tillägg 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1.1 ska ersättas med följande:
  1.1   AMA-cykeln för hållbarhet, som tagits fram av Förenta staternas miljöskyddsverk (EPA), är en cykel för ackumulering av körsträcka som används för att åldra provfordon och deras utsläppsbegränsande anordningar på ett reproducerbart sätt. Denna metod är dock betydligt mindre representativ för EU:s fordonsbestånd och trafiksituation än standardcykeln på väg för fordon av kategori L. AMA-cykeln för hållbarhet fasas ut för fordon av klass III enligt tabell Ap2-1 i detta tillägg, men på tillverkarens begäran får cyklerna användas under en övergångsperiod till och med den 31 december 2024. För provfordon av kategori L får provningscykeln utföras på väg, på en provbana eller på en kilometerackumulerande chassidynamometer.” |
| --- | --- | --- |

f)

Tillägg 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1.1 ska ersättas med följande:

1.1   AMA-cykeln för hållbarhet, som tagits fram av Förenta staternas miljöskyddsverk (EPA), är en cykel för ackumulering av körsträcka som används för att åldra provfordon och deras utsläppsbegränsande anordningar på ett reproducerbart sätt. Denna metod är dock betydligt mindre representativ för EU:s fordonsbestånd och trafiksituation än standardcykeln på väg för fordon av kategori L. AMA-cykeln för hållbarhet fasas ut för fordon av klass III enligt tabell Ap2-1 i detta tillägg, men på tillverkarens begäran får cyklerna användas under en övergångsperiod till och med den 31 december 2024. För provfordon av kategori L får provningscykeln utföras på väg, på en provbana eller på en kilometerackumulerande chassidynamometer.”

| ii) | Punkt 2.1 ska ersättas med följande:
  2.1   För ackumulering av körsträcka under AMA-cykeln för hållbarhet ska fordon av kategori L grupperas enligt följande:

  Tabell Ap2-1


  Gruppering av fordon av kategori L för hållbarhetsprovning enligt AMA








  Fordonsklass i kategori L | Motorns slagvolym (cm3) | Vmax (km/tim) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | < 150 | Ej tillämpligt |
| II | ≥ 150 | < 130 |
| III | ≥ 150 | ≥ 130” |

ii)

Punkt 2.1 ska ersättas med följande:

2.1   För ackumulering av körsträcka under AMA-cykeln för hållbarhet ska fordon av kategori L grupperas enligt följande:

Tabell Ap2-1

Gruppering av fordon av kategori L för hållbarhetsprovning enligt AMA

Fordonsklass i kategori L

Motorns slagvolym (cm3)

Vmax (km/tim)

I

< 150

Ej tillämpligt

II

≥ 150

< 130

III

≥ 150

≥ 130”

| g) | Följande tillägg ska läggas till som tilläggen 3 och 4:


  ”Tillägg 3

  Hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk

  1.   Hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk
  1.1   Det fordon som provas enligt förfarandet i detta tillägg har körts mer än 100 km sammanlagt sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen.
  1.2   Det bränsle som används under provningen ska vara ett av de bränslen som specificeras i tillägg 2 till bilaga II.
  2.   Förfarande för fordon med gnisttändningsmotorer
  2.1   Följande förfarande för åldrande i provbänk ska vara tillämpligt på fordon med gnisttändningsmotor, inklusive hybridfordon som använder en katalysator som främsta efterbehandlingssystem för utsläppsbegränsning.
  Förfarandet för åldrande i provbänk kräver installation av systemet med katalysator och syresensorer i en provbänk för åldrande av katalysatorn.
  Åldrandet i provbänken ska utföras i enlighet med standardcykeln i provbänk under den tidsperiod som beräknats utifrån ekvationen för tid för åldrande i provbänk (nedan kallad BAT-ekvationen). BAT-ekvationen kräver som ingångsvärden de tids- och temperaturdata för katalysatorn som uppmätts under den standardcykel på väg (SRC-LeCV) som beskrivs i tillägg 1. I tillämpliga fall får som alternativ de tids- och temperaturdata för katalysatorn som uppmätts under AMA-cykeln för hållbarhet, enligt beskrivningen i tillägg 2, användas.
  2.2   Standardcykel i provbänk. Ett standardiserat åldrande av katalysatorn i provbänk ska utföras i enlighet med standardcykeln i provbänk. Standardcykeln i provbänk ska köras under den tidsperiod som beräknats med BAT-ekvationen. Standardcykeln i provbänk beskrivs i tillägg 4.
  2.3   Tids- och temperaturdata för katalysatorn. Katalysatortemperaturen ska mätas under minst två hela cykler av SRC-LeCV-cykeln enligt beskrivningen i tillägg 1, eller i tillämpliga fall minst två hela cykler av AMA-cykeln enligt beskrivningen i tillägg 2.
  Katalysatortemperaturen ska mätas på den plats där temperaturen är högst i den varmaste katalysatorn på provfordonet. Alternativt får temperaturen mätas på en annan plats förutsatt att den justeras, enligt god teknisk sed, så att den återspeglar temperaturen uppmätt på den varmaste platsen.
  Katalysatortemperaturen ska mätas med en minsta frekvens på 1 Hz (en mätning per sekund).
  De resulterande mätningarna av katalysatortemperaturen ska sammanställas i ett histogram där temperaturgrupperna inte är större än 25 °C.
  2.4   Tid för åldrande i provbänk (BAT). Tiden för åldrandet i provbänk ska beräknas med hjälp av BAT-ekvationen enligt följande:





  te för en temperaturklass = th e((R/Tr) – (R/Tv)) |
| --- | --- |

g)

Följande tillägg ska läggas till som tilläggen 3 och 4:

”Tillägg 3

Hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk

1.   Hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk

1.1   Det fordon som provas enligt förfarandet i detta tillägg har körts mer än 100 km sammanlagt sedan det startades för första gången vid slutet av tillverkningsprocessen.

1.2   Det bränsle som används under provningen ska vara ett av de bränslen som specificeras i tillägg 2 till bilaga II.

2.   Förfarande för fordon med gnisttändningsmotorer

2.1   Följande förfarande för åldrande i provbänk ska vara tillämpligt på fordon med gnisttändningsmotor, inklusive hybridfordon som använder en katalysator som främsta efterbehandlingssystem för utsläppsbegränsning.

Förfarandet för åldrande i provbänk kräver installation av systemet med katalysator och syresensorer i en provbänk för åldrande av katalysatorn.

Åldrandet i provbänken ska utföras i enlighet med standardcykeln i provbänk under den tidsperiod som beräknats utifrån ekvationen för tid för åldrande i provbänk (nedan kallad BAT-ekvationen). BAT-ekvationen kräver som ingångsvärden de tids- och temperaturdata för katalysatorn som uppmätts under den standardcykel på väg (SRC-LeCV) som beskrivs i tillägg 1. I tillämpliga fall får som alternativ de tids- och temperaturdata för katalysatorn som uppmätts under AMA-cykeln för hållbarhet, enligt beskrivningen i tillägg 2, användas.

2.2   Standardcykel i provbänk. Ett standardiserat åldrande av katalysatorn i provbänk ska utföras i enlighet med standardcykeln i provbänk. Standardcykeln i provbänk ska köras under den tidsperiod som beräknats med BAT-ekvationen. Standardcykeln i provbänk beskrivs i tillägg 4.

2.3   Tids- och temperaturdata för katalysatorn. Katalysatortemperaturen ska mätas under minst två hela cykler av SRC-LeCV-cykeln enligt beskrivningen i tillägg 1, eller i tillämpliga fall minst två hela cykler av AMA-cykeln enligt beskrivningen i tillägg 2.

Katalysatortemperaturen ska mätas på den plats där temperaturen är högst i den varmaste katalysatorn på provfordonet. Alternativt får temperaturen mätas på en annan plats förutsatt att den justeras, enligt god teknisk sed, så att den återspeglar temperaturen uppmätt på den varmaste platsen.

Katalysatortemperaturen ska mätas med en minsta frekvens på 1 Hz (en mätning per sekund).

De resulterande mätningarna av katalysatortemperaturen ska sammanställas i ett histogram där temperaturgrupperna inte är större än 25 °C.

2.4   Tid för åldrande i provbänk (BAT). Tiden för åldrandet i provbänk ska beräknas med hjälp av BAT-ekvationen enligt följande:

te för en temperaturklass = th e((R/Tr) – (R/Tv))

| Total te = summan av te över alla temperaturgrupper |
| --- |

Total te = summan av te över alla temperaturgrupper

| tid för åldrande i provbänk = A (Total te) |
| --- |

tid för åldrande i provbänk = A (Total te)

där

| A | = | 1,1. Detta värde justerar katalysatorns åldrandetid för att ta hänsyn till försämringar som har andra källor än det termiska åldrandet av katalysatorn. |
| --- | --- | --- |
| R | = | katalysatorns termiska reaktivitet = 18 500 . |
| th | = | tid (i timmar) uppmätt inom föreskriven temperaturklass i fordonets histogram över katalysatortemperatur, justerad till full livslängd, så att om histogrammet t.ex. representerar 400 km och livslängden, i enlighet med bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, t.ex. är 20 000 för Le3, ska alla histogramtider multipliceras med 50 (20 000 /400). |
| Total te | = | ekvivalent tid (i timmar) för åldrande av katalysatorn vid temperaturen Tr i provbänken för åldrande med hjälp av cykeln för åldrande av katalysatorn för att åstadkomma samma försämring hos katalysatorn som genom termisk avaktivering under den livslängdsspecifika körsträckan för fordonsklassen i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, t.ex. 20 000 km för Le3. |
| te för en temperaturklass | = | ekvivalent tid (i timmar) för åldrande av katalysatorn vid temperaturen Tr i provbänken för åldrande med hjälp av cykeln för åldrande av katalysatorn för att åstadkomma samma försämring hos katalysatorn som genom termisk avaktivering vid temperaturklassen för Tv under den livslängdsspecifika körsträckan för fordonsklassen i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, t.ex. 20 000 km för Le3. |
| Tr | = | effektiv referenstemperatur (i K) hos katalysatorn i provbänken när cykeln för åldrande av katalysatorn körs. Den effektiva temperaturen är den konstanta temperatur som skulle medföra samma åldrande som de olika temperaturerna under åldrandecykeln i provbänk. |
| Tv | = | mittpunktstemperaturen (i K) i temperaturklassen i histogrammet över katalysatortemperatur vid provning av fordonet på väg. |

A

=

1,1. Detta värde justerar katalysatorns åldrandetid för att ta hänsyn till försämringar som har andra källor än det termiska åldrandet av katalysatorn.

R

=

katalysatorns termiska reaktivitet = 18 500 .

th

=

tid (i timmar) uppmätt inom föreskriven temperaturklass i fordonets histogram över katalysatortemperatur, justerad till full livslängd, så att om histogrammet t.ex. representerar 400 km och livslängden, i enlighet med bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, t.ex. är 20 000 för Le3, ska alla histogramtider multipliceras med 50 (20 000 /400).

Total te

=

ekvivalent tid (i timmar) för åldrande av katalysatorn vid temperaturen Tr i provbänken för åldrande med hjälp av cykeln för åldrande av katalysatorn för att åstadkomma samma försämring hos katalysatorn som genom termisk avaktivering under den livslängdsspecifika körsträckan för fordonsklassen i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, t.ex. 20 000 km för Le3.

te för en temperaturklass

=

ekvivalent tid (i timmar) för åldrande av katalysatorn vid temperaturen Tr i provbänken för åldrande med hjälp av cykeln för åldrande av katalysatorn för att åstadkomma samma försämring hos katalysatorn som genom termisk avaktivering vid temperaturklassen för Tv under den livslängdsspecifika körsträckan för fordonsklassen i bilaga VII till förordning (EU) nr 168/2013, t.ex. 20 000 km för Le3.

Tr

=

effektiv referenstemperatur (i K) hos katalysatorn i provbänken när cykeln för åldrande av katalysatorn körs. Den effektiva temperaturen är den konstanta temperatur som skulle medföra samma åldrande som de olika temperaturerna under åldrandecykeln i provbänk.

Tv

=

mittpunktstemperaturen (i K) i temperaturklassen i histogrammet över katalysatortemperatur vid provning av fordonet på väg.

2.5   Effektiv referenstemperatur för standardcykeln i provbänk. Den effektiva referenstemperaturen för standardcykeln i provbänk ska, för katalysatorns faktiska systemkonstruktion och det faktiska provbänksåldrande som ska tillämpas, bestämmas med hjälp av följande förfaranden:

| a) | Tids- och temperaturdata ska mätas i katalysatorsystemet i provbänken för åldrande efter standardcykeln i provbänk. Katalysatortemperaturen ska mätas på den plats där temperaturen är högst i den varmaste katalysatorn i systemet. Alternativt får temperaturen mätas på en annan plats, förutsatt att den justeras så att den återspeglar temperaturen uppmätt på den varmaste platsen.
  Katalysatortemperaturen ska mätas med en frekvens på minst 1 Hz (en mätning per sekund) under minst 20 min åldrande i provbänk. De resulterande mätningarna av katalysatortemperaturen ska sammanställas i ett histogram där temperaturgrupperna inte är större än 10 °C. |
| --- | --- |

a)

Tids- och temperaturdata ska mätas i katalysatorsystemet i provbänken för åldrande efter standardcykeln i provbänk. Katalysatortemperaturen ska mätas på den plats där temperaturen är högst i den varmaste katalysatorn i systemet. Alternativt får temperaturen mätas på en annan plats, förutsatt att den justeras så att den återspeglar temperaturen uppmätt på den varmaste platsen.

Katalysatortemperaturen ska mätas med en frekvens på minst 1 Hz (en mätning per sekund) under minst 20 min åldrande i provbänk. De resulterande mätningarna av katalysatortemperaturen ska sammanställas i ett histogram där temperaturgrupperna inte är större än 10 °C.

| b) | BAT-ekvationen ska användas för att beräkna effektiv referenstemperatur genom iterativa ändringar av referenstemperaturen (Tr) tills den beräknade tiden för åldrande är lika med eller större än den faktiska tid som redovisas i histogrammet över katalysatorns temperatur. Den resulterande temperaturen är den effektiva referenstemperaturen för standardcykeln i provbänk för katalysatorsystemet och åldrandeprovbänken i fråga. |
| --- | --- |

b)

BAT-ekvationen ska användas för att beräkna effektiv referenstemperatur genom iterativa ändringar av referenstemperaturen (Tr) tills den beräknade tiden för åldrande är lika med eller större än den faktiska tid som redovisas i histogrammet över katalysatorns temperatur. Den resulterande temperaturen är den effektiva referenstemperaturen för standardcykeln i provbänk för katalysatorsystemet och åldrandeprovbänken i fråga.

2.6   Provbänk för åldrande av katalysator. Provbänken för åldrande av katalysatorn ska följa standardcykeln i provbänk och åstadkomma lämpligt avgasflöde och lämplig utsläppsnivå i linje med det motoravgasflöde som katalysatorn är konstruerad för, avgasinnehåll och avgastemperatur vid katalysatorns yta.

All utrustning och alla förfaranden för åldrande i provbänk ska registrera lämpliga uppgifter (såsom uppmätta luft/bränsle-förhållanden och tids- och temperaturdata i katalysatorn) så att det garanteras att ett tillräckligt åldrande faktiskt har ägt rum.

2.7   Föreskriven provning. För beräkning av försämringsfaktorer ska det på provfordonet utföras minst två provningar av typ 1 före åldrande i provbänk av den utsläppsbegränsande utrustningen och minst två provningar av typ 1 efter det att den åldrade utsläppsbegränsande utrustningen har återmonterats.

Försämringsfaktorerna ska beräknas i enlighet med den beräkningsmetod som anges nedan.

En multiplikativ försämringsfaktor för avgasutsläpp ska beräknas för varje förorening enligt formeln

Formula

där

| Mi1 | = | massutsläpp av förorening i g/km efter typ 1-provningen av ett fordon som anges i punkt 1.1 i detta tillägg, |
| --- | --- | --- |
| Mi2 | = | massutsläpp av förorening i g/km efter typprovning 1 av ett åldrat fordon i enlighet med det förfarande som beskrivs i denna bilaga. |

Mi1

=

massutsläpp av förorening i g/km efter typ 1-provningen av ett fordon som anges i punkt 1.1 i detta tillägg,

Mi2

=

massutsläpp av förorening i g/km efter typprovning 1 av ett åldrat fordon i enlighet med det förfarande som beskrivs i denna bilaga.

Dessa interpolerade värden ska beräknas med minst fyra decimaler innan de divideras med varandra för att bestämma försämringsfaktorn. Resultatet ska avrundas till tre decimaler.

Om en försämringsfaktor är mindre än 1 anses den vara lika med 1.

På begäran av tillverkaren kan en additiv försämringsfaktor för avgasutsläpp användas, och faktorn ska beräknas enligt följande för varje förorening:

D.E.F. = Mi2 – Mi1

”Tillägg 4

Standardcykel i provbänk

1.   Inledning

Standardförfarandet för hållbarhetsprovning genom åldrande består i att man åldrar ett system med katalysator och syresensorer i en provbänk för åldrande i enlighet med den standardcykel i provbänk som beskrivs i detta tillägg. Standardcykeln i provbänk förutsätter att man använder en åldrandeprovbänk med en motor som källa till matningsgasen till katalysatorn. Standardcykeln i provbänk är en cykel på 60 s som upprepas så ofta som krävs på åldrandeprovbänken för att åstadkomma ett åldrande under föreskriven tid. Standardcykeln i provbänk definieras utifrån katalysatortemperatur, motorns luft/bränsle-förhållande och mängden sekundärluft som sprutas in framför den första katalysatorn.

2.   Reglering av katalysatortemperaturen

2.1   Katalysatortemperaturen ska mätas i katalysatorbädden på den plats där temperaturen är högst i den varmaste katalysatorn. Alternativt får matningsgasens temperatur mätas och omvandlas till temperatur i katalysatorbädden med hjälp av en linjär transform som beräknas utifrån insamlade korrelationsdata om katalysatorns konstruktion och den provbänk som ska användas i åldrandeprocessen.

2.2   Reglera katalysatortemperaturen vid stökiometrisk drift (1–40 s av cykeln) till minst 800 °C (±10 °C) genom att välja lämpligt varvtal, lämplig belastning och lämplig tändinställning för motorn. Reglera den högsta katalysatortemperatur som förekommer under cykeln till 890 °C (±10 °C) genom att välja lämpligt luft/bränsle-förhållande för motorn under den fas med ”fet blandning” som beskrivs i nedanstående tabell.

2.3   Om en annan inställd låg temperatur än 800 °C används ska den höga inställda temperaturen vara 90 °C högre än den låga inställda temperaturen.

Standardcykel i provbänk

| Tid
  (sekunder) | Motorns luft/bränsle-förhållande | Sekundärluftinsprutning |
| --- | --- | --- |
| 1–40 | Stökiometriskt med belastning, tändinställning och varvtal reglerade för att uppnå en lägsta katalysatortemperatur på 800 °C | Ingen |
| 41–45 | ”Fet blandning” (luft/bränsle-förhållandet väljs så att den högsta katalysatortemperaturen över hela cykeln blir 890 °C, eller 90 °C högre än den låga inställda temperaturen) | Ingen |
| 46–55 | ”Fet blandning” (luft/bränsle-förhållandet väljs så att den högsta katalysatortemperaturen över hela cykeln blir 890 °C, eller 90 °C högre än den låga inställda temperaturen) | 3 % (± 0,1 %) |
| 56–60 | Stökiometriskt med samma belastning, tändinställning och varvtal som används under sekunderna 1–40 av cykeln | 3 % (± 0,1 %) |

Tid

(sekunder)

Motorns luft/bränsle-förhållande

Sekundärluftinsprutning

1–40

Stökiometriskt med belastning, tändinställning och varvtal reglerade för att uppnå en lägsta katalysatortemperatur på 800 °C

Ingen

41–45

”Fet blandning” (luft/bränsle-förhållandet väljs så att den högsta katalysatortemperaturen över hela cykeln blir 890 °C, eller 90 °C högre än den låga inställda temperaturen)

Ingen

46–55

”Fet blandning” (luft/bränsle-förhållandet väljs så att den högsta katalysatortemperaturen över hela cykeln blir 890 °C, eller 90 °C högre än den låga inställda temperaturen)

3 % (± 0,1 %)

56–60

Stökiometriskt med samma belastning, tändinställning och varvtal som används under sekunderna 1–40 av cykeln

3 % (± 0,1 %)

Standardcykel i provbänk

”Fet

Sekundärluft

Luft/bränslef.

Tid (s)

Luftinsprutning (%)

Luft/bränsle-förhållande

Katalysatortemperaturen regleras till 800 °C

Stökiometrisk

3.   Utrustning och förfarande för åldrande i provbänk

3.1   Uppställning av provbänk för åldrande. Provbänken för åldrande ska tillhandahålla lämpligt avgasflöde, lämplig temperatur, lämpligt luft/bränsle-förhållande, lämpligt avgasinnehåll och lämplig sekundärluftinsprutning på katalysatorns inloppssida.

Standardprovbänken för åldrande består av motor, motorreglage och motordynamometer. Andra konfigurationer får godtas (t.ex. helt fordon på dynamometer eller en brännare som tillhandahåller avgaser med korrekta egenskaper) så länge som villkoren för katalysatorns inlopp och de styrfunktioner som anges i detta tillägg uppfylls.

En åldrandeprovbänk får ha ett avgasflöde som delas upp i flera flöden, förutsatt att varje avgasflöde uppfyller kraven i detta tillägg. Om bänken har mer än ett avgasflöde får flera katalysatorsystem åldras samtidigt.

3.2   Montering av avgassystemet. Hela systemet med en eller flera katalysatorer samt en eller flera syresensorer ska monteras i provbänken, tillsammans med alla avgasledningar som förbinder dessa delar. För motorer med flera avgasflöden ska varje uppsättning av avgassystem monteras separat och parallellt på provbänken.

För avgassystem som innehåller flera seriekopplade katalysatorer ska hela katalysatorsystemet med alla katalysatorer, syresensorer och tillhörande avgasledningar monteras som en enda enhet för åldrande. Alternativt får varje enskild katalysator åldras separat under en lämplig tidsperiod.

3.3   Temperaturmätning. Katalysatortemperaturen ska mätas med ett termoelement i katalysatorbädden på den plats där temperaturen är högst i den varmaste katalysatorn. Alternativt får matningsgasens temperatur mätas omedelbart före katalysatorns inloppsyta och omvandlas till temperatur i katalysatorbädden med hjälp av en linjär transform som beräknas utifrån insamlade korrelationsdata om katalysatorns konstruktion och den provbänk som ska användas i åldrandeprocessen. Katalysatorns temperatur ska lagras digitalt med frekvensen 1 Hz (en mätning per sekund).

3.4   Mätning av luft/bränsle-förhållande. Åtgärder ska vidtas för mätning av luft/bränsle-förhållandet (t.ex. med en syresensor med brett mätområde) så nära katalysatorns in- och utloppsflänsar som möjligt. Informationen från dessa sensorer ska lagras digitalt med frekvensen 1 Hz (en mätning per sekund).

3.5   Balansering av avgasflödet. Åtgärder ska vidtas för att säkerställa att rätt mängd avgaser (mätt i g/s vid stökiometriska förhållanden, med toleransen ± 5 g/s) flödar genom alla katalysatorsystem som åldras i provbänken.

Korrekt flöde bestäms baserat på det avgasflöde som skulle uppkomma i originalfordonets motor vid de konstanta motorvarvtal och belastningar som valts för åldrandet i provbänk enligt punkt 3.6.

3.6   Inställningar. Motorvarvtal, belastning och tändinställning väljs så att en katalysatorbäddtemperatur på 800 °C (± 10 °C) uppnås vid konstant stökiometrisk drift.

Luftinsprutningssystemet ställs in så att det tillhandahåller det luftflöde som krävs för att avge 3,0 % syre (± 0,1 %) i avgasflödet vid konstanta stökiometriska förhållanden omedelbart uppströms den första katalysatorn. En typisk avläsning vid den uppströms belägna mätpunkten för luft/bränsle-förhållande (i enlighet med punkt 5) är lambda 1,16 (motsvarande omkring 3 % syre).

När luftinsprutningen är på ställs den ”feta” luftbränsleblandningen in så att en katalysatorbäddtemperatur på 890 °C (± 10 °C) erhålls. Ett typiskt värde för luft/bränsle-förhållandet i detta moment är lambda 0,94 (omkring 2 % CO).

3.7   Åldrandecykel. Under standardförfarandena för åldrande i provbänk används standardcykeln i provbänk. Standardcykeln i provbänk upprepas tills det åldrande som beräknats enligt BAT-ekvationen för tid för åldrande i provbänk uppnåtts.

3.8   Kvalitetssäkring. Temperaturerna och luft/bränsle-förhållandena i punkterna 3.3 och 3.4 ska ses över regelbundet (minst var femtionde timme) under åldrandet. Det ska göras nödvändiga justeringar för att se till att standardcykeln följs på tillbörligt sätt under hela åldrandeprocessen.

När åldrandet har slutförts ska de tids- och temperaturdata för katalysatorn som samlats in under åldrandeprocessen redovisas i ett histogram där temperaturgrupperna inte är större än 10 °C. BAT-ekvationen och beräknad effektiv referenstemperatur för åldrandecykeln enligt punkt 2.4 i tillägg 3 till bilaga VI ska användas för att avgöra om en lämplig grad av termiskt åldrande av katalysatorn faktiskt har ägt rum. Åldrandet i provbänk ska förlängas om den termiska effekten på den beräknade åldrandetiden understiger 95 % av det önskade termiska åldrandet.

3.9   Start och avstängning. Omsorg bör iakttas för att se till att katalysatorns högsta temperatur för snabb försämring (t.ex. 1 050 °C) inte uppnås under start eller avstängning. Särskilda förfaranden för start och avstängning vid låg temperatur får användas för att förhindra detta.

4.   Experimentell bestämning av R-faktorn för förfaranden för hållbarhetsprovning genom åldrande i provbänk

4.1   R-faktorn är koefficienten för katalysatorns termiska reaktivitet och används i BAT-ekvationen. Tillverkaren får bestämma värdet för R på experimentell väg med hjälp av nedanstående metoder.

4.2   Med hjälp av tillämplig provningscykel och utrustning för åldrande i provbänk åldras flera katalysatorer (minst 3 med samma katalysatorkonstruktion) vid olika inställda temperaturer mellan den normala driftstemperaturen och gränstemperaturen för skada på katalysatorn. Mät utsläppen (eller katalysatorns ineffektivitet [1-katalysatorns verkningsgrad]) för varje beståndsdel i avgasen. Se till att de slutliga provningarna resulterar i data mellan en och två gånger utsläppsstandarden.

4.3   Uppskatta värdet för R och beräkna effektiv referenstemperatur (Tr) för åldrandecykeln i provbänk för varje inställd temperatur i enlighet med punkt 2.4 i tillägg 3 till bilaga VI.

4.4   Pricka in utsläpp (eller katalysatorns ineffektivitet) mot åldrandetid i ett diagram för varje katalysator. Beräkna den bäst avpassade kurvan genom mätpunkterna med hjälp av minstakvadratmetoden. För att dessa data ska vara användbara för detta syfte bör de ha en i det närmaste gemensam skärningspunkt (mellan 0 och 6 400 km; se nedanstående diagram för ett exempel).

4.5   Beräkna den bäst avpassade kurvans lutningskoefficient för varje åldrandetemperatur.

4.6   Pricka in den naturliga logaritmen (ln) för varje kurvas lutningskoefficient (som bestäms i punkt 4.5) på y-axeln mot inversen av åldrandetemperaturen (1/(åldrandetemperatur, i K)) på x-axeln. Beräkna den bäst avpassade kurvan genom mätpunkterna med hjälp av minstakvadratmetoden. Kurvans lutningskoefficient är R-faktorn. Se nedanstående diagram för ett exempel.

Åldrande av katalysatorn

Åldrandetid (tim)

2 × std

1 × std

Utsläpp

Temp. A

Temp. C

Temp. B

4K

4.7   Jämför R-faktorn med det ingångsvärde som användes i enlighet med punkt 4.3. Om den beräknade R-faktorn skiljer sig från ingångsvärdet med mer än 5 % väljs en ny R-faktor som ligger mellan ingångsvärdet och det beräknade värdet, varefter stegen i punkt 4 upprepas så att en ny R-faktor erhålls. Upprepa detta förfarande till dess att den beräknade R-faktorn ligger inom 5 % av den initialt antagna R-faktorn.

4.8   Jämför de R-faktorer som beräknats separat för varje beståndsdel i avgaserna. Använd den lägsta R-faktorn (det mest ogynnsamma fallet) för BAT-ekvationen.

Bestämning av R-faktorn

1/(åldrandetemperatur)

Lutning = förändring av utsläpp över tid

1/TC

1/TB

1/TA

-Ln(lutning)

| 6. | Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:
  1.2   Tillverkaren ska tillhandahålla de defekta komponenter eller elektriska anordningar som ska användas för att simulera fel. När de mäts i typ I-provningscykeln får sådana defekta komponenter eller anordningar inte medföra att fordonsutsläppen överstiger OBD-gränsvärdena i del B i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 med mer än 20 %. För elektriska fel (kortslutning/öppen krets) får utsläppen överstiga gränsvärdena i del B i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 med mer än 20 %”.
  När fordonet provas med den defekta komponenten eller anordningen monterad ska omborddiagnossystemet godkännas om felindikatorn aktiveras. Omborddiagnossystemet ska även godkännas om felindikatorn aktiveras när omborddiagnosgränsvärdena underskrids. |
| --- | --- | --- |

6.

Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

1.2   Tillverkaren ska tillhandahålla de defekta komponenter eller elektriska anordningar som ska användas för att simulera fel. När de mäts i typ I-provningscykeln får sådana defekta komponenter eller anordningar inte medföra att fordonsutsläppen överstiger OBD-gränsvärdena i del B i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 med mer än 20 %. För elektriska fel (kortslutning/öppen krets) får utsläppen överstiga gränsvärdena i del B i bilaga VI till förordning (EU) nr 168/2013 med mer än 20 %”.

När fordonet provas med den defekta komponenten eller anordningen monterad ska omborddiagnossystemet godkännas om felindikatorn aktiveras. Omborddiagnossystemet ska även godkännas om felindikatorn aktiveras när omborddiagnosgränsvärdena underskrids.

| b) | Punkt 3.1.2 ska ersättas med följande:
  3.1.2   Vid tillämpning av hållbarhetsprovningsförfarandet i artikel 23.3 a eller b i förordning (EU) nr 168/2013, eller i punkt 3.6 i bilaga VI till denna förordning, ska provfordonen vara utrustade med de åldrade utsläppskomponenter som används för hållbarhetsprovningar samt för de ändamål som beskrivs i denna bilaga. Provningarna av ombordiagnossystemens miljöprestanda ska kontrolleras och rapporteras slutgiltigt när typ V-hållbarhetsprovningen har avslutats. På tillverkarens begäran får ett lämpligt åldrat och representativt fordon användas för dessa demonstrationsprovningar av omborddiagnossystem.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3.1.2 ska ersättas med följande:

3.1.2   Vid tillämpning av hållbarhetsprovningsförfarandet i artikel 23.3 a eller b i förordning (EU) nr 168/2013, eller i punkt 3.6 i bilaga VI till denna förordning, ska provfordonen vara utrustade med de åldrade utsläppskomponenter som används för hållbarhetsprovningar samt för de ändamål som beskrivs i denna bilaga. Provningarna av ombordiagnossystemens miljöprestanda ska kontrolleras och rapporteras slutgiltigt när typ V-hållbarhetsprovningen har avslutats. På tillverkarens begäran får ett lämpligt åldrat och representativt fordon användas för dessa demonstrationsprovningar av omborddiagnossystem.”

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 8.1.1:
  8.1.1   Typ I-provningen behöver inte utföras för att påvisa elektriska fel (kortslutning/öppen krets). Tillverkaren får påvisa dessa feltillstånd under körförhållanden där komponenten används och övervakningsvillkoren har uppstått. Dessa förhållanden ska anges i typgodkännandedokumentationen.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 8.1.1:

8.1.1   Typ I-provningen behöver inte utföras för att påvisa elektriska fel (kortslutning/öppen krets). Tillverkaren får påvisa dessa feltillstånd under körförhållanden där komponenten används och övervakningsvillkoren har uppstått. Dessa förhållanden ska anges i typgodkännandedokumentationen.”

| d) | Följande punkt ska införas som punkt 8.2.3:
  8.2.3   Användning av ytterligare förkonditioneringscykler eller alternativa förkonditioneringsmetoder ska dokumenteras i typgodkännandedokumentationen.” |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas som punkt 8.2.3:

8.2.3   Användning av ytterligare förkonditioneringscykler eller alternativa förkonditioneringsmetoder ska dokumenteras i typgodkännandedokumentationen.”

| e) | Punkt 8.4.1.1 ska ersättas med följande:
  8.4.1.1   Efter förkonditionering av fordonet enligt punkt 8.2 ska provfordonet genomgå lämplig typ I-provning.
  Felindikatorn ska före avslutningen av denna provning aktiveras under något av de villkor som anges i punkterna 8.4.1.2–8.4.1.6. Felindikatorn får också aktiveras vid förkonditionering. Godkännandemyndigheten får ersätta dessa villkor med andra i enlighet med punkt 8.4.1.6. Det totala antalet simulerade fel får emellertid för typgodkännandeändamål inte överstiga fyra.
  Vid provning av ett gasdrivet tvåbränslefordon ska båda bränsletyperna efter godkännandemyndighetens gottfinnande användas inom de högst fyra simulerade felen”. |
| --- | --- |

e)

Punkt 8.4.1.1 ska ersättas med följande:

8.4.1.1   Efter förkonditionering av fordonet enligt punkt 8.2 ska provfordonet genomgå lämplig typ I-provning.

Felindikatorn ska före avslutningen av denna provning aktiveras under något av de villkor som anges i punkterna 8.4.1.2–8.4.1.6. Felindikatorn får också aktiveras vid förkonditionering. Godkännandemyndigheten får ersätta dessa villkor med andra i enlighet med punkt 8.4.1.6. Det totala antalet simulerade fel får emellertid för typgodkännandeändamål inte överstiga fyra.

Vid provning av ett gasdrivet tvåbränslefordon ska båda bränsletyperna efter godkännandemyndighetens gottfinnande användas inom de högst fyra simulerade felen”.

| 7. | Bilaga X ska ändras på följande sätt:






  a) | I tillägg 1 ska punkt 8.1 ersättas med följande:
  8.1   Den maximala fordonshastighet som den tekniska tjänsten fastställer till godkännandemyndighetens tillfredsställelse får avvika från värdet i punkt 7 med ± 10 % för fordon med Vmax ≤ 30 km/tim, och med ± 5 % för fordon med Vmax > 30 km/tim.” |
| --- | --- | --- |

7.

Bilaga X ska ändras på följande sätt:

a)

I tillägg 1 ska punkt 8.1 ersättas med följande:

8.1   Den maximala fordonshastighet som den tekniska tjänsten fastställer till godkännandemyndighetens tillfredsställelse får avvika från värdet i punkt 7 med ± 10 % för fordon med Vmax ≤ 30 km/tim, och med ± 5 % för fordon med Vmax > 30 km/tim.”

max

max

| b) | Tillägg 4 ska ändras på följande sätt:






  i) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Krav på metoden för mätning av högsta kontinuerliga märkeffekt, avstängningsavstånd och maximal hjälpfaktor hos fordon av kategori L1e som är konstruerade för att trampas enligt artikel 3.94 b och cyklar enligt artikel 2.2 h i förordning (EU) nr 168/2013” |
| --- | --- | --- |

b)

Tillägg 4 ska ändras på följande sätt:

i)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Krav på metoden för mätning av högsta kontinuerliga märkeffekt, avstängningsavstånd och maximal hjälpfaktor hos fordon av kategori L1e som är konstruerade för att trampas enligt artikel 3.94 b och cyklar enligt artikel 2.2 h i förordning (EU) nr 168/2013”

| ii) | Följande punkt ska införas som punkt 1.3:
  1.3   Cyklar enligt artikel 2.2 h i förordning (EU) nr 168/2013.” |
| --- | --- |

ii)

Följande punkt ska införas som punkt 1.3:

1.3   Cyklar enligt artikel 2.2 h i förordning (EU) nr 168/2013.”

| iii) | Punkt 3.2 ska ersättas med följande:
  ”3.2   Provningsförfarande för mätning av högsta kontinuerliga märkeffekt
  Högsta kontinuerliga märkeffekt ska mätas i enlighet med tillägg 3 eller alternativt enligt det provningsförfarande som anges i avsnitt 4.2.7 i EN 15194:2009.” |
| --- | --- |

iii)

Punkt 3.2 ska ersättas med följande:

”3.2   Provningsförfarande för mätning av högsta kontinuerliga märkeffekt

Högsta kontinuerliga märkeffekt ska mätas i enlighet med tillägg 3 eller alternativt enligt det provningsförfarande som anges i avsnitt 4.2.7 i EN 15194:2009.”

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 56/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/296

av den 27 februari 2018

om att inte godkänna det verksamma ämnet extrakt av Reynoutria sachalinensis i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog Förenade kungariket den 3 november 2011 emot en ansökan från Marrone Bio innovations om godkännande av det verksamma ämnet extrakt av Reynoutria sachalinensis. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog Förenade kungariket den 3 november 2011 emot en ansökan från Marrone Bio innovations om godkännande av det verksamma ämnet extrakt av Reynoutria sachalinensis.

| (2) | I enlighet med artikel 9.3 i den förordningen meddelade den rapporterande medlemsstaten sökanden och de andra medlemsstaterna den 21 mars 2012 att ansökan kan prövas och anmälde detta till kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) den 11 maj 2012. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.3 i den förordningen meddelade den rapporterande medlemsstaten sökanden och de andra medlemsstaterna den 21 mars 2012 att ansökan kan prövas och anmälde detta till kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) den 11 maj 2012.

| (3) | Effekterna av detta verksamma ämne på människors och djurs hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i den förordningen för det användningsområde som sökanden har föreslagit. Den 22 juli 2014 överlämnade den rapporterande medlemsstaten ett utkast till bedömningsrapport till kommissionen och myndigheten. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av detta verksamma ämne på människors och djurs hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i den förordningen för det användningsområde som sökanden har föreslagit. Den 22 juli 2014 överlämnade den rapporterande medlemsstaten ett utkast till bedömningsrapport till kommissionen och myndigheten.

| (4) | Myndigheten följde bestämmelserna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1107/2009. I enlighet med artikel 12.3 i den förordningen krävde myndigheten att sökanden skulle lämna kompletterande information till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten. Den rapporterande medlemsstaten lämnade en bedömning av den kompletterande informationen till myndigheten i form av ett uppdaterat utkast till bedömningsrapport. |
| --- | --- |

(4)

Myndigheten följde bestämmelserna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1107/2009. I enlighet med artikel 12.3 i den förordningen krävde myndigheten att sökanden skulle lämna kompletterande information till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten. Den rapporterande medlemsstaten lämnade en bedömning av den kompletterande informationen till myndigheten i form av ett uppdaterat utkast till bedömningsrapport.

| (5) | Utkastet till bedömningsrapport granskades av medlemsstaterna och myndigheten. Myndigheten lade fram sin slutsats om riskbedömningen av det verksamma ämnet extrakt av Reynoutria sachalinensis (2) för kommissionen den 31 augusti 2015. |
| --- | --- |

(5)

Utkastet till bedömningsrapport granskades av medlemsstaterna och myndigheten. Myndigheten lade fram sin slutsats om riskbedömningen av det verksamma ämnet extrakt av Reynoutria sachalinensis (2) för kommissionen den 31 augusti 2015.

| (6) | Marrone Bio innovations återkallade genom en skrivelse av den 16 oktober 2017 sin ansökan om godkännande av extrakt av Reynoutria sachalinensis. På grund av att ansökan återkallats bör extrakt av Reynoutria sachalinensis inte godkännas i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(6)

Marrone Bio innovations återkallade genom en skrivelse av den 16 oktober 2017 sin ansökan om godkännande av extrakt av Reynoutria sachalinensis. På grund av att ansökan återkallats bör extrakt av Reynoutria sachalinensis inte godkännas i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (7) | Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om extrakt av Reynoutria sachalinensis lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om extrakt av Reynoutria sachalinensis lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avslag på ansökan om godkännande av verksamt ämne

Det verksamma ämnet extrakt av Reynoutria sachalinensis godkänns inte.

Reynoutria sachalinensis

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  
  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Reynoutria sachalinensis extract.”
  EFSA Journal, vol. 13(2015):9, artikelnr 4221, tillgänglig på www.efsa.europa.eu/efsajournal.

2

EFSA Journal

---

BESLUT

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 56/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 56/33

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2018/297

av den 20 februari 2018

om utnämning av ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 240,

med beaktande av rådets beslut 2001/79/Gusp av den 22 januari 2001 om inrättande av Europeiska unionens militära kommitté (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 i beslut 2001/79/Gusp ska ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté (nedan kallad militära kommittén) utnämnas av rådet på rekommendation av militära kommittén när denna sammanträder på överbefälhavarnivå. Enligt artikel 3.2 i det beslutet är ordförandens ämbetstid tre år om inte rådet beslutar annat. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 i beslut 2001/79/Gusp ska ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté (nedan kallad militära kommittén) utnämnas av rådet på rekommendation av militära kommittén när denna sammanträder på överbefälhavarnivå. Enligt artikel 3.2 i det beslutet är ordförandens ämbetstid tre år om inte rådet beslutar annat.

| (2) | Den 15 december 2014 utnämnde rådet general Mikhail KOSTARAKOS till ordförande i militära kommittén (CEUMC) för en period av tre år från och med den 6 november 2015 (2). |
| --- | --- |

(2)

Den 15 december 2014 utnämnde rådet general Mikhail KOSTARAKOS till ordförande i militära kommittén (CEUMC) för en period av tre år från och med den 6 november 2015 (2).

| (3) | Vid mötet den 6–7 november 2017 rekommenderade militära kommittén på överbefälhavarnivå att general Claudio GRAZIANO utnämns till ordförande i militära kommittén, undantagsvis för en period av tre och ett halvt år. |
| --- | --- |

(3)

Vid mötet den 6–7 november 2017 rekommenderade militära kommittén på överbefälhavarnivå att general Claudio GRAZIANO utnämns till ordförande i militära kommittén, undantagsvis för en period av tre och ett halvt år.

| (4) | Militära kommittén rekommenderade att general Claudio GRAZIANOs mandat undantagsvis fastställs för en period som överstiger tre år, så att den tidpunkt då CEUMC ersätts permanent flyttas till en lämpligare tid på året. |
| --- | --- |

(4)

Militära kommittén rekommenderade att general Claudio GRAZIANOs mandat undantagsvis fastställs för en period som överstiger tre år, så att den tidpunkt då CEUMC ersätts permanent flyttas till en lämpligare tid på året.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

General Claudio GRAZIANO utnämns härmed till ordförande i Europeiska unionens militära kommitté för en period av tre och ett halvt år från och med den 6 november 2018.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 20 februari 2018.

På rådets vägnar

V. GORANOV

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 27, 30.1.2001, s. 4.

1

(2)  Rådets beslut 2014/920/Gusp av den 15 december 2014 om utnämning av ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté (EUT L 363, 18.12.2014, s. 149).

2

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 56/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 56/34

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2018/298

av den 26 februari 2018

om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför aktivt strategin och ger verkan åt de åtgärder som förtecknas i dess kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet (PTS) vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt strategin och ger verkan åt de åtgärder som förtecknas i dess kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet (PTS) vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO).

| (3) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1). I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av undertecknande och ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1). I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av undertecknande och ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT).

| (4) | CTBT:s signatärstater har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO, inrätta en förberedande kommission (nedan kallad den förberedande kommissionen för CTBTO) med rättskapacitet som har status som internationell organisation, i syfte att sköta det praktiska genomförandet av CTBT. |
| --- | --- |

(4)

CTBT:s signatärstater har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO, inrätta en förberedande kommission (nedan kallad den förberedande kommissionen för CTBTO) med rättskapacitet som har status som internationell organisation, i syfte att sköta det praktiska genomförandet av CTBT.

| (5) | Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionen för CTBTO:s övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål inom ramen för strategin. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea har ytterligare understrukit vikten av att CTBT snabbt träder i kraft, liksom behovet av att CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem snabbt byggs upp och stärks. |
| --- | --- |

(5)

Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionen för CTBTO:s övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål inom ramen för strategin. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea har ytterligare understrukit vikten av att CTBT snabbt träder i kraft, liksom behovet av att CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem snabbt byggs upp och stärks.

| (6) | Den förberedande kommissionen för CTBTO undersöker för närvarande hur dess kontrollsystem bäst kan stärkas, bland annat genom utveckling av kapacitet för ädelgasövervakning och genom ansträngningar för att förmå CTBT:s signatärstater att fullt ut delta i genomförandet av kontrollsystemet. |
| --- | --- |

(6)

Den förberedande kommissionen för CTBTO undersöker för närvarande hur dess kontrollsystem bäst kan stärkas, bland annat genom utveckling av kapacitet för ädelgasövervakning och genom ansträngningar för att förmå CTBT:s signatärstater att fullt ut delta i genomförandet av kontrollsystemet.

| (7) | Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och tre beslut om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensam åtgärd 2006/243/Gusp (2) och de gemensamma åtgärderna 2007/468/Gusp (3) och 2008/588/Gusp (4) samt rådets beslut 2010/461/Gusp (5), 2012/699/Gusp (6) och (Gusp) 2015/1837 (7). |
| --- | --- |

(7)

Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och tre beslut om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensam åtgärd 2006/243/Gusp (2) och de gemensamma åtgärderna 2007/468/Gusp (3) och 2008/588/Gusp (4) samt rådets beslut 2010/461/Gusp (5), 2012/699/Gusp (6) och (Gusp) 2015/1837 (7).

| (8) | Det unionsstödet bör fortsätta. |
| --- | --- |

(8)

Det unionsstödet bör fortsätta.

| (9) | Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO som, på grundval av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (IMS), som omfattar över 337 anläggningar i hela världen, och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som har förmåga och legitimitet att genomföra detta beslut. De projekt som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO. |
| --- | --- |

(9)

Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO som, på grundval av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (IMS), som omfattar över 337 anläggningar i hela världen, och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som har förmåga och legitimitet att genomföra detta beslut. De projekt som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att kunna säkerställa det fortlöpande och praktiska genomförandet av vissa inslag i strategin ska unionen stödja den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO i syfte att främja följande mål:

| a) | Att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, inbegripet när det gäller detektion av radionuklider. |
| --- | --- |

a)

Att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, inbegripet när det gäller detektion av radionuklider.

| b) | Att stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet. |
| --- | --- |

b)

Att stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet.

2.   De projekt som ska finansieras av unionen ska stödja

| a) | certifierade stödjande seismiska stationer (nedan kallade AS-stationer) som ingår i CTBTO:s internationella övervakningssystem (IMS), |
| --- | --- |

a)

certifierade stödjande seismiska stationer (nedan kallade AS-stationer) som ingår i CTBTO:s internationella övervakningssystem (IMS),

| b) | utvecklingen av provtagningssystem för ädelgas genom studier av material för bättre adsorption av xenon, |
| --- | --- |

b)

utvecklingen av provtagningssystem för ädelgas genom studier av material för bättre adsorption av xenon,

| c) | fortsatta kampanjer för mätning av bakgrunden av radioaktivt xenon i olika regioner i världen, |
| --- | --- |

c)

fortsatta kampanjer för mätning av bakgrunden av radioaktivt xenon i olika regioner i världen,

| d) | systemet för ensembleprognoser (the Ensemble Prediction System) för att kvantifiera osäkerhetsmoment och tillförlitlighetsnivån i simulationer inom ramen för modellen för atmosfärisk transport, |
| --- | --- |

d)

systemet för ensembleprognoser (the Ensemble Prediction System) för att kvantifiera osäkerhetsmoment och tillförlitlighetsnivån i simulationer inom ramen för modellen för atmosfärisk transport,

| e) | en vetenskaplig utvärdering av den ökade resolutionen för redskap för modellberäkningar av atmosfärisk transport, |
| --- | --- |

e)

en vetenskaplig utvärdering av den ökade resolutionen för redskap för modellberäkningar av atmosfärisk transport,

| f) | utveckling av ny mjukvara, |
| --- | --- |

f)

utveckling av ny mjukvara,

| g) | förbättrade inspektioner på plats av bearbetning och detektion av ädelgas, |
| --- | --- |

g)

förbättrade inspektioner på plats av bearbetning och detektion av ädelgas,

| h) | förbättrad automatisk bearbetnings- och integrationskapacitet i seismiska, hydroakustiska och infraljudsbaserade nationella datacenter i en låda (nedan kallade NDC-in-a-Box) |
| --- | --- |

h)

förbättrad automatisk bearbetnings- och integrationskapacitet i seismiska, hydroakustiska och infraljudsbaserade nationella datacenter i en låda (nedan kallade NDC-in-a-Box)

| i) | integrerad uppsökande verksamhet och kapacitetsuppbyggnad inriktad på signatärstater och stater som inte är signatärstater. |
| --- | --- |

i)

integrerad uppsökande verksamhet och kapacitetsuppbyggnad inriktad på signatärstater och stater som inte är signatärstater.

Vid genomförandet av projekten, då stöd kommer att ges till de verksamheter som anges i denna punkt, kommer unionens synlighet att säkerställas, liksom en adekvat programförvaltning vid verkställandet av detta beslut.

Dessa projekt ska genomföras till gagn för alla CTBT:s signatärstater.

Samtliga projektdelar ska understödjas av proaktiv och innovativ uppsökande verksamhet inriktad på allmänheten, och resurserna ska fördelas i enlighet med detta.

En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Den förberedande kommissionen för CTBTO ska verkställa det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2. Den ska utföra denna uppgift under den höga representantens kontroll. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med den förberedande kommissionen för CTBTO.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska vara 4 594 752 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Europeiska kommissionen ska övervaka att det finansiella referensbelopp som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med den förberedande kommissionen för CTBTO. I finansieringsöverenskommelsen ska det fastställas att den förberedande kommissionen för CTBTO ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Europeiska kommissionen ska eftersträva att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter den 26 februari 2018. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för finansieringsöverenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från den förberedande kommissionen för CTBTO. Dessa rapporter ska ligga till grund för den utvärdering som utförs av rådet.

2.   Europeiska kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Detta beslut upphör att gälla 24 månader efter dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter det att det har trätt i kraft om ingen finansieringsöverenskommelse har ingåtts vid den tidpunkten.

Utfärdat i Bryssel den 26 februari 2018.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp av den 17 november 2003 om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (EUT L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2006/243/Gusp av den 20 mars 2006 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar för utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 88, 25.3.2006, s. 68).

2

(3)  Rådets gemensamma åtgärd 2007/468/Gusp av den 28 juni 2007 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 176, 6.7.2007, s. 31).

3

(4)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/588/Gusp av den 15 juli 2008 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 189, 17.7.2008, s. 28).

4

(5)  Rådets beslut 2010/461/Gusp av den 26 juli 2010 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 219, 20.8.2010, s. 7).

5

(6)  Rådets beslut 2012/699/Gusp av den 13 november 2012 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 314, 14.11.2012, s. 27).

6

(7)  Rådets beslut (Gusp) 2015/1837 av den 12 oktober 2015 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 266, 13.10.2015, s. 83).

7

---

BILAGA

Unionsstöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen CTBTO i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet, stärka utsikterna till snabbt ikraftträdande och stöd för universaliseringen av CTBT och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

1.   Stöd till kontrollteknik och övervakningssystem

Projekt 1: Förbättrat upprätthållande av utvalda, certifierade stödjande seismiska stationer (nedan kallade AS-stationer) inom IMS

Bakgrund

Fokus kommer även i fortsättningen att huvudsakligen ligga på AS-stationer som är i brådskande behov av underhåll, särskilt stationer som är belägna i länder med ekonomiska problem, inbegripet när de operativa AS-stationerna i regioner som är av intresse har låg geografisk densitet, samtidigt som det sker förebyggande underhåll. Detta görs genom att man tar itu med obsolet utrustning samt uppgraderar och förbättrar hushållningen med utrustning.

Liksom för tidigare program behövs det särskild, heltidsanställd personal för att planera och genomföra arbetsprojekt vid de berörda AS-stationerna samt ekonomiska medel för reservdelar och resor.

Mål

Det huvudsakliga målet är att få utvalda AS-stationer att nå en teknisk nivå som är förenlig med IMS-kraven på ett hållbart sätt. AS-stationer är ryggraden i den seismiska IMS-strukturen och måste underhållas kontinuerligt. Adekvat förebyggande underhåll och motsvarande hushållning med utrustningen kan bidra till att man uppnår detta syfte. Detta kommer att åstadkommas i anslutning till andra uppgifter, såsom utbildning av AS-stationsoperatörer. Man kommer att prioritera AS-stationer som är i stort behov av tekniskt och ekonomiskt stöd, t.ex. stationer i Afrika samt i utvecklingsländer i Asien och Centralasien.

Resultat

Bättre tillgång till data och bättre datakvalitet hos AS-nätverket: AS-nätverket bidrar till att förbättra utvalda AS-stationers lägesnoggrannhet, inbegripet i regioner med seismiska händelser som detekteras av det primära nätverket, vilket leder till en bättre seismisk täckning av kärnsprängningar. En förstärkt upprätthållandestruktur för AS-stationer leder till större synlighet för unionen.

Projekt 2: Bidrag till utvecklingen av provtagningssystem för ädelgas genom studier av material för bättre adsorption av xenon

Bakgrund

Den effektiva koncentrationen av radioaktiva xenonisotoper (133Xe,135Xe, 133mXe och 131mXe) i små volymer under olika fysiska betingelser och ett effektivt och komplett frigörande av dessa xenonisotoper ur adsorptionsmaterialen är av yttersta vikt för att man ska kunna förbättra övervakningen av kärnsprängningar och kontrollera efterlevnaden i hela världen av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT). De ovannämnda xenonisotoperna är centrala radionuklider som är resultatet av kärnklyvning och som övervakas av ädelgaskomponenten i det internationella övervakningssystemets (IMS) radionuklidnätverk, och alla förbättringar som kan göras i framtida system kommer att visa sig vara ovärderliga.

Mål

Målet med detta förslag är att få en bättre förståelse för adsorptionsmekanismerna samt desorptionsvillkoren för och egenskaperna hos relevanta material under en rad olika förutsättningar som är av betydelse för en högeffektiv xenonkoncentration inom CTBT-kontrollramarna. Det kommer att göras en laboratoriestudie för att undersöka vilka parametrar som är viktiga och för att fastställa grundläggande information om hur material kan modifieras för att optimera deras utmärkande egenskaper, inbegripet adsorptions- och desorptionsförmåga, densitet och hållbarhet.

Resultat

Det kommer att produceras en laboratorierapport med en detaljerad redogörelse för dessa resultat samt rekommendationer som ska följas på alla IMS-anläggningar, något som kommer att öka förståelsen för hur nuvarande adsorptionsmaterial kan optimeras och nya material kan identifieras, så att man kan förbättra IMS-anläggningarnas förmåga att detektera radioaktivt xenon.

Projekt 3: Fortsatta kampanjer för mätning av bakgrunden av radioaktivt xenon i olika regioner i världen

Bakgrund

Den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) genomför mätningar av radioaktivt xenon med mycket känsliga system. Med det bidrag som har mottagits från unionen inom ramen för gemensam åtgärd 2008/588/Gusp har den förberedande kommissionen för CTBTO utvecklat och förvärvat två transportabla system för mätning av133Xe,135Xe, 133mXe och 131mXe. Inom ramen för beslut 2012/699/Gusp har de båda mätsystemen använts i Kuwait City, Jakarta, Mutsu och Manado. De har producerat en stor mängd information om bakgrunden av radioaktivt xenon.

Inom ramen för beslut (Gusp) 2015/1837 har man förlängt de båda mätkampanjerna i Kuwait och Indonesien. Man har tagit kontakt med möjliga framtida värdländer och är för närvarande i färd med att diskutera samarbetsavtal.

Mål

Organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar planerar att flytta de två mobila system som har förvärvats inom ramen för gemensam åtgärd 2008/588/Gusp och som för närvarande används i Kuwait och Indonesien. Man är i färd med att diskutera samarbetsavtal med framtida värdländer.

Med tanke på nätverkstäckningen är sydostasiatiska regionen av stor betydelse för organisationen, eftersom det i nuläget inte finns något IMS-system för ädelgas där. Förutom att betydligt öka täckningen i den regionen av världen kommer ett mobilt system för bakgrundskampanjer att möjliggöra följande:

| — | Att öka förståelsen av den regionala bakgrunden av radioaktivt xenon i ekvatorregionerna, där många starka fenomen bidrar till en mycket komplex spridning av ädelgaser. |
| --- | --- |

—

Att öka förståelsen av den regionala bakgrunden av radioaktivt xenon i ekvatorregionerna, där många starka fenomen bidrar till en mycket komplex spridning av ädelgaser.

| — | Att ytterligare förfina atmosfäriska modeller och spridningsmodeller för att bättre representera luftmassornas rörelser i den regionen av världen. |
| --- | --- |

—

Att ytterligare förfina atmosfäriska modeller och spridningsmodeller för att bättre representera luftmassornas rörelser i den regionen av världen.

CTBTO planerar att genomföra en mätningskampanj i den sydostasiatiska regionen under minst 12 månader för att täcka alla årstidsvariationer.

CTBTO strävar efter att använda ytterligare ett mobilt system i den östasiatiska regionen. Betydande insikter om karakteriseringen av bakgrunden av radioaktivt xenon har tidigare tillhandahållits genom en kort unionsfinansierad mätningskampanj. En längre mätningskampanj är avgörande för att komplettera och förbättra kunskaperna om den regionala bakgrunden av radioaktivt xenon. Det huvudsakliga målet med denna kompletterande kampanj är att göra det möjligt att karakterisera den östasiatiska regionen under en hel 12-månadersperiod, vilket skulle täcka alla säsongsbetingade förhållanden. Platsen kommer att väljas med målsättningen att driva ett intensifierat regionalt nätverk av sensorer (dvs. med högre täthet jämfört med det nuvarande ädelgasnätverket inom IMS). Detta blir första gången man har minst två system mycket nära varandra, vilket möjliggör fler vetenskapliga studier om korsvalidering av system, korskorrelation av detektioner, småskalig utveckling av modeller för atmosfärisk transport, m.m. Denna undersökning skulle kunna dra nytta av ett partnerskap med stater i den regionen som också planerar frivilliga bidrag på detta område.

Efter det att dessa kampanjer har avslutats planerar CTBTO att utföra ytterligare mätningar i områden där den globala bakgrunden av radioaktivt xenon inte är tillräckligt klarlagd och känd. Förstahandsvalen av områden är platser vid ekvatorn i Latinamerika, Asien och Afrika.

För att man ska kunna fortsätta med mätningskampanjerna behövs medel för transport till nya platser, drift och underhåll av de båda mobila ädelgassystemen under två år.

Resultat

Fördelarna är en större förståelse av den globala bakgrundsvariationen av ädelgas och bättre täckning för nätet för ädelgasövervakning. Efter dessa mätningskampanjer kommer systemen att vara tillgängliga för CTBTO som kan använda dem för uppföljningsstudier av bakgrunden av ädelgas på olika geografiska skalor och som reserv- och/eller utbildningssystem.

Projekt 4: Ensembleprognossystem (EPS) för att kvantifiera osäkerheter och konfidensgrad vid simuleringar av modeller för atmosfärisk transport

Bakgrund

Med hänvisning till del I, punkt 18 a, i protokollet till CTBT bör det internationella datacentrumet (International Data Centre, nedan kallat IDC) tillhandahålla värden och relaterade osäkerheter beräknade för varje händelse som IDC har lokaliserat. Eftersom modeller för atmosfärisk transport bidrar till att lokalisera händelser bör uppgifter om relaterade osäkerheter tillhandahållas.

Det är ett erkänt faktum att osäkerheter kan beräknas med hjälp av en uppsättning likvärdiga simuleringar, en samling, snarare än en enskild simulering. Detta projekt kommer att använda meteorologiska data från ensembleprognossystem (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts, National Centres for Environmental Predictions eller andra) för att generera ett dataset som innehåller flera simuleringar för samma fall. Detta dataset kommer sedan att användas för att ta fram verktyg för att beräkna osäkerheter och konfidensgrader vid simuleringar av modeller för atmosfärisk transport. Ett oberoende dataset ska användas för att validera och visa de nya verktygen.

Mål

| — | Att utveckla en validerad prototyp för att beräkna osäkerheter och konfidensgrad vid simuleringar av modeller för atmosfärisk transport. |
| --- | --- |

—

Att utveckla en validerad prototyp för att beräkna osäkerheter och konfidensgrad vid simuleringar av modeller för atmosfärisk transport.

| — | Att definiera behoven i samarbete med användarna. |
| --- | --- |

—

Att definiera behoven i samarbete med användarna.

| — | Att identifiera de meteorologiska data från ensembleprognossystem som ska användas. |
| --- | --- |

—

Att identifiera de meteorologiska data från ensembleprognossystem som ska användas.

| — | Att bygga upp ett dataset av simuleringar av modeller för atmosfärisk transport. |
| --- | --- |

—

Att bygga upp ett dataset av simuleringar av modeller för atmosfärisk transport.

| — | Att utveckla verktyg för att beräkna osäkerheter och konfidensgrader. |
| --- | --- |

—

Att utveckla verktyg för att beräkna osäkerheter och konfidensgrader.

| — | Att validera verktyg. |
| --- | --- |

—

Att validera verktyg.

| — | Att anpassa det nya startgränssnittet till att få fram osäkerheter och konfidensgrad. |
| --- | --- |

—

Att anpassa det nya startgränssnittet till att få fram osäkerheter och konfidensgrad.

| — | Att göra den validerade prototypen tillgänglig för att testas i verkliga situationer. |
| --- | --- |

—

Att göra den validerade prototypen tillgänglig för att testas i verkliga situationer.

Resultat

Produkter som är baserade på ensembleprognossystem kommer att vara till hjälp när viktiga beslut ska fattas genom att tillhandahålla objektiv information för att kvantifiera osäkerheter och konfidensgrad vid simuleringar av modeller för atmosfärisk transport i enskilda fall. De kan också utgöra en vetenskaplig grund för att visa hur värdefull information kan utvinnas från vägledning med modeller för atmosfärisk transport trots inneboende osäkerheter som är förenade med atmosfäriska simuleringar.

Projekt 5: Vetenskaplig utvärdering av fördelarna med en ökad upplösning för IDC:s redskap för modeller för atmosfärisk transport

Bakgrund

Vägledning med utgångspunkt i modeller för atmosfärisk transport gynnas vanligtvis av en ökad upplösning i de drivande meteorologiska fälten och av själva modellen för atmosfärisk transport, särskilt för kortare tidsperioder. Två projekt i den riktningen är nästan avslutade vid IDC. De består i att operativt skapa SRS-fält (Source Receptor Sensitivity) i högre upplösning (1 timme, 0,5 o) och att på begäran generera meteorologiska fält i hög upplösning för specifika händelser (inspektioner på plats, kärnvapenprov, kärntekniska händelser, m.m.) var som helst i världen. Dessa meteorologiska fält i hög upplösning ska införas i Flexpart, ett programvaruverktyg som använder en lagrangesk transport- och spridningsmodell för att producera produkter inom modeller för atmosfärisk transport i mycket hög upplösning (~ 0,05 o) om så krävs. En vetenskaplig validering ska utföras för att visa och kvantifiera fördelarna med dessa två projekt om produkter inom modeller för atmosfärisk transport.

Mål

| — | Att visa mervärdet av den ökade upplösningen med hjälp av observationer och modelljämförelser. |
| --- | --- |

—

Att visa mervärdet av den ökade upplösningen med hjälp av observationer och modelljämförelser.

| — | Att utveckla ett startgränssnitt för att snabbt ta fram framåtriktade och bakåtriktade simuleringar av modeller för atmosfärisk transport, meteorologiska fält i hög upplösning samt vägledning med modeller för atmosfärisk transport baserad på meteorologiska fält i hög upplösning på vilken plats som helst. |
| --- | --- |

—

Att utveckla ett startgränssnitt för att snabbt ta fram framåtriktade och bakåtriktade simuleringar av modeller för atmosfärisk transport, meteorologiska fält i hög upplösning samt vägledning med modeller för atmosfärisk transport baserad på meteorologiska fält i hög upplösning på vilken plats som helst.

Resultat

De vetenskapliga beläggen för fördelarna med en ökad upplösning när det gäller vägledning med modeller för atmosfärisk transport bidrar till att bekräfta nyttan med den nya kapaciteten (operativ SRS i högre upplösning, meteorologiska fält i hög upplösning) i det operativa systemet.

Startgränssnittet gör det möjligt att ta fram detaljerad vägledning vid inspektioner på plats eller andra exceptionella händelser (kärnvapenprov, kärntekniska händelser, etc.).

Projekt 6: Verksamhet som förberedelse inför fas 3 av IDC:s omstrukturering

Bakgrund

Från januari 2014 till april 2017 har CTBO börjat med fas 2 av IDC:s omstruktureringsprojekt (RP2) som syftar till att utveckla en övergripande programvarukonstruktion för att vägleda ny programvaruutveckling och uppdateringar av befintliga system under de kommande tio åren.

Den uppnådda konstruktionen innebär märkbara förbättringar jämfört med den befintliga, bland annat följande:

| — | Ett mer flexibelt användargränssnitt för analytikerverktyg, bättre arbetsflöde för analytikergranskning, händelsehantering, korskorrelation och jämförelse av händelser, kartverktyg och kartintegrering, visualisering och redigering av vågformskvalitetskontrollmasker, visning av frekvens-vågtal samt stöd till analytikerutbildning. |
| --- | --- |

—

Ett mer flexibelt användargränssnitt för analytikerverktyg, bättre arbetsflöde för analytikergranskning, händelsehantering, korskorrelation och jämförelse av händelser, kartverktyg och kartintegrering, visualisering och redigering av vågformskvalitetskontrollmasker, visning av frekvens-vågtal samt stöd till analytikerutbildning.

| — | Omfattande registrering av dataursprung i syfte att förstå hur behandlingsresultaten har uppnåtts och undersöka utvecklingen av ett resultat i takt med att de tillgängliga uppgifterna ändras. |
| --- | --- |

—

Omfattande registrering av dataursprung i syfte att förstå hur behandlingsresultaten har uppnåtts och undersöka utvecklingen av ett resultat i takt med att de tillgängliga uppgifterna ändras.

| — | Utvidgningsbarhet som ett viktigt inslag som är inbyggt i alla komponenter. |
| --- | --- |

—

Utvidgningsbarhet som ett viktigt inslag som är inbyggt i alla komponenter.

| — | Flexibel SHI (seismisk, hydroakustisk och infraljudsbaserad)-pipelinekonfiguration som stöds av grafiska verktyg. |
| --- | --- |

—

Flexibel SHI (seismisk, hydroakustisk och infraljudsbaserad)-pipelinekonfiguration som stöds av grafiska verktyg.

| — | Främjande av en ny modell för samarbetsbaserad programvaruutveckling som följer bästa praxis i utvecklingen av öppen programvara. |
| --- | --- |

—

Främjande av en ny modell för samarbetsbaserad programvaruutveckling som följer bästa praxis i utvecklingen av öppen programvara.

| — | Förbättrad övervaknings- och testkapacitet – avspelning av testdataset |
| --- | --- |

—

Förbättrad övervaknings- och testkapacitet – avspelning av testdataset

RP2 genomfördes med bidrag in natura från Förenta staterna och medel enligt beslut (Gusp) 2015/1837. Dessa medel användes särskilt till att stödja tekniska möten med experter från medlemsstaterna för att säkerställa omfattande deltagande i RP2. Dessa medel gick även till prototypverksamhet för att visa hur programvara som nationella datacentrum (nedan kallade NDC:er) bidragit med kan integreras i den omstrukturerade konstruktionen.

Som förberedelse av en tredje fas i IDC:s omstrukturering, där koder ska införas baserade på RP2-konstruktionen, försöker IDC att öka den tekniska mognadsgraden för flera algoritmer vars inkludering i den omstrukturerade programvaran kan övervägas. Detta förslag är specifikt riktat mot algoritmer som tillhandahåller bättre metoder för att behandla sekvenser av seismiska efterskalv i automatiskt eller halvautomatiskt läge.

Mål

Målet med detta projekt är att ta fram en prototyp och jämföra resultaten för upp till tre strategier för att förbättra behandlingen av sekvenser av efterskalv.

Följande algoritmer behandlas:

| — | Två korskorrelationsbaserade strategier. |
| --- | --- |

—

Två korskorrelationsbaserade strategier.

| — | En strategi baserad på autoregressiva AIC-metoder. |
| --- | --- |

—

En strategi baserad på autoregressiva AIC-metoder.

Eftersträvade resultat:

| — | För var och en av de tre strategierna ovan kommer försöksledningar för automatisk behandling att upprättas som integrerar de tre behandlade algoritmerna (var och en i en särskild ledning). Detta innebär att vissa manuella steg i dessa metoder automatiseras. |
| --- | --- |

—

För var och en av de tre strategierna ovan kommer försöksledningar för automatisk behandling att upprättas som integrerar de tre behandlade algoritmerna (var och en i en särskild ledning). Detta innebär att vissa manuella steg i dessa metoder automatiseras.

| — | Varje ledning kommer att köras på samma serie representativa händelser som orsakar efterskalv. |
| --- | --- |

—

Varje ledning kommer att köras på samma serie representativa händelser som orsakar efterskalv.

| — | En uppsättning automatiska tester ska konstrueras och genomföras så att statistisk information om de tre algoritmerna kan samlas in när dessa behandlar en representativ serie händelser, i syfte att jämföra resultaten. |
| --- | --- |

—

En uppsättning automatiska tester ska konstrueras och genomföras så att statistisk information om de tre algoritmerna kan samlas in när dessa behandlar en representativ serie händelser, i syfte att jämföra resultaten.

| — | Statistiska uppgifter som samlats in som en följd av automatiska tester ska användas för att jämföra algoritmernas resultat för representativa dataset. |
| --- | --- |

—

Statistiska uppgifter som samlats in som en följd av automatiska tester ska användas för att jämföra algoritmernas resultat för representativa dataset.

| — | SHI MDA-analytiker kommer också att utvärdera de resultat som skapats av de tre algoritmerna med hänsyn till deras kvalitet som utgångspunkt för en analytisk granskning. |
| --- | --- |

—

SHI MDA-analytiker kommer också att utvärdera de resultat som skapats av de tre algoritmerna med hänsyn till deras kvalitet som utgångspunkt för en analytisk granskning.

| — | De eftersträvade slutresultaten bör bestå av en rapport och rekommendation med en sammanfattning av ovannämnda resultat och fastställande av vilken av de tre strategierna (om någon) som bör utvecklas vidare och genomföras i ett operativt system. Häri bör uppskattningar ingå av hur mycket återstående insatser som behövs för att fullborda utvecklingen. |
| --- | --- |

—

De eftersträvade slutresultaten bör bestå av en rapport och rekommendation med en sammanfattning av ovannämnda resultat och fastställande av vilken av de tre strategierna (om någon) som bör utvecklas vidare och genomföras i ett operativt system. Häri bör uppskattningar ingå av hur mycket återstående insatser som behövs för att fullborda utvecklingen.

Projektet kommer att genomföras under en period på 1,5 år, med början under andra kvartalet 2018. Det uppskattas att omkring 60 % av de totala insatserna, främst under projektets första år, kommer att användas till att upprätta försöksledningarna. Återstoden av de totala insatserna kommer att ägnas åt att utarbeta automatiska tester, samla in resultaten från dessa och analysera resultaten.

Resultat

Den viktigaste nyttan med projektet är att öka den tekniska mognadsgraden hos en algoritm som har stor potential att minska analytikernas arbetsbörda. Programvara med tillräckligt hög teknologisk mognadsgrad kan införas i ett omstrukturerat system med mindre risk. På grundval av detta arbete kan en mer tillförlitlig uppskattning göras av insatserna för det arbete som återstår för att genomföra den utvalda algoritmen rent operativt.

En del av den prototypkod som utvecklas under detta projekt kan eventuellt integreras i den slutliga operativa programvaran.

2.   Förstärkt kapacitet för inspektioner på plats

Projekt: Bättre behandling och detektering av ädelgas för inspektioner på plats

Bakgrund

Det ädelgassystem för behandling och detektering av radioaktivt xenon för inspektioner på plats som ägs av det provisoriska tekniska sekretariatet (PTS) har utvecklats med medel från Europeiska unionen (beslut 2010/461/Gusp). Systemet levererades i början av 2014 och användes med framgång senare samma år under IFE14, en integrerad fältövning som anordnades 2014 av den förberedande kommissionen för CTBTO för att simulera en närmast fullständig inspektion på plats i Jordanien. Under denna övning fastställde ädelgassystemet för inspektioner på plats tillförlitligt och korrekt förhållandet mellan 131mXe och133Xe. Systemet uppfyllde dessutom de tekniska kraven på minsta detekterbara aktivitet för dessa isotoper.

Medan övningen har visat att ädelgassystemet för inspektioner på plats uppfyller de viktigaste prestandaparametrarna vad gäller detektering av radioaktivt xenon, identifierade den tekniska rapporten från den externa IFE14-utvärderingsgruppen också en rad driftsparametrar som behöver åtgärdas i samband med den fortsatta utvecklingen av kapaciteten för behandling och detektering av ädelgas. Under arbetsseminarium 23 för inspektioner på plats om vidareutveckling av förteckningen med utrustning till inspektioner på plats, som hölls 2016, drogs även slutsatsen att det är nödvändigt att prioritera en förbättrad kapacitet för rening och mätning av radioaktivt xenon i fråga om stabilitet, enkelhet och teknik för att förbättra dess operativa prestanda. Det förbättrade ädelgassystemet för inspektioner på plats krävs för att färdigställa utformningen och operationaliseringen av fältlaboratoriet för inspektioner på plats, vilket direkt påverkar den erfordrade kapaciteten när det gäller snabb utplacering och fältstöd.

Mål

I enlighet med rekommendationerna från granskningen och uppföljningsprocessen av IFE14 är målet för detta förslag att förbättra det befintliga ädelgassystemet för inspektioner på plats. Målsättningen med projektet är att skräddarsy systemet för lufttransport och lätta förflyttningar till, från och inom operationsbasen samt för pålitlig och enkel användning i fältlaboratoriemiljön. Till stöd för projekt 3.11-ädelgaslaboratorium inom ramen för handlingsplanen för inspektioner på plats, som bl.a. syftar till att öka användarvänligheten, modulariteten och systemets tillförlitlighet, behöver följande systemkomponenter omarbetas och/eller utvecklas:

| — | Detektorstativ och blyskärm för att underlätta installering och justera tyngdpunkten. |
| --- | --- |

—

Detektorstativ och blyskärm för att underlätta installering och justera tyngdpunkten.

| — | Gasseparation för att minska energiförbrukningen och byta ut bärgasen från helium till mer lättillgängliga material på avlägsna platser. |
| --- | --- |

—

Gasseparation för att minska energiförbrukningen och byta ut bärgasen från helium till mer lättillgängliga material på avlägsna platser.

| — | Programvara för att förenkla processer som lämpar sig för ett system som drivs av en inspektör. |
| --- | --- |

—

Programvara för att förenkla processer som lämpar sig för ett system som drivs av en inspektör.

| — | Generell teknisk utformning för att maximera integrering i överensstämmelse med principen om snabb utplacering inom ramen för inspektioner på plats. |
| --- | --- |

—

Generell teknisk utformning för att maximera integrering i överensstämmelse med principen om snabb utplacering inom ramen för inspektioner på plats.

Resultat

Ett bättre och effektivare och mer ändamålsenligt PTS-ägt ädelgaslaboratorium för inspektioner på plats med förenklad användarinteraktion och ökad tillförlitlighet och stabilitet förbättrar inspektörernas arbete under en inspektion på plats. Detta stöder följaktligen unionens politik och beslutsamhet att CTBT ska träda i kraft.

3.   Integrerad kapacitetsuppbyggnad och utåtriktad verksamhet

A.   Vidareutveckling av lanseringen av NDC-in-a-Box

Projekt 1: Förbättring av automatisk kapacitet att behandla och integrera i SHI NDC-in-a-Box

Bakgrund

I juli 2016 släppte den förberedande kommissionen för CTBTO version 4.0 av NDC-in-a-Box som innehåller nya moduler som utvecklats under projektet ”utökade NDC-in-a-Box”. Den nya versionen innebär en betydlig förbättring av NDC:s behandlingskapacitet, med redskap för automatisk och interaktiv analys av infraljudsdata och genom integrering med programvarupaketet SeisComP3 för automatisk behandling av seismiskakustiska uppgifter. IDC:s STA/LTA-detektor och DTK-PMCC-detektorn integrerades i SeisComP-ledningen för automatisk behandling. Efter det att utgåvan släppts kan IDC-positionsgivaren anropas från SeisComP:s ”scolv”-verktyg för en interaktiv granskning. Åtskilliga konverteringsmoduler stöder integrering av data och produkter från IDC i en SeisComP-baserad behandlingsledning och underlättar synkroniseringen av stationskonfigurationsinformation mellan NDC:er och IDC genom datahämtning och importmoduler eller genom databasreplikation.

De nya modulerna gör att NDC:er kan reproducera resultaten från IDC:s detektorer för seismiska data och infraljudsdata, men man har ännu inte övervägt att behandla hydroakustiska data. Vidare, skiljer sig de händelser som produceras av den SeisComP-baserade ledningen för automatisk behandling avsevärt från dem som genereras vid IDC. Detta beror på skillnaderna mellan den programvara som används för att bygga händelser vid IDC respektive SeisComP:s ledningar.

Mål

Målet med detta projekt är att utvidga kapaciteten i SeisComP och de SeisComP-moduler som finns att tillgå i NDC-in-a-Box för att

| — | integrera IDC:s signaldetektor för hydroakustiska data i NDC-in-a-Box, och bland annat fastställa vad som specifikt karakteriserar hydroakustisk detektion, och NDC:er skulle därmed kunna detektera ankomster från hydroakustiska IMS-stationer som använder samma programvara som den som IDC använder vid sin behandling, |
| --- | --- |

—

integrera IDC:s signaldetektor för hydroakustiska data i NDC-in-a-Box, och bland annat fastställa vad som specifikt karakteriserar hydroakustisk detektion, och NDC:er skulle därmed kunna detektera ankomster från hydroakustiska IMS-stationer som använder samma programvara som den som IDC använder vid sin behandling,

| — | integrera IDC:s NET–VISA-detektor i SeisComP:s behandlingsledning och erbjuda slutanvändaren ett gränssnitt för konfigurering av NET–VISA som den standardassociator som ska användas i SeisComP; de NDC:er som använder SeisComP:s ledning för automatisk behandling för att behandla IMS-data skulle därmed få hjälp att skapa en uppsättning händelser som mer liknar den som byggts vid IDC, |
| --- | --- |

—

integrera IDC:s NET–VISA-detektor i SeisComP:s behandlingsledning och erbjuda slutanvändaren ett gränssnitt för konfigurering av NET–VISA som den standardassociator som ska användas i SeisComP; de NDC:er som använder SeisComP:s ledning för automatisk behandling för att behandla IMS-data skulle därmed få hjälp att skapa en uppsättning händelser som mer liknar den som byggts vid IDC,

| — | förstärka kapaciteten att integrera IMS-data i en annan öppen programvara för seismisk analys, såsom SEISAN. |
| --- | --- |

—

förstärka kapaciteten att integrera IMS-data i en annan öppen programvara för seismisk analys, såsom SEISAN.

Eftersträvade resultat:

Alla eftersträvade resultat av detta projekt består av förbättringar av programvarumoduler som ingår i NDC-in-a-Box samt nya programvarumoduler som blir tillgängliga i framtida versioner av NDC-in-a-Box. Dessa nya och förbättrade programvarumoduler är följande:

| — | Den nuvarande scdfx-modulen i NDC-in-a-Box, integrerad i SeisComP, förbättrad så att det går att behandla hydroakustiska data och lagra alla de karakteristika som de hydroakustiska detektionerna vid IDC uppvisar. |
| --- | --- |

—

Den nuvarande scdfx-modulen i NDC-in-a-Box, integrerad i SeisComP, förbättrad så att det går att behandla hydroakustiska data och lagra alla de karakteristika som de hydroakustiska detektionerna vid IDC uppvisar.

| — | IDC:s HASE-modul för fastställande av azimut och långsamhet vid hydroakustiska ankomster integrerad i en SeisComP-modul. |
| --- | --- |

—

IDC:s HASE-modul för fastställande av azimut och långsamhet vid hydroakustiska ankomster integrerad i en SeisComP-modul.

| — | NET–VISA-associator integrerad i SeisComP som en fakultativ associator som kan konfigureras för att användas i stället för SeisComP:s standardassociator. |
| --- | --- |

—

NET–VISA-associator integrerad i SeisComP som en fakultativ associator som kan konfigureras för att användas i stället för SeisComP:s standardassociator.

| — | SeisComP förbättrad så att man kan lagra ytterligare karakteristiska för hydroakustiska detektioner, liksom pixlar och grupper av pixlar för infraljudsdetektioner. |
| --- | --- |

—

SeisComP förbättrad så att man kan lagra ytterligare karakteristiska för hydroakustiska detektioner, liksom pixlar och grupper av pixlar för infraljudsdetektioner.

| — | SeisComP:s exportmoduler förbättrad så att detektioner och deras karakteristika för programvara för hydroakustisk detektion och infraljudsdetektion kan exporteras till databasen med öppen källkod. |
| --- | --- |

—

SeisComP:s exportmoduler förbättrad så att detektioner och deras karakteristika för programvara för hydroakustisk detektion och infraljudsdetektion kan exporteras till databasen med öppen källkod.

| — | Den nuvarande programvaran förbättrad för att möjliggöra en fullständig konfigurering av seismiska IMS-stationer, och att IMS-data kan importeras i SAEISAN för behandling tillsammans med annan data av intresse för NDC:er. |
| --- | --- |

—

Den nuvarande programvaran förbättrad för att möjliggöra en fullständig konfigurering av seismiska IMS-stationer, och att IMS-data kan importeras i SAEISAN för behandling tillsammans med annan data av intresse för NDC:er.

Projektet kommer att genomföras under en period av 12 månader, med hjälp av agila metoder för programvaruutveckling, såsom Scrum eller Kanban, med inkrementella programvaruuppdateringar som släpps med förbättrade funktioner var fjärde vecka.

Två workshoppar planeras med företrädare för NDC och med följande mål:

| — | Den första workshoppen kommer att introducera projektet och ge företrädarna för NDC möjligheten att lägga fram autentiska exempel som är av relevans för deras egen NDC och där det skulle vara en fördel att en automatisk associator (NET–VISA) används som en del av SeisComP för att skapa SHI-händelser. NDC:er förväntas också för teständamål förelägga IDC testdata från nätverk som intresserar dem. |
| --- | --- |

—

Den första workshoppen kommer att introducera projektet och ge företrädarna för NDC möjligheten att lägga fram autentiska exempel som är av relevans för deras egen NDC och där det skulle vara en fördel att en automatisk associator (NET–VISA) används som en del av SeisComP för att skapa SHI-händelser. NDC:er förväntas också för teständamål förelägga IDC testdata från nätverk som intresserar dem.

| — | Den andra workshoppen bör tjäna som inledningen på en testperiod för den programvara som färdigställts under projektets gång. Programvaran kommer troligtvis att omfatta den NET–VIS-associator som är integrerad i SeisComP, liksom de verktyg för behandling av hydroakustiska data vid stationer som är integrerade i SeisComP. |
| --- | --- |

—

Den andra workshoppen bör tjäna som inledningen på en testperiod för den programvara som färdigställts under projektets gång. Programvaran kommer troligtvis att omfatta den NET–VIS-associator som är integrerad i SeisComP, liksom de verktyg för behandling av hydroakustiska data vid stationer som är integrerade i SeisComP.

Resultat

Det slutliga eftersträvade resultatet blir en förbättrad SeisComP-baserad ledning för automatisk behandling, som ska distribueras till NDC:erna.

Det viktigaste resultat är att NDC:er får ytterligare kapacitet att automatiskt behandla IDC-data, kombinera data från IMS-stationer och andra stationer i NDC-in-a-Box, och återskapa IDC:s resultat i den automatiska behandling som sker i NDC-in-a-Box.

Projekt 2: Utveckling av det interaktiva systemet för infraljudsbehandling

Bakgrund

Sedan 2013 har IDC arbetat på att omforma det automatiska systemet för infraljud och på projekten avseende det utökade NDC-in-a-Box; programvaran släpptes 2016. Arbetet med systemet för behandling av infraljudsdata innebar en utveckling av ett system för automatisk behandling av data från arraystationer och den interaktiva granskningsprogramvaran. Dessa verktyg har sedan integrerats i NDC-in-a-Box och inom IDC:s ramar.

Den första återkopplingen från NDC:erna är positiv, eftersom de har fått ökad kapacitet på området för infraljudteknik. IDC får för tillfället ta emot förfrågningar om särskilda utbildningskurser på området för infraljudsteknik, liksom sådana förslag om hur verktygen ska förbättras och utvecklas som går längre än den planerade underhållsverksamheten.

IDC skulle vilja fortsätta insatserna för att komplettera systemet för behandling av infraljudsdata så att det uppfyller IDC:s och det internationella övervakningssystemets behov och uppfyller NDC:ers krav på programvara.

Mål

| — | Stödja utvecklingen av databehandlingssystem vid stationerna så att det kontinuerligt uppfyller det internationella övervakningssystemets och IDC:s behov av stöd till verksamheten. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av databehandlingssystem vid stationerna så att det kontinuerligt uppfyller det internationella övervakningssystemets och IDC:s behov av stöd till verksamheten.

| — | Stödja NDC:ers krav på programvara, programvaruuppdateringar och funktioner för utförandet av NDC:ers verksamhet. |
| --- | --- |

—

Stödja NDC:ers krav på programvara, programvaruuppdateringar och funktioner för utförandet av NDC:ers verksamhet.

| — | Fortsätta införandet av de senaste funktionerna för en förbättrad analys av infraljudssignaler, så att CTBTO:s infraljudsteknik bibehåller en vetenskaplig trovärdighet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta införandet av de senaste funktionerna för en förbättrad analys av infraljudssignaler, så att CTBTO:s infraljudsteknik bibehåller en vetenskaplig trovärdighet.

| — | Arbeta för att integrera modeller för utbredning av infraljudvågor med osäkerhetskvantifiering, i kombination med högupplösta atmosfäriska specifikationer i samband med en associering av infraljudsfasen, utformande av händelser och ingående händelseanalyser som uppfyller strategimål på medellång sikt. |
| --- | --- |

—

Arbeta för att integrera modeller för utbredning av infraljudvågor med osäkerhetskvantifiering, i kombination med högupplösta atmosfäriska specifikationer i samband med en associering av infraljudsfasen, utformande av händelser och ingående händelseanalyser som uppfyller strategimål på medellång sikt.

Resultat

| — | Fortsätta att bygga upp IDC:s infraljudsystems tekniska och vetenskapliga trovärdighet och säkerställa stöd till IDC:s och det internationella övervakningssystemets verksamhet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att bygga upp IDC:s infraljudsystems tekniska och vetenskapliga trovärdighet och säkerställa stöd till IDC:s och det internationella övervakningssystemets verksamhet.

| — | Fortsätta att bygga vidare på det arbete med NDC-in-a-Box-programvaran som inleddes i enlighet med beslut 2012/699/Gusp och fortsatte i enlighet med beslut (Gusp) 2015/1837, och som ska göra så att NDC:er får behandla uppgifter från det internationella övervakningssystemet för såväl övervakning i enlighet med CTBT som övervakning i nationella syften. Dessa insatser har lett till att NDC:er har en stark användarbas och att de föreslagna projektresultaten kommer att bidra till att öka NDC:ers tilltro till kontrollsystemets trovärdighet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att bygga vidare på det arbete med NDC-in-a-Box-programvaran som inleddes i enlighet med beslut 2012/699/Gusp och fortsatte i enlighet med beslut (Gusp) 2015/1837, och som ska göra så att NDC:er får behandla uppgifter från det internationella övervakningssystemet för såväl övervakning i enlighet med CTBT som övervakning i nationella syften. Dessa insatser har lett till att NDC:er har en stark användarbas och att de föreslagna projektresultaten kommer att bidra till att öka NDC:ers tilltro till kontrollsystemets trovärdighet.

| — | Samarbeta med NDC:er för att utveckla ett modernt infraljudsystem som en del av IDC:s omstruktureringsinsatser. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med NDC:er för att utveckla ett modernt infraljudsystem som en del av IDC:s omstruktureringsinsatser.

B.   Integrerat uppsökande arbete och kapacitetsuppbyggnad genom tekniskt stöd och utbildning

Projekt: Samarbete genom integrerat uppsökande arbetet och kapacitetsuppbyggnad med signatärstater och andra stater till stöd för CTBT och dess kontrollsystem

Bakgrund

Kapacitetsuppbyggnad har visat sig vara något som är mycket betydelsefullt för att stärka CTBT:s kontrollsystem. Många av stationerna inom ramen för CTBT:s internationella övervakningssystem ligger eller kommer att ligga i utvecklingsländer och förvaltningen är en fråga för institutionerna där. Många utvecklingsländer håller dessutom på att inrätta eller utveckla sina NDC:er så att de fullt ut ska kunna dra nytta av data och produkter som kontrollsystemet genererar. Via unionsfinansiering har 40 NDC:er fått system för kapacitetsuppbyggnad som regelbundet behöver underhållas och sporadiskt ersättas.

Den verksamhet som bedrivs i samband med det integrerade uppsökande arbetet och kapacitetsuppbyggnaden ger experter från utvecklingsländer de erfarenheter och den utbildning som behövs för att de lättare ska kunna delta när den förberedande kommissionen för CTBTO fattar beslut och utvecklar politiken. Ett sådant deltagande gör mycket för att bekräfta CTBT:s demokratiska och deltagarinriktade karaktär, vilket i sin tur utgör en förtroendeskapande åtgärd som gör det möjligt att få stöd från de stater som inte har undertecknat fördraget.

Som ett viktigt inslag i det integrerade uppsökande arbetet och kapacitetsuppbyggnaden erbjuder sekretariatet utbildningar som ska bygga upp och vidmakthålla nödvändig kapacitet avseende de tekniska, vetenskapliga, rättsliga och politiska aspekterna av CTBT och dess kontrollsystem, med fokus på de stater som inte har undertecknat eller ratificerat CTBT. Utbildningsverksamheten omfattar sektorsövergripande insatser och resurser; dessutom deltar medlemmar i gruppen med framstående personer och stöd ges av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp.

Mål

Målen med den förberedande kommissionen för CTBTO:s uppsökande arbete och kapacitetsuppbyggnad är att

| a) | bidra till en universalisering av CTBT, |
| --- | --- |

a)

bidra till en universalisering av CTBT,

| b) | förbättra utsikterna för att CTBT träder i kraft, och |
| --- | --- |

b)

förbättra utsikterna för att CTBT träder i kraft, och

| c) | stärka och upprätthålla stödet för CTBT kontrollsystem. |
| --- | --- |

c)

stärka och upprätthålla stödet för CTBT kontrollsystem.

Verksamhet inriktad på universalisering och ikraftträdande

| — | Utarbetande av utbildningsmaterial och utbildningsverktyg online. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av utbildningsmaterial och utbildningsverktyg online.

| — | Utbildning samt vetenskapliga och diplomatiska workshoppar och konferenser. |
| --- | --- |

—

Utbildning samt vetenskapliga och diplomatiska workshoppar och konferenser.

| — | Deltagande i större evenemang med inriktning på icke-spridnings- och nedrustningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Deltagande i större evenemang med inriktning på icke-spridnings- och nedrustningsfrågor.

Verksamhet för att stärka och upprätthålla stödet för CTBT:s kontrollsystem

| — | Programvaru- och infrastrukturutveckling. |
| --- | --- |

—

Programvaru- och infrastrukturutveckling.

| — | Tekniska workshoppar. |
| --- | --- |

—

Tekniska workshoppar.

| — | Systematisk utbildning kring den utökade NDC-in-a-box-programvaran (eNIAB). |
| --- | --- |

—

Systematisk utbildning kring den utökade NDC-in-a-box-programvaran (eNIAB).

| — | Stöd till integrerad behandling av IMS-data i nationella och regionala seismiska nätverk. |
| --- | --- |

—

Stöd till integrerad behandling av IMS-data i nationella och regionala seismiska nätverk.

| — | Tillhandahållande av korrigerande tekniskt stöd i form av utrustning inom ramen för systemet för kapacitetsuppbyggnad samt underhåll eller ersättande av denna utrustning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av korrigerande tekniskt stöd i form av utrustning inom ramen för systemet för kapacitetsuppbyggnad samt underhåll eller ersättande av denna utrustning.

Resultat

Ökad förmåga och medvetenhet i fråga om CTBT och dess kontrollsystem samt en förstärkning av kontrollsystemets operativa kapacitet. Stater som behöver underteckna och/eller ratificera CTBT, bland annat de stater som förtecknas i bilaga 2 till CTBT, kommer att känna till fördelarna med CTBT och kontrollsystemet.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 56/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 56/46

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2018/299

av den 26 februari 2018

om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen), vars kapitel III innehåller en förteckning över de åtgärder mot sådan spridning som måste vidtas såväl inom unionen som i tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen), vars kapitel III innehåller en förteckning över de åtgärder mot sådan spridning som måste vidtas såväl inom unionen som i tredjeländer.

| (2) | Unionen genomför aktivt EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III, exempelvis att utveckla nödvändiga strukturer inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III, exempelvis att utveckla nödvändiga strukturer inom unionen.

| (3) | Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och dokumentet med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen (nedan kallat nya handlingslinjer), där det fastställs att spridning av massförstörelsevapen fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). |
| --- | --- |

(3)

Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och dokumentet med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen (nedan kallat nya handlingslinjer), där det fastställs att spridning av massförstörelsevapen fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp).

| (4) | I de nya handlingslinjerna uppmanar rådet behöriga rådskonstellationer och rådsorgan, kommissionen, övriga institutioner samt medlemsstaterna att göra en konkret uppföljning av det dokumentet. |
| --- | --- |

(4)

I de nya handlingslinjerna uppmanar rådet behöriga rådskonstellationer och rådsorgan, kommissionen, övriga institutioner samt medlemsstaterna att göra en konkret uppföljning av det dokumentet.

| (5) | I de nya handlingslinjerna understryker rådet att unionens insats för att bekämpa spridning kan utnyttja stödet från ett icke-statligt nätverk för icke-spridning, som sammanför utrikespolitiska institutioner och forskningscentrum som är specialiserade på unionens strategiska områden och som samtidigt bygger på redan befintliga användbara nätverk. Ett sådant nätverk kan utvidgas till institutioner i tredjeländer med vilka unionen för särskilda dialoger med anknytning till icke-spridning. |
| --- | --- |

(5)

I de nya handlingslinjerna understryker rådet att unionens insats för att bekämpa spridning kan utnyttja stödet från ett icke-statligt nätverk för icke-spridning, som sammanför utrikespolitiska institutioner och forskningscentrum som är specialiserade på unionens strategiska områden och som samtidigt bygger på redan befintliga användbara nätverk. Ett sådant nätverk kan utvidgas till institutioner i tredjeländer med vilka unionen för särskilda dialoger med anknytning till icke-spridning.

| (6) | Den 15 och 16 december 2005 antog Europeiska rådet EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa (nedan kallad EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen), där det fastställs riktlinjer för unionens åtgärder inom området handeldvapen och lätta vapen. EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen konstaterar att olaglig handel och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa utgör ett allvarligt hot mot internationell fred och säkerhet. |
| --- | --- |

(6)

Den 15 och 16 december 2005 antog Europeiska rådet EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa (nedan kallad EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen), där det fastställs riktlinjer för unionens åtgärder inom området handeldvapen och lätta vapen. EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen konstaterar att olaglig handel och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa utgör ett allvarligt hot mot internationell fred och säkerhet.

| (7) | EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen utpekar bland sina mål bl.a. att främja effektiv multilateralism för utveckling av mekanismer, internationella, regionala eller inom unionen och dess medlemsstater, mot utbudet och den destabiliserande spridningen av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa. |
| --- | --- |

(7)

EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen utpekar bland sina mål bl.a. att främja effektiv multilateralism för utveckling av mekanismer, internationella, regionala eller inom unionen och dess medlemsstater, mot utbudet och den destabiliserande spridningen av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa.

| (8) | Rådet antog den 26 juli 2010 beslut 2010/430/Gusp (1), genom vilket det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning (nedan kallat nätverket) inrättades och i vilket det fastställdes att det tekniska genomförandet av det beslutet ska göras av EU-konsortiet för icke-spridning (nedan kallat konsortiet). |
| --- | --- |

(8)

Rådet antog den 26 juli 2010 beslut 2010/430/Gusp (1), genom vilket det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning (nedan kallat nätverket) inrättades och i vilket det fastställdes att det tekniska genomförandet av det beslutet ska göras av EU-konsortiet för icke-spridning (nedan kallat konsortiet).

| (9) | Valet av konsortiet som enda bidragsmottagare i detta fall är motiverat, eftersom unionen, med stöd av medlemsstaterna, önskar fortsätta dess givande samarbete med det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor, som bidrar till skapandet av en gemensam europeisk kultur när det gäller icke-spridning och nedrustning och hjälper unionen att utveckla och utforma sin politik på dessa områden och att öka unionens synlighet. I detta fall krävs det en finansieringsgrad på 100 % på grund av konsortiets själva karaktär, i och med att det har tillkommit genom unionen och är helt beroende av unionsstöd. Konsortiet har inga oberoende ekonomiska resurser eller någon lagstadgad behörighet att skaffa andra medel. Dessutom har konsortiet utöver de fyra förvaltande tankesmedjorna inrättat ett nätverk som sammanför fler än 70 tankesmedjor och forskningscentrum, som tillsammans besitter nästan all icke-statlig sakkunskap om icke-spridning och nedrustning inom unionen. |
| --- | --- |

(9)

Valet av konsortiet som enda bidragsmottagare i detta fall är motiverat, eftersom unionen, med stöd av medlemsstaterna, önskar fortsätta dess givande samarbete med det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor, som bidrar till skapandet av en gemensam europeisk kultur när det gäller icke-spridning och nedrustning och hjälper unionen att utveckla och utforma sin politik på dessa områden och att öka unionens synlighet. I detta fall krävs det en finansieringsgrad på 100 % på grund av konsortiets själva karaktär, i och med att det har tillkommit genom unionen och är helt beroende av unionsstöd. Konsortiet har inga oberoende ekonomiska resurser eller någon lagstadgad behörighet att skaffa andra medel. Dessutom har konsortiet utöver de fyra förvaltande tankesmedjorna inrättat ett nätverk som sammanför fler än 70 tankesmedjor och forskningscentrum, som tillsammans besitter nästan all icke-statlig sakkunskap om icke-spridning och nedrustning inom unionen.

| (10) | Den 10 mars 2014 antog rådet beslut 2014/129/Gusp (2), genom vilket det fortsatta främjandet av och finansiella stödet till verksamheten inom det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning förlängdes med tre år och det tekniska genomförandet av det beslutet uppdrogs åt konsortiet. |
| --- | --- |

(10)

Den 10 mars 2014 antog rådet beslut 2014/129/Gusp (2), genom vilket det fortsatta främjandet av och finansiella stödet till verksamheten inom det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning förlängdes med tre år och det tekniska genomförandet av det beslutet uppdrogs åt konsortiet.

| (11) | Den 3 april 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/632 (3), som föreskriver en förlängning till och med den 2 juli 2017 av giltighetstiden för beslut 2014/129/Gusp i syfte att möjliggöra det fortsatta genomförandet av verksamheterna. |
| --- | --- |

(11)

Den 3 april 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/632 (3), som föreskriver en förlängning till och med den 2 juli 2017 av giltighetstiden för beslut 2014/129/Gusp i syfte att möjliggöra det fortsatta genomförandet av verksamheterna.

| (12) | Den 4 juli 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1195 (4), varigenom genomförandeperioden för beslut 2014/129/Gusp förlängdes från och med den 3 juli till och med den 31 december 2017 för att göra det möjligt att anordna en större årlig konferens om icke-spridning och nedrustning under 2017 samt att fortsätta att underhålla och uppdatera konsortiets internetplattform. |
| --- | --- |

(12)

Den 4 juli 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1195 (4), varigenom genomförandeperioden för beslut 2014/129/Gusp förlängdes från och med den 3 juli till och med den 31 december 2017 för att göra det möjligt att anordna en större årlig konferens om icke-spridning och nedrustning under 2017 samt att fortsätta att underhålla och uppdatera konsortiets internetplattform.

| (13) | Namnen på det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och konsortiet kommer att ändras så att de innehåller ”nedrustning” i linje med rekommendationerna i Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2016 om nukleärt säkerhetsskydd och icke-spridning. |
| --- | --- |

(13)

Namnen på det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och konsortiet kommer att ändras så att de innehåller ”nedrustning” i linje med rekommendationerna i Europaparlamentets resolution av den 27 oktober 2016 om nukleärt säkerhetsskydd och icke-spridning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att bidra till att ett förbättrat genomförande av EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen, som är baserad på principerna om ändamålsenlig multilateralism, förebyggande och internationellt samarbete med tredjeländer, ska fortsatt främjande av och stöd åt verksamheten inom det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning förlängas med 42 månader för att främja följande mål:

| a) | Att främja politisk och säkerhetsrelaterad dialog och den långsiktiga diskussionen om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen inom de civila samhällena, och särskilt mellan experter, forskare och akademiker. |
| --- | --- |

a)

Att främja politisk och säkerhetsrelaterad dialog och den långsiktiga diskussionen om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen inom de civila samhällena, och särskilt mellan experter, forskare och akademiker.

| b) | Att ge rådets relevanta arbetsgrupper tillfälle att rådgöra med nätverket om frågor inom icke-spridnings- och nedrustningsområdet och att möjliggöra för medlemsstaternas företrädare att delta i nätverkets möten. |
| --- | --- |

b)

Att ge rådets relevanta arbetsgrupper tillfälle att rådgöra med nätverket om frågor inom icke-spridnings- och nedrustningsområdet och att möjliggöra för medlemsstaternas företrädare att delta i nätverkets möten.

| c) | Att fungera som en användbar förbindelse mellan icke-spridnings- och nedrustningsinsatser från unionen och det internationella samfundet, främst genom att avlägga rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädare för unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

c)

Att fungera som en användbar förbindelse mellan icke-spridnings- och nedrustningsinsatser från unionen och det internationella samfundet, främst genom att avlägga rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädare för unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik.

| d) | Att bidra till ökad medvetenhet i tredjeländer om utmaningarna i samband med spridning och nedrustning och om behovet av att samarbeta med unionen och inom ramen för multilaterala forum, särskilt Förenta nationerna, för att förebygga, avskräcka, stoppa och när så är möjligt avveckla spridningsprogram som är en källa till oro över hela världen. |
| --- | --- |

d)

Att bidra till ökad medvetenhet i tredjeländer om utmaningarna i samband med spridning och nedrustning och om behovet av att samarbeta med unionen och inom ramen för multilaterala forum, särskilt Förenta nationerna, för att förebygga, avskräcka, stoppa och när så är möjligt avveckla spridningsprogram som är en källa till oro över hela världen.

| e) | Att bidra till utveckling av sakkunskap och institutionell kapacitet i frågor som rör icke-spridning och nedrustning i tankesmedjor och regeringar inom unionen och i tredjeländer. |
| --- | --- |

e)

Att bidra till utveckling av sakkunskap och institutionell kapacitet i frågor som rör icke-spridning och nedrustning i tankesmedjor och regeringar inom unionen och i tredjeländer.

2.   Mot bakgrund av EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen ska verksamhetsområdet för det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning inte begränsa sig till att enbart behandla frågor rörande hoten från spridning av massförstörelsevapen och deras bärarsystem, utan ska också omfatta frågor som gäller konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen. Genom att konventionella vapen inkluderas i nätverkets verksamhetsområde skapas ett utomordentligt forum för dialog och rekommendationer för unionsåtgärder på detta område inom ramen för genomförandet av EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen och unionens politik för konventionella vapen.

3.   De projekt som ska stödjas av unionen ska härvid omfatta följande särskilda verksamheter:

| a) | Tillhandahålla medel för organisation av större årliga konferenser med tredjeländer samt med det civila samhället om icke-spridning och nedrustning för att diskutera och identifiera ytterligare åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och sammanhängande nedrustningsmål och behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive att motarbeta olaglig handel och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition. Konferenserna kommer även att på internationell nivå sprida kunskap om EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen och om den roll som unionsinstitutionerna och tankesmedjor inom unionen spelar på detta område, i syfte att öka synligheten för unionens politik på detta område samt överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla medel för organisation av större årliga konferenser med tredjeländer samt med det civila samhället om icke-spridning och nedrustning för att diskutera och identifiera ytterligare åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och sammanhängande nedrustningsmål och behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive att motarbeta olaglig handel och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition. Konferenserna kommer även att på internationell nivå sprida kunskap om EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen och EU:s strategi avseende handeldvapen och lätta vapen och om den roll som unionsinstitutionerna och tankesmedjor inom unionen spelar på detta område, i syfte att öka synligheten för unionens politik på detta område samt överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

| b) | Tillhandahålla medel för organisation av årliga rådgivande möten mellan företrädare för unionens institutioner, representanter för medlemsstaterna och experter från den akademiska världen med syftet att diskutera viktiga frågor och nya avgörande händelser inom områdena nedrustning, icke-spridning och vapenexportkontroll, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla medel för organisation av årliga rådgivande möten mellan företrädare för unionens institutioner, representanter för medlemsstaterna och experter från den akademiska världen med syftet att diskutera viktiga frågor och nya avgörande händelser inom områdena nedrustning, icke-spridning och vapenexportkontroll, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

| c) | Tillhandahålla medel för organisation av upp till nio ad hoc-seminarier för experter och verksamma på området om hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla medel för organisation av upp till nio ad hoc-seminarier för experter och verksamma på området om hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

| d) | Tillhandahålla medel för utarbetande och offentliggörande av upp till 20 policydokument som rör ämnen som faller under konsortiets mandat och där olika politiska och/eller operativa alternativ läggs fram. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla medel för utarbetande och offentliggörande av upp till 20 policydokument som rör ämnen som faller under konsortiets mandat och där olika politiska och/eller operativa alternativ läggs fram.

| e) | Tillhandahålla medel för den fortsatta förvaltningen och vidareutvecklingen av en helpdesk inom konsortiet för att tillhandahålla ad hoc-sakkunskap i frågor som rör hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, för svar inom två till tre veckor, inbegripet utarbetande av upp till 18 expertdokument. |
| --- | --- |

e)

Tillhandahålla medel för den fortsatta förvaltningen och vidareutvecklingen av en helpdesk inom konsortiet för att tillhandahålla ad hoc-sakkunskap i frågor som rör hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, för svar inom två till tre veckor, inbegripet utarbetande av upp till 18 expertdokument.

| f) | Tillhandahålla medel för fortsatt upplysningsverksamhet, utbildning och utveckling av sakkunskap och institutionell kapacitet i frågor som rör icke-spridning och nedrustning i tankesmedjor och regeringar inom unionen och i tredjeländer genom






  — | underhåll och vidareutveckling av en e-kurs som omfattar alla tillämpliga aspekter av icke-spridning och nedrustning, |
| --- | --- | --- |

f)

Tillhandahålla medel för fortsatt upplysningsverksamhet, utbildning och utveckling av sakkunskap och institutionell kapacitet i frågor som rör icke-spridning och nedrustning i tankesmedjor och regeringar inom unionen och i tredjeländer genom

—

underhåll och vidareutveckling av en e-kurs som omfattar alla tillämpliga aspekter av icke-spridning och nedrustning,

| — | upprättande av upp till 36 praktikplatser inom området icke-spridning och nedrustning för studenter på avancerad nivå/forskarnivå eller yngre diplomater från unionen och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

upprättande av upp till 36 praktikplatser inom området icke-spridning och nedrustning för studenter på avancerad nivå/forskarnivå eller yngre diplomater från unionen och tredjeländer,

| — | anordnande av årliga studiebesök i Bryssel för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament-program för att främja och i högre grad synliggöra unionens politik inom områdena icke-spridning, nedrustning och vapenexportkontroll, |
| --- | --- |

—

anordnande av årliga studiebesök i Bryssel för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament-program för att främja och i högre grad synliggöra unionens politik inom områdena icke-spridning, nedrustning och vapenexportkontroll,

| — | utarbetande av en kurs på prov för att höja medvetenheten om spridningsrisker, bland annat de som härrör från vetenskaplig och teknisk utveckling, bland studenter på avancerad nivå/forskarnivå inom naturvetenskap. |
| --- | --- |

—

utarbetande av en kurs på prov för att höja medvetenheten om spridningsrisker, bland annat de som härrör från vetenskaplig och teknisk utveckling, bland studenter på avancerad nivå/forskarnivå inom naturvetenskap.

| g) | Tillhandahålla medel för att fortsätta att underhålla, förvalta och utveckla en internetplattform och relaterade sociala nätverk för att underlätta kontakter, tillhandahålla ett unikt forum för europeisk forskning om nedrustning och icke-spridning, främja det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning, nå ut till det globala samfundet för icke-spridning och nedrustning samt främja konsortiets utbud av utbildningar, både vad gäller kurser på plats och e-kurser. |
| --- | --- |

g)

Tillhandahålla medel för att fortsätta att underhålla, förvalta och utveckla en internetplattform och relaterade sociala nätverk för att underlätta kontakter, tillhandahålla ett unikt forum för europeisk forskning om nedrustning och icke-spridning, främja det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning, nå ut till det globala samfundet för icke-spridning och nedrustning samt främja konsortiets utbud av utbildningar, både vad gäller kurser på plats och e-kurser.

En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Den höga representanten ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   För det tekniska genomförandet av de projekt som avser den verksamhet som anges i artikel 1.3 svarar konsortiet, vilket baserar sig på la Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF), International Institute for Strategic Studies (IISS), Stockholm International Peace Research Institute (Sipri), Istituto affari internazionali i Rom and Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation (VCDNP). Konsortiet ska utföra denna uppgift under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte träffa nödvändiga överenskommelser med konsortiet.

3.   Medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) ska föreslå prioriteringar och särskilt intressanta ämnen för bedömning i konsortiets forskningsprogram, vilka ska behandlas i arbetsdokument och seminarier i överensstämmelse med unionens politik.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avser den verksamhet som anges i artikel 1.3 ska vara 4 507 004,70 EUR.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med förfarandena och reglerna för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska se till att de utgifter som avses i punkt 1 förvaltas på rätt sätt. I detta syfte ska kommissionen ingå en finansieringsöverenskommelse med konsortiet. Enligt överenskommelsen ska konsortiet säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för ingåendet av överenskommelsen.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter utarbetade av konsortiet. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska rapportera om de finansiella aspekterna av de projekt som avses i artikel 1.3.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut ska upphöra att gälla 42 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts.

Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter sitt ikraftträdande, om finansieringsöverenskommelsen inte har ingåtts vid denna tidpunkt.

Utfärdat i Bryssel den 26 februari 2018.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut nr 2010/430/Gusp av den 26 juli 2010 om upprättande av ett europeiskt nätverk av oberoende tankesmedjor för icke-spridning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 202, 4.8.2010, s. 5).

1

(2)  Rådets beslut 2014/129/Gusp av den 10 mars 2014 om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 71, 12.3.2014, s. 3).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2017/632 av den 3 april 2017 om ändring av beslut 2014/129/Gusp om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 90, 4.4.2017, s. 10).

3

(4)  Rådets beslut (Gusp) 2017/1195 av den 4 juli 2017 om ändring av beslut 2014/129/Gusp om främjande av det europeiska nätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning till stöd för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 172, 5.7.2017, s. 14).

4

---

BILAGA

DET EUROPEISKA NÄTVERKET AV OBEROENDE TANKESMEDJOR FÖR ICKE-SPRIDNING OCH NEDRUSTNING TILL STÖD FÖR GENOMFÖRANDET AV EU:S STRATEGI MOT SPRIDNING AV MASSFÖRSTÖRELSEVAPEN (EU:S STRATEGI FÖR ICKE-SPRIDNING AV MASSFÖRSTÖRELSEVAPEN)

1.   Mål

Målet för detta beslut är att fortsätta genomförandet av de nya handlingslinjerna för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen (nedan kallat nya handlingslinjer), som fastställdes i rådets slutsatser av den 8 december 2008, som en utveckling av EU:s strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen från 2003. Enligt de nya handlingslinjerna kan unionen dra nytta av stödet från ett nätverk av icke-statliga tankesmedjor för icke-spridning i kampen mot spridning av massförstörelsevapen. Nätverket bör sammanföra utrikespolitiska institutioner och forskningscentrum som är specialiserade på unionens strategiska områden. Ett sådant nätverk kan utvidgas till institutioner i tredjeländer med vilka unionen för särskilda dialoger med anknytning till nedrustning och icke-spridning.

Detta nätverk av oberoende tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning (nedan kallat nätverket) skulle fortsätta att främja politisk och säkerhetsrelaterad dialog och den långsiktiga diskussionen om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och sammanhängande nedrustningsfrågor inom de civila samhällena, särskilt bland experter, forskare och akademiker.

Arbetet i nätverket ska utvidgas till att omfatta frågor om konventionella vapen inklusive handeldvapen och lätta vapen, med särskilt fokus på åtgärder för att säkerställa att EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen fortlöpande tillämpas. Nätverket kommer att bidra till att föra fram nya idéer om unionens åtgärder som rör konventionella vapen, inklusive olaglig handel och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa. Detta inbegriper inte bara reaktiva dimensioner av säkerhetsfrågor, utan även de förebyggande dimensionerna. Att förebygga olaglig och oreglerad handel med konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, har erkänts vara en av unionens prioriteringar inom ramen för vapenhandelsfördraget.

Nätverket ska även behandla alla aspekter av exportkontroll med anknytning till massförstörelsevapen eller konventionella vapen, inbegripet varor med dubbla användningsområden, samt rymdsäkerhetsfrågor.

Nätverket har som mål att höja medvetenheten i tredjeländer om hot från spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive olaglig handel med och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa, genom publikationer, möten, konferenser, särskild utbildning och uppsökande projekt. Det har även som mål att höja medvetenheten om behovet att samarbeta med unionen och inom ramen för multilaterala forum, särskilt Förenta nationerna, för att förebygga, avskräcka, stoppa och när så är möjligt avveckla spridningsprogram som är källa till oro över hela världen och olaglig handel med och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa.

Unionen önskar stödja detta nätverk på följande sätt:

| — | Genom att organisera tre större årliga konferenser och – som ett sidoevenemang – workshoppar för ”nästa generation” i syfte att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten). |
| --- | --- |

—

Genom att organisera tre större årliga konferenser och – som ett sidoevenemang – workshoppar för ”nästa generation” i syfte att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten).

| — | Genom att anordna tre rådgivande möten mellan företrädare för unionens institutioner, representanter för medlemsstaterna och experter från den akademiska världen med syftet att diskutera viktiga frågor och nya avgörande händelser inom områdena nedrustning, icke-spridning och vapenexportkontroll, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

—

Genom att anordna tre rådgivande möten mellan företrädare för unionens institutioner, representanter för medlemsstaterna och experter från den akademiska världen med syftet att diskutera viktiga frågor och nya avgörande händelser inom områdena nedrustning, icke-spridning och vapenexportkontroll, med sikte på att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

| — | Genom att organisera upp till nio ad hoc-seminarier för experter och verksamma på området om hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, i syfte att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

—

Genom att organisera upp till nio ad hoc-seminarier för experter och verksamma på området om hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, i syfte att överlämna rapporter och/eller ge rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

| — | Genom att utarbeta och offentliggöra upp till 20 policydokument som rör ämnen som omfattas av konsortiets uppdrag och där olika politiska och/eller operativa alternativ läggs fram. |
| --- | --- |

—

Genom att utarbeta och offentliggöra upp till 20 policydokument som rör ämnen som omfattas av konsortiets uppdrag och där olika politiska och/eller operativa alternativ läggs fram.

| — | Genom att fortsätta att förvalta och vidareutveckla en helpdesk inom konsortiet för att tillhandahålla ad hoc-sakkunskap i frågor som rör hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, för svar inom två till tre veckor, inklusive utarbetande av upp till 18 expertdokument. |
| --- | --- |

—

Genom att fortsätta att förvalta och vidareutveckla en helpdesk inom konsortiet för att tillhandahålla ad hoc-sakkunskap i frågor som rör hela skalan av icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, för svar inom två till tre veckor, inklusive utarbetande av upp till 18 expertdokument.

| — | Genom att underhålla och vidareutveckla en e-lärandekurs om alla relevanta aspekter av icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Genom att underhålla och vidareutveckla en e-lärandekurs om alla relevanta aspekter av icke-spridning och nedrustning.

| — | Genom att inrätta upp till 36 praktikplatser inom området icke-spridning och nedrustning för studenter på avancerad nivå/forskarnivå eller yngre diplomater från unionen och tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Genom att inrätta upp till 36 praktikplatser inom området icke-spridning och nedrustning för studenter på avancerad nivå/forskarnivå eller yngre diplomater från unionen och tredjeländer.

| — | Genom att anordna årliga studiebesök i Bryssel för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament-program för att främja och i högre grad synliggöra EU:s politik inom områdena icke-spridning, nedrustning och vapenexportkontroll. |
| --- | --- |

—

Genom att anordna årliga studiebesök i Bryssel för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament-program för att främja och i högre grad synliggöra EU:s politik inom områdena icke-spridning, nedrustning och vapenexportkontroll.

| — | Genom att utarbeta en kurs på prov för att höja medvetenheten om spridningsrisker, bland annat de som härrör från vetenskaplig och teknisk utveckling, bland studenter på avancerad nivå/forskarnivå inom naturvetenskap. |
| --- | --- |

—

Genom att utarbeta en kurs på prov för att höja medvetenheten om spridningsrisker, bland annat de som härrör från vetenskaplig och teknisk utveckling, bland studenter på avancerad nivå/forskarnivå inom naturvetenskap.

| — | Genom att fortsätta att underhålla, förvalta och utveckla en internetplattform och relaterade sociala nätverk för att underlätta kontakter, tillhandahålla ett unikt forum för europeisk forskning om nedrustning och icke-spridning, främja nätverket, nå ut till dem som arbetar med icke-spridning och nedrustning i världen samt främja konsortiets utbud av utbildningar, både vad gäller kurser på plats och e-lärande. |
| --- | --- |

—

Genom att fortsätta att underhålla, förvalta och utveckla en internetplattform och relaterade sociala nätverk för att underlätta kontakter, tillhandahålla ett unikt forum för europeisk forskning om nedrustning och icke-spridning, främja nätverket, nå ut till dem som arbetar med icke-spridning och nedrustning i världen samt främja konsortiets utbud av utbildningar, både vad gäller kurser på plats och e-lärande.

2.   Nätverkets organisation

Nätverket står öppet för alla relevanta tankesmedjor och forskningsinstitut från unionen och associerade stater och tar full hänsyn till variationerna i opinionen inom unionen. Nätverket kommer att i största möjliga utsträckning vara inbegripet i konsortiets hela verksamhet så att dess medlemmar ges synlighet och görs delaktiga.

Nätverket kommer att fortsätta att verka för kontakter inom den europeiska forskarvärlden inom området icke-spridning och nedrustning och särskilt söka kontakt med naturvetenskapsforskare som arbetar med CBRN-säkerhet. Nätverket kommer att fortsätta att underlätta kontakter mellan icke-statliga organisationers experter, företrädare för medlemsstaterna och unionsinstitutionerna. Nätverket kommer att vara redo att upprätthålla kontakter med aktörer från icke-statliga organisationer från tredjeländer i linje med EU:s strategier för icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen.

Nätverkets uppdrag omfattar icke-spridning av massförstörelsevapen, bärarsystem för sådana vapen, nedrustning och frågor om konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, samt vapenexportkontroll och rymdsäkerhet.

Deltagare i rådets relevanta förberedande organ (t.ex. CONOP/CODUN och COARM) kommer att kunna konsultera nätverket i frågor som rör nedrustning och icke-spridning av konventionella vapen och andra vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, och företrädare för arbetsgrupperna kan närvara vid nätverkets möten. Möten i nätverket kan i mån av möjlighet anordnas i anslutning till mötena i dessa arbetsgrupper.

Nätverket kommer att fortsätta att ledas av EU-konsortiet för icke-spridning, som har bildats av FRS, HSFK/PRIF, IISS, Sipri, IAI och VCDNP och som kommer att anförtros ledningen för projekten, i nära samarbete med företrädarna för den höga representanten.

Konsortiet kommer i samråd med företrädarna för den höga representanten och med medlemsstaterna att bjuda in deltagare med sakkunskap i policyfrågor som rör icke-spridning och nedrustning av massförstörelsevapen och konventionella vapen till expertseminarier och större årliga konferenser och till att sprida sina publikationer och sin verksamhet på den särskilda webbplatsen. Konsortiet kommer också att bidra till kompetensutveckling om icke-spridnings- och nedrustningsfrågor för såväl tjänstemän som akademiker inom och utanför unionen.

3.   Beskrivning av projekten

3.1   Projekt 1: Organisation av en större årlig konferens med en rapport och/eller rekommendationer

3.1.1   Projektets syfte

De större årliga konferenserna om icke-spridning och nedrustning, med deltagande av regeringsexperter och oberoende tankesmedjor och andra specialister från den akademiska världen från unionen, associerade stater och tredjeländer kommer att diskutera och identifiera ytterligare åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och sammanhängande nedrustningsmål och behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive att motarbeta olaglig handel med och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition. Som projektets flaggskeppsevenemang kommer den årliga konferensen att fortsätta att öka medvetenheten om EU:s strategier för icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen och de nya handlingslinjerna och insatserna i institutionerna för deras genomförande.

De årliga konferenserna kommer också att främja den roll som de europeiska tankesmedjor som är specialiserade på områden som rör icke-spridning och nedrustning kan spela och deras sammanhållning samt bidra till att förbättra kapaciteten i dessa och i andra institutioner, bland annat i de delar av världen som saknar djupare sakkunskap om nedrustning och icke-spridning.

Vid de årliga konferenserna och eventuella förberedande möten kommer man att ta upp nedrustnings- och icke-spridningsrelaterade frågor som är aktuella och relevanta för Europeiska utrikestjänstens (utrikestjänsten) arbete. På grundval av dessa diskussioner och annat arbete som konsortiet övervakar kommer policyinriktade rapporter att utarbetas tillsammans med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. Rapporten kommer att distribueras till relevanta unionsinstitutioner och medlemsstaterna och göras tillgänglig på internet.

3.1.2   Projektets resultat

| — | Fortsatt anordnande av en större internationell konferens om icke-spridning och nedrustning under europeisk ledning, som kommer att fortsätta att vara det centrala forumet för att främja strategiska diskussioner om åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och om sammanhängande nedrustningsmål för att behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive motverkan av olaglig handel med och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition. |
| --- | --- |

—

Fortsatt anordnande av en större internationell konferens om icke-spridning och nedrustning under europeisk ledning, som kommer att fortsätta att vara det centrala forumet för att främja strategiska diskussioner om åtgärder för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och om sammanhängande nedrustningsmål för att behandla utmaningar i samband med konventionella vapen, inklusive motverkan av olaglig handel med och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition.

| — | Ökad synlighet för och medvetenhet om unionens politik på området icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen samt på området kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) insatser bland regeringstjänstemän, i den akademiska världen och inom det civila samhället i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Ökad synlighet för och medvetenhet om unionens politik på området icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen samt på området kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) insatser bland regeringstjänstemän, i den akademiska världen och inom det civila samhället i tredjeländer.

| — | Främjande av den roll som nätverket kan spela och deras sammanhållning samt unionens roll på detta område och uppbyggnad av sakkunskap om icke-spridning i länder där denna sakkunskap är bristfällig, inbegripet i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Främjande av den roll som nätverket kan spela och deras sammanhållning samt unionens roll på detta område och uppbyggnad av sakkunskap om icke-spridning i länder där denna sakkunskap är bristfällig, inbegripet i tredjeländer.

| — | Inlämnande av policyinriktade rapporter och/eller handlingsinriktade rekommendationer som skulle förbättra genomförandet av EU:s strategier för icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen och utgöra en användbar utgångspunkt för insatser med avseende på icke-spridning och konventionella vapen från unionen och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

—

Inlämnande av policyinriktade rapporter och/eller handlingsinriktade rekommendationer som skulle förbättra genomförandet av EU:s strategier för icke-spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen och utgöra en användbar utgångspunkt för insatser med avseende på icke-spridning och konventionella vapen från unionen och det internationella samfundet.

| — | Ökad medvetenhet och kunskap bland unionsinstitutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och tredjeländer om hot från massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen för att på så sätt bättre kunna föregripa händelser. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet och kunskap bland unionsinstitutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och tredjeländer om hot från massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen för att på så sätt bättre kunna föregripa händelser.

3.1.3   Beskrivning av projektet

Genom projektet organiseras tre större årliga konferenser, och efter behov förberedande möten, med utarbetande av tillhörande rapporter och/eller rekommendationer:

| — | En årlig konferens under en och en halv dag i Bryssel, med deltagande av upp till 300 experter från tankesmedjor, den akademiska världen och regeringar inom unionen, associerade stater och tredjeländer, med specialisering inom icke-spridning, nedrustning, vapenkontroll och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

En årlig konferens under en och en halv dag i Bryssel, med deltagande av upp till 300 experter från tankesmedjor, den akademiska världen och regeringar inom unionen, associerade stater och tredjeländer, med specialisering inom icke-spridning, nedrustning, vapenkontroll och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen.

| — | Uppmärksamhet åt utveckling av ”nästa generations” specialister, inklusive från länder utanför Europa och Nordamerika, vilka kommer att inbjudas till en extra dag före eller efter konferensen för specialiserad utbildning och kontakt med relevanta unionsinstitutioner. |
| --- | --- |

—

Uppmärksamhet åt utveckling av ”nästa generations” specialister, inklusive från länder utanför Europa och Nordamerika, vilka kommer att inbjudas till en extra dag före eller efter konferensen för specialiserad utbildning och kontakt med relevanta unionsinstitutioner.

| — | Policyinriktade rapporter och/eller handlingsinriktade rekommendationer för att stimulera genomförande av EU:s strategier avseende massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Policyinriktade rapporter och/eller handlingsinriktade rekommendationer för att stimulera genomförande av EU:s strategier avseende massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen.

3.2   Projekt 2: Organisation av årliga rådgivande unionsmöten

3.2.1   Projektets syfte

Genom projektet organiseras tre årliga rådgivande möten med utarbetande av tillhörande rapporter och/eller rekommendationer. Seminarierna bör behandla utmaningarna för unionen på både kort och medellång sikt på områdena icke-spridning och nedrustning, i synnerhet massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, och nya vapentyper och bärarsystem. De bör även utgöra ett tillfälle för unionens beslutsfattare att inrikta sig på utmaningar och tendenser på längre sikt på områdena icke-spridning och nedrustning och på andra relevanta frågor som går utöver deras ordinarie dagliga verksamhet.

De rådgivande mötena kommer också att stärka sammanhållningen mellan de europeiska tankesmedjor som är specialiserade på icke-spridnings- och nedrustningsrelaterade områden samt bidra till att förbättra kapaciteten inom dessa områden, särskilt i de regioner inom unionen där sakkunskapen om nedrustning och icke-spridning kan förbättras.

3.2.2   Projektets resultat

| — | Utbyte av information och analyser om aktuella spridningstendenser mellan personer som är verksamma inom det politiska området och akademiska experter från medlemsstaterna samt specialiserad personal från utrikestjänsten och unionsinstitutionerna. |
| --- | --- |

—

Utbyte av information och analyser om aktuella spridningstendenser mellan personer som är verksamma inom det politiska området och akademiska experter från medlemsstaterna samt specialiserad personal från utrikestjänsten och unionsinstitutionerna.

| — | Diskussioner om bästa sätt och medel att genomföra unionens politik mot spridning. |
| --- | --- |

—

Diskussioner om bästa sätt och medel att genomföra unionens politik mot spridning.

| — | Tillhandahållande av konstruktiv återkoppling till unionen om dess strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen från oberoende tankesmedjor inom unionen och förslag från personer verksamma på området till tankesmedjorna på de politiskt mest relevanta ämnena för ytterligare forskning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av konstruktiv återkoppling till unionen om dess strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen från oberoende tankesmedjor inom unionen och förslag från personer verksamma på området till tankesmedjorna på de politiskt mest relevanta ämnena för ytterligare forskning.

| — | Identifiering av relevanta frågor på området icke-spridning och nedrustning för de policyinriktade rapporterna. |
| --- | --- |

—

Identifiering av relevanta frågor på området icke-spridning och nedrustning för de policyinriktade rapporterna.

| — | Utarbetande av policyinriktade rapporter med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av policyinriktade rapporter med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten.

3.2.3   Beskrivning av projektet

Genom projektet organiseras tre årliga rådgivande möten med utarbetande av tillhörande rapporter och/eller rekommendationer. Dagordningen för dessa evenemang ska utarbetas i nära samarbete med rådets Gusp-arbetsgrupper på områdena icke-spridning och nedrustning (arbetsgrupperna för global nedrustning och vapenkontroll/icke-spridning), och vapenexportkontroll (arbetsgruppen för export av konventionella vapen). Mötena bör behandla utmaningarna för unionen på både kort och medellång sikt på områdena icke-spridning och nedrustning inom följande vapenkategorier: massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, och nya vapentyper och bärarsystem.

De årliga rådgivande mötena ska pågå i en och en halv dag och möjliggöra ett deltagarantal på upp till 100 personer från tankesmedjor i unionen, medlemsstater och unionens institutioner med specialisering inom frågor om icke-spridning och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen. Syftet med dessa seminarier bör i huvudsak vara att möjliggöra samråd mellan unionens tankesmedjor för icke-spridning och nedrustning, unionen och dess medlemsstater. De årliga rådgivande mötena bör hållas i Bryssel.

3.3   Projekt 3: Organisation av ad hoc-seminarier

3.3.1   Projektets syfte

Genom projektet organiseras upp till nio ad hoc-seminarier med utarbetande av tillhörande rapporter och/eller rekommendationer. Syftet med dessa seminarier bör särskilt vara att möjliggöra ad hoc-samråd mellan unionens tankesmedjor för icke-spridning, unionen och dess medlemsstater om viktiga händelser och unionens politiska alternativ och utgöra ett tillfälle för unionens tankesmedjor, medlemsstater och unionens institutioner att knyta kontakt med målgrupper inom och utanför unionen.

3.3.2   Projektets resultat

| — | Utbyte av information och analyser om aktuella spridningstendenser mellan personer som är verksamma inom det politiska området och akademiska experter från medlemsstaterna samt specialiserad personal från utrikestjänsten och andra unionsinstitutioner. |
| --- | --- |

—

Utbyte av information och analyser om aktuella spridningstendenser mellan personer som är verksamma inom det politiska området och akademiska experter från medlemsstaterna samt specialiserad personal från utrikestjänsten och andra unionsinstitutioner.

| — | Diskussioner om bästa sätt och medel att genomföra unionens politik mot spridning. |
| --- | --- |

—

Diskussioner om bästa sätt och medel att genomföra unionens politik mot spridning.

| — | Tillhandahållande av konstruktiv återkoppling till unionen om dess strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen från oberoende tankesmedjor inom unionen och förslag från personer verksamma på området till tankesmedjorna på de politiskt mest relevanta ämnena för ytterligare forskning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av konstruktiv återkoppling till unionen om dess strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen från oberoende tankesmedjor inom unionen och förslag från personer verksamma på området till tankesmedjorna på de politiskt mest relevanta ämnena för ytterligare forskning.

| — | Identifiering av relevanta frågor på området icke-spridning och nedrustning för de policyinriktade rapporterna. |
| --- | --- |

—

Identifiering av relevanta frågor på området icke-spridning och nedrustning för de policyinriktade rapporterna.

| — | Utarbetande av policyinriktade rapporter med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. Dessa rapporter kommer att distribueras till relevanta unionsinstitutioner och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av policyinriktade rapporter med en uppsättning handlingsinriktade rekommendationer till företrädarna för den höga representanten. Dessa rapporter kommer att distribueras till relevanta unionsinstitutioner och medlemsstaterna.

3.3.3   Beskrivning av projektet

Genom projektet organiseras upp till nio ad hoc-expertseminarier med utarbetande av tillhörande rapporter och/eller rekommendationer. Ad hoc-seminarierna ska pågå i upp till två dagar och möjliggöra ett deltagarantal på upp till 45 personer, vilket bör bestämmas från fall till fall.

3.4   Projekt 4: Publikationer

3.4.1   Projektets syfte

| — | Att tillhandahålla information och analys om frågor rörande icke-spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen, konventionella vapen inklusive handeldvapen och lätta vapen samt nedrustning som kan bidra till politisk och säkerhetsrelaterad dialog om sådana frågor, särskilt mellan experter, forskare och akademiker. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla information och analys om frågor rörande icke-spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen, konventionella vapen inklusive handeldvapen och lätta vapen samt nedrustning som kan bidra till politisk och säkerhetsrelaterad dialog om sådana frågor, särskilt mellan experter, forskare och akademiker.

| — | Att tillhandahålla en resurs som deltagare i rådets relevanta förberedande organ kan utnyttja som vägledning för diskussionen om unionens politik och praxis i fråga om icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla en resurs som deltagare i rådets relevanta förberedande organ kan utnyttja som vägledning för diskussionen om unionens politik och praxis i fråga om icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning.

| — | Att tillhandahålla idéer, information och analys som kan bidra till utvecklingen av icke-spridnings-, vapenkontroll- och nedrustningsinsatser på unionsnivå. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla idéer, information och analys som kan bidra till utvecklingen av icke-spridnings-, vapenkontroll- och nedrustningsinsatser på unionsnivå.

3.4.2   Projektets resultat

| — | Förstärkt politisk och säkerhetsrelaterad dialog om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen, vapenkontroll och nedrustning, främst mellan experter, forskare och akademiker. |
| --- | --- |

—

Förstärkt politisk och säkerhetsrelaterad dialog om åtgärder för att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen, vapenkontroll och nedrustning, främst mellan experter, forskare och akademiker.

| — | Ökad medvetenhet, kunskap och förståelse inom det civila samhället, särskilt det mer omfattande unionsnätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning, och regeringar om frågor som rör unionens politik i fråga om icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet, kunskap och förståelse inom det civila samhället, särskilt det mer omfattande unionsnätverket av oberoende tankesmedjor för icke-spridning, och regeringar om frågor som rör unionens politik i fråga om icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning.

| — | Politiska och/eller operativa alternativ som tillhandahålls den höga representanten, unionens institutioner och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Politiska och/eller operativa alternativ som tillhandahålls den höga representanten, unionens institutioner och medlemsstaterna.

| — | Utveckling av icke-spridnings-, vapenkontroll- och nedrustningsinsatser på unionsnivå med stöd av idéer, information och analys. |
| --- | --- |

—

Utveckling av icke-spridnings-, vapenkontroll- och nedrustningsinsatser på unionsnivå med stöd av idéer, information och analys.

3.4.3   Beskrivning av projektet

Projektet omfattar utarbetande och offentliggörande av upp till 20 policydokument. Policydokumenten kommer att utarbetas eller beställas av konsortiet och återger inte nödvändigtvis unionsinstitutionernas eller medlemsstaternas uppfattning. Policydokumenten kommer att omfatta de ämnen som ingår i mandatet för konsortiet. Varje dokument kommer att omfatta politiska och/eller operativa alternativ. Alla policydokument kommer att offentliggöras på konsortiets webbplats.

3.5   Projekt 5: Förvaltning och vidareutveckling av helpdesken

3.5.1   Projektets syfte

Fortsatt förvaltning och vidareutveckling av helpdesken inom konsortiet för att tillhandahålla ad hoc-sakkunskap i frågor som rör hela skalan av frågor som rör icke-spridnings- och nedrustningsfrågor, omfattande både konventionella vapen och andra vapen, kommer att vägleda och underlätta utformningen av unionens policyinsatser i samband med särskilda och brådskande frågor.

3.5.2   Projektets resultat

| — | Hantering av ad hoc-beställningar av forskning, med svar inom två till tre veckor, om särskilda frågor på begäran av utrikestjänsten. |
| --- | --- |

—

Hantering av ad hoc-beställningar av forskning, med svar inom två till tre veckor, om särskilda frågor på begäran av utrikestjänsten.

| — | Främja ämnesspecifik ad hoc-dialog mellan konsortiets tankesmedjor och utrikestjänsten. |
| --- | --- |

—

Främja ämnesspecifik ad hoc-dialog mellan konsortiets tankesmedjor och utrikestjänsten.

| — | Därigenom stärka kunskapsbasen för pågående diskussioner om icke-spridningsfrågor i unionen. |
| --- | --- |

—

Därigenom stärka kunskapsbasen för pågående diskussioner om icke-spridningsfrågor i unionen.

| — | Göra det möjligt för utrikestjänsten att få omfattande tillgång till konsortiets sakkunskap och forskningsresurser för kortfristiga och sporadiska beställningar. |
| --- | --- |

—

Göra det möjligt för utrikestjänsten att få omfattande tillgång till konsortiets sakkunskap och forskningsresurser för kortfristiga och sporadiska beställningar.

3.5.3   Beskrivning av projektet

Projektet kommer att tillhandahålla utrikestjänsten och rådets berörda arbetsgrupper upp till 18 expertdokument på 5–10 sidor om aktuella frågor avseende icke-spridning och nedrustning inom en tidsfrist på två till tre veckor efter utrikestjänstens begäran. Dokumenten kommer att bygga på en genomgång av befintlig akademisk litteratur och primärdokument (inte egen forskning). Mot bakgrund av den internationella agendan, kommande unionsevenemang och unionens policydokument kommer möjliga ämnen att identifieras genom diskussioner med utrikestjänsten. Utrikestjänsten kan begära tillgång till denna funktion a) genom ett dokument; och/eller b) genom en briefing till arbetsgruppen för icke-spridning eller arbetsgruppen för export av konventionella vapen; och/eller c) i form av distansexpertrådgivning när brådskande råd krävs.

3.6   Projekt 6: e-lärande

3.6.1   Projektets syfte

| — | Bygga kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma på områdena icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Bygga kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma på områdena icke-spridning och nedrustning.

| — | Förstärka den djupgående kunskapen om unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen och i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Förstärka den djupgående kunskapen om unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen och i tredjeländer.

| — | Bidra till globala initiativ som syftar till att främja utbildning om icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Bidra till globala initiativ som syftar till att främja utbildning om icke-spridning och nedrustning.

| — | Förnya och utvidga sakkunskapen om frågor rörande massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen inom unionen och i partnerländer. |
| --- | --- |

—

Förnya och utvidga sakkunskapen om frågor rörande massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen inom unionen och i partnerländer.

| — | Förse unionens institutioner, medlemsstaterna och det europeiska nätverket av tankesmedjor med skräddarsydda och uppdaterade kunskaper om hela spektrumet av kontroll av icke-konventionella och konventionella vapen. |
| --- | --- |

—

Förse unionens institutioner, medlemsstaterna och det europeiska nätverket av tankesmedjor med skräddarsydda och uppdaterade kunskaper om hela spektrumet av kontroll av icke-konventionella och konventionella vapen.

3.6.2   Projektets resultat

| — | Underhåll och optimering av en komplett e-lärandekurs om alla relevanta aspekter av icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Underhåll och optimering av en komplett e-lärandekurs om alla relevanta aspekter av icke-spridning och nedrustning.

| — | Kontakter med och stöd till lärare och utbildare att använda unionens utbildningsresurser i icke-spridnings- och nedrustningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Kontakter med och stöd till lärare och utbildare att använda unionens utbildningsresurser i icke-spridnings- och nedrustningsfrågor.

| — | Stöd till integration av unionens resurser för e-lärande i masterprogram vid universitet. |
| --- | --- |

—

Stöd till integration av unionens resurser för e-lärande i masterprogram vid universitet.

| — | En kombination av e-lärande och klassrumsundervisning för utbildning utformad av konsortiet för ökad medvetenhet om spridningsfrågor (”blandat lärande”). |
| --- | --- |

—

En kombination av e-lärande och klassrumsundervisning för utbildning utformad av konsortiet för ökad medvetenhet om spridningsfrågor (”blandat lärande”).

| — | Ökad djupgående kunskap om unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen och i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Ökad djupgående kunskap om unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen och i tredjeländer.

| — | Tillhandahållande av en kontinuerligt uppdaterad öppen lärresurs för alla berörda aktörer verksamma inom forskning och programplanering rörande icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av en kontinuerligt uppdaterad öppen lärresurs för alla berörda aktörer verksamma inom forskning och programplanering rörande icke-spridning.

| — | Utveckling av ytterligare onlineinnehåll i syfte att förbättra kursplanen och tillhandahålla viktig stödjande kunskap till verksamma och akademiker på området för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Utveckling av ytterligare onlineinnehåll i syfte att förbättra kursplanen och tillhandahålla viktig stödjande kunskap till verksamma och akademiker på området för icke-spridning.

3.6.3   Beskrivning av projektet

Projektet kommer att fokusera på den globala spridningen och användningen av det verktyg för e-lärande som utvecklades enligt beslut 2014/129/Gusp.

Därför kommer webbplatsen för e-lärande och den tillhörande sidan om certifikat att förbättras kontinuerligt vad avser användarvänlighet, baserat på deltagarnas feedback och på den utvärdering av användarbeteendet som görs med olika statistiska verktyg. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt uppgradering av e-lärandeutbudet till användare med syn- eller hörselnedsättning, i syfte att underlätta obehindrad användning av kursen och möjliggöra ett maximum av potentiella deltagare. Dessutom kommer hela kursen att göras mer lättolkad genom en omfattande språklig översyn som ska göras av språkspecialister med engelska som modersmål.

Samtliga 15 utbildningsmoduler kommer att uppdateras för att ge studenterna de mest aktuella fakta- och sifferuppgifterna. Kontakter med och stöd till utbildningsinstitutioner kommer att göra det möjligt att på ett enkelt sätt integrera e-lärande i masterprogram vid universitet och i andra utbildningsformer, och uppmuntra användningen av e-lärandekursen världen över.

Ytterligare upp till fem utbildningsmoduler kommer att utformas och lanseras mellan 2018 och 2020. Det kompletterande e-lärandeinnehållet kommer att utformas i nära samråd med utrikestjänsten och unionens medlemsstater och kan falla under en av följande kategorier:

| a) | En avancerad utbildningsmodul som bygger vidare på befintligt kursinnehåll och ger mer ingående kunskaper. |
| --- | --- |

a)

En avancerad utbildningsmodul som bygger vidare på befintligt kursinnehåll och ger mer ingående kunskaper.

| b) | En praktisk utbildningsmodul med fokus på det praktiska genomförandet av systemen för icke-spridning och exportkontroll. |
| --- | --- |

b)

En praktisk utbildningsmodul med fokus på det praktiska genomförandet av systemen för icke-spridning och exportkontroll.

| c) | En akademisk utbildningsmodul med teoretiska diskussioner om icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

c)

En akademisk utbildningsmodul med teoretiska diskussioner om icke-spridning och nedrustning.

| d) | En stöttande utbildningsmodul som ger viktig kunskap för att bättre förstå de stora dragen i problemkomplexet när det gäller icke-spridning och nedrustning (t.ex. rättsliga, ekonomiska och etiska aspekter). |
| --- | --- |

d)

En stöttande utbildningsmodul som ger viktig kunskap för att bättre förstå de stora dragen i problemkomplexet när det gäller icke-spridning och nedrustning (t.ex. rättsliga, ekonomiska och etiska aspekter).

| e) | En skräddarsydd utbildningsmodul till stöd för specifika kurser i form av klassrumsundervisning och för användning i kombination med dessa kurser (”blandat lärande”). |
| --- | --- |

e)

En skräddarsydd utbildningsmodul till stöd för specifika kurser i form av klassrumsundervisning och för användning i kombination med dessa kurser (”blandat lärande”).

3.7   Projekt 7: Praktikplatser

3.7.1   Projektets syfte

| — | Bygga kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma inom politik och programplanering för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Bygga kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma inom politik och programplanering för icke-spridning.

| — | Förstärka förståelsen och ägarskapet när det gäller unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Förstärka förståelsen och ägarskapet när det gäller unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen.

| — | Sprida och öka kunskapen i tredjeländer om unionens strategier när det gäller handeldvapen och lätta vapen och massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

—

Sprida och öka kunskapen i tredjeländer om unionens strategier när det gäller handeldvapen och lätta vapen och massförstörelsevapen.

| — | Bygga nätverk av nya experter på regional nivå där unionen har ett starkt intresse i fråga om icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Bygga nätverk av nya experter på regional nivå där unionen har ett starkt intresse i fråga om icke-spridning.

| — | Stärka kapacitetsuppbyggnaden inom nätverket. |
| --- | --- |

—

Stärka kapacitetsuppbyggnaden inom nätverket.

| — | Förnya och utvidga sakkunskapen om frågor som rör massförstörelsevapen respektive handeldvapen och lätta vapen inom unionen och i partnerländer. |
| --- | --- |

—

Förnya och utvidga sakkunskapen om frågor som rör massförstörelsevapen respektive handeldvapen och lätta vapen inom unionen och i partnerländer.

3.7.2   Projektets resultat

| — | Utökad kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma inom politik och programplanering för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Utökad kapacitet inom nästa generation akademiker och verksamma inom politik och programplanering för icke-spridning.

| — | Ökad djupgående kunskap om unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Ökad djupgående kunskap om unionens politik för icke-spridning och nedrustning i hela unionen.

| — | Bättre förståelse för unionens strategier, politik och icke-spridningsstrategier i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse för unionens strategier, politik och icke-spridningsstrategier i tredjeländer.

| — | Inrättande av ett nätverk av yngre akademiker och verksamma på området och underlättande av praktiskt samarbete. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett nätverk av yngre akademiker och verksamma på området och underlättande av praktiskt samarbete.

| — | Förstärkt kapacitetsuppbyggnad när det gäller unionens politik avseende massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen inom nätverket. |
| --- | --- |

—

Förstärkt kapacitetsuppbyggnad när det gäller unionens politik avseende massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen inom nätverket.

3.7.3   Beskrivning av projektet

Projektet omfattar europeiska praktikplatser inom området icke-spridning och nedrustning för upp till 36 studenter på avancerad nivå/forskarnivå eller yngre diplomater för en tidsperiod på vardera upp till tre månader. Praktikplatserna kommer att inrättas, följas och dokumenteras av konsortiet, och under praktiktiden kommer man att kombinera föreläsningar, diskussionstillfällen, strukturerat inhämtande av litteratur och projektintegrering

Alla institut som tillhör nätverket är godtagbara som mottagande institut. Av de 36 praktikplatserna ska 30 reserveras för europeiska sökande, medan de återstående sex praktikplatserna är reserverade för icke-europeiska sökande, helst från Sydasien, Östasien, Mellanöstern och Nordafrika.

Samtliga praktikanter kommer att i möjligaste mån inbjudas till konferenser och seminarier som anordnas av konsortiet under deras praktiktid.

3.8   Projekt 8: Unionsstudiebesök för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament-program

3.8.1   Projektets syfte

| — | Förstärka den djupgående kunskapen om EU:s politik för icke-spridning och nedrustning och se till att den synliggörs i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Förstärka den djupgående kunskapen om EU:s politik för icke-spridning och nedrustning och se till att den synliggörs i tredjeländer.

| — | Förnya och utvidga sakkunskapen om frågor som rör massförstörelsevapen respektive handeldvapen och lätta vapen i tredjeländer, särskilt genom att öka medvetenheten om de möjligheter som erbjuds av unionens program för kapacitetsuppbyggnad på sådana områden som vapenexportkontroll, icke-spridning och nedrustning samt minskning av de kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära riskerna (CBRN). |
| --- | --- |

—

Förnya och utvidga sakkunskapen om frågor som rör massförstörelsevapen respektive handeldvapen och lätta vapen i tredjeländer, särskilt genom att öka medvetenheten om de möjligheter som erbjuds av unionens program för kapacitetsuppbyggnad på sådana områden som vapenexportkontroll, icke-spridning och nedrustning samt minskning av de kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära riskerna (CBRN).

| — | Stödja FN:s satsningar på att förstärka utbildningen om nedrustning och främja multilateralism. |
| --- | --- |

—

Stödja FN:s satsningar på att förstärka utbildningen om nedrustning och främja multilateralism.

3.8.2   Projektets resultat

| — | Ökad djupgående kunskap om och synlighet för unionens politik för icke-spridning och nedrustning i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Ökad djupgående kunskap om och synlighet för unionens politik för icke-spridning och nedrustning i tredjeländer.

| — | Förbättrad sakkunskap om frågor som rör massförstörelsevapen respektive handeldvapen och lätta vapen i partnerländer. |
| --- | --- |

—

Förbättrad sakkunskap om frågor som rör massförstörelsevapen respektive handeldvapen och lätta vapen i partnerländer.

| — | Förstärkt FN-utbildning om nedrustning. |
| --- | --- |

—

Förstärkt FN-utbildning om nedrustning.

3.8.3   Beskrivning av projektet

Projektet kommer att inkludera ett årligt två till tre dagars studiebesök i Bryssel för deltagarna i FN:s Programme of Fellowships on Disarmament-program, bland annat ett seminarium med talare från unionsinstitutionerna och sakkunniga från konsortiets nätverk, och en fältresa till relevanta platser. Studiebesöket kommer att planeras så att det passar in i den europeiska delen av FN:s program, vanligtvis före mötet i FN:s generalförsamling.

3.9   Projekt 9: Utbildning för ökad medvetenhet om spridningsfrågor

3.9.1   Projektets syfte

| — | Skapa medvetenhet inom naturvetenskaperna och andra relevanta områden om riskerna för spridning av massförstörelsevapen relaterade till vissa material, programvaror och teknik, och om relevanta internationella fördrag och mekanismer. |
| --- | --- |

—

Skapa medvetenhet inom naturvetenskaperna och andra relevanta områden om riskerna för spridning av massförstörelsevapen relaterade till vissa material, programvaror och teknik, och om relevanta internationella fördrag och mekanismer.

| — | Bygga upp dessa gruppers kapacitet att utforma interna efterlevnadsmekanismer inom de egna institutionerna i syfte att kontrollera känsliga teknikflöden samt materialsäkerhet. |
| --- | --- |

—

Bygga upp dessa gruppers kapacitet att utforma interna efterlevnadsmekanismer inom de egna institutionerna i syfte att kontrollera känsliga teknikflöden samt materialsäkerhet.

| — | Ge unionsinstitutionerna, medlemsstaterna och unionsnätverket för icke-spridning nya idéer om den tekniska utvecklingen och dess potentiella inverkan på icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Ge unionsinstitutionerna, medlemsstaterna och unionsnätverket för icke-spridning nya idéer om den tekniska utvecklingen och dess potentiella inverkan på icke-spridning.

3.9.2   Projektets resultat

| — | Utökad kapacitet i nästa generation akademiker inom naturvetenskaperna och andra relevanta områden vad gäller instrument och politik för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Utökad kapacitet i nästa generation akademiker inom naturvetenskaperna och andra relevanta områden vad gäller instrument och politik för icke-spridning.

| — | Bidrag till målen för unionens icke-spridningspolitik genom ökad medvetenhet om spridningsrisker bland vetenskapsgrenar med betydande spridningsrisk och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

—

Bidrag till målen för unionens icke-spridningspolitik genom ökad medvetenhet om spridningsrisker bland vetenskapsgrenar med betydande spridningsrisk och teknisk utveckling.

| — | En kombination av distansundervisning (e-lärande) och kurser på plats (”blandat lärande”). |
| --- | --- |

—

En kombination av distansundervisning (e-lärande) och kurser på plats (”blandat lärande”).

3.9.3   Beskrivning av projektet

Detta projekt innebär att en kurs kommer att utarbetas på prov för att höja medvetenheten om spridningsrisker bland studenter på avancerad nivå/forskarnivå inom naturvetenskap och andra relevanta områden. Detta skulle inbegripa utformningen av en särskild kursplan för två olika målgrupper (t.ex. biomedicin, ingenjörskonst eller kärnteknik) och anordnande av en kurs på prov för var och en av dessa grupper.

3.10   Projekt 10: Förvaltning av en internetplattform

3.10.1   Projektets syfte

Underhållet och utvecklandet av en webbplats på internet kommer att underlätta kontakter mellan nätverksmötena och främja en forskardialog mellan tankesmedjorna för icke-spridning. Unionens institutioner och medlemsstaterna kan också dra nytta av en specialiserad webbplats, där nätverkets deltagare har friheten att utbyta information, dela med sig av idéer och publicera sina studier om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och frågor om konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen. I projektet kommer det att finnas uppföljning online av händelserna och en kontaktpunkt för europeisk forskning. Det kommer att bidra till att ge effektiv spridning av forskningsresultat inom gruppen av tankesmedjor och till regeringskretsar. Detta kommer att leda till ett bättre föregripande av och bättre kunskap om hot i samband med spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och konventionella vapen, inklusive olaglig handel och kraftig anhopning av handeldvapen och lätta vapen och därtill hörande ammunition.

3.10.2   Projektets resultat

| — | Förvaltning av en plattform där tankesmedjor för icke-spridning fortlöpande kan sprida oberoende synpunkter och analys i frågor om spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av en plattform där tankesmedjor för icke-spridning fortlöpande kan sprida oberoende synpunkter och analys i frågor om spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen.

| — | Utvidgning, förvaltning och uppdatering av det befintliga nätverket av oberoende tankesmedjor. |
| --- | --- |

—

Utvidgning, förvaltning och uppdatering av det befintliga nätverket av oberoende tankesmedjor.

| — | Främjande av ökade insikter om EU:s strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen inom det civila samhället och tillhandahållande av ett gränssnitt mellan unionen och nätverket av tankesmedjor. |
| --- | --- |

—

Främjande av ökade insikter om EU:s strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen inom det civila samhället och tillhandahållande av ett gränssnitt mellan unionen och nätverket av tankesmedjor.

| — | Permanent och kostnadsfri nedladdning av dokument från nätverkets möten och från oberoende tankesmedjor i den mån dessa önskar sprida forskningsresultaten utan ekonomisk ersättning. |
| --- | --- |

—

Permanent och kostnadsfri nedladdning av dokument från nätverkets möten och från oberoende tankesmedjor i den mån dessa önskar sprida forskningsresultaten utan ekonomisk ersättning.

| — | Ökad medvetenhet och kunskap bland unionsinstitutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och tredjeländer om hot från konventionella vapen, massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen för att på så sätt bättre kunna föregripa händelser. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet och kunskap bland unionsinstitutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och tredjeländer om hot från konventionella vapen, massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen för att på så sätt bättre kunna föregripa händelser.

3.10.3   Beskrivning av projektet

| — | Användning av teknik av typen sociala nätverk, i den mån det låter sig göras och är lämpligt, kan utvecklas för att tillåta aktiv kommunikation och informationsutbyte online mellan deltagare i nätverket i en välkänd omgivning. |
| --- | --- |

—

Användning av teknik av typen sociala nätverk, i den mån det låter sig göras och är lämpligt, kan utvecklas för att tillåta aktiv kommunikation och informationsutbyte online mellan deltagare i nätverket i en välkänd omgivning.

| — | Konsortiet, som ansvarar för projektet, kommer att ansvara för webbhotell, webbdesign och tekniskt underhåll av webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Konsortiet, som ansvarar för projektet, kommer att ansvara för webbhotell, webbdesign och tekniskt underhåll av webbplatsen.

| — | Unionens politik rörande spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, kommer att följas och stödjas genom lämplig dokumentation på regelbunden basis. |
| --- | --- |

—

Unionens politik rörande spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, kommer att följas och stödjas genom lämplig dokumentation på regelbunden basis.

| — | Publikationer från konsortiet kommer att marknadsföras och stödjas genom särskilda arkiv. |
| --- | --- |

—

Publikationer från konsortiet kommer att marknadsföras och stödjas genom särskilda arkiv.

| — | Konferenser som anordnas av konsortiet kommer att marknadsföras och sändas ut på webbplatsen (bakgrundsdokument, dagordning, föredragningar, videoinspelningar av öppna möten i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Konferenser som anordnas av konsortiet kommer att marknadsföras och sändas ut på webbplatsen (bakgrundsdokument, dagordning, föredragningar, videoinspelningar av öppna möten i förekommande fall).

| — | Konsortiets e-lärandekurs kommer att göras tillgänglig på webbplatsen. Det kommer att utvecklas en särskild intranätanslutning för nätverkets medlemmar och unionens tjänstemän (integrerat verktyg för e-lärandekursen). |
| --- | --- |

—

Konsortiets e-lärandekurs kommer att göras tillgänglig på webbplatsen. Det kommer att utvecklas en särskild intranätanslutning för nätverkets medlemmar och unionens tjänstemän (integrerat verktyg för e-lärandekursen).

| — | Särskilda fokussidor kommer varannan månad att offentliggöras om aktuella ämnen relaterade till spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Särskilda fokussidor kommer varannan månad att offentliggöras om aktuella ämnen relaterade till spridning av massförstörelsevapen och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen.

4.   Varaktighet

Genomförandet av projekten beräknas totalt pågå under 42 månader.

5.   Mottagare

5.1   Direkta mottagare

De föreslagna projekten är avsedda att användas för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och bidra till att uppfylla de strategiska mål som fastställs i EU:s strategier mot spridning av massförstörelsevapen och handeldvapen och lätta vapen.

5.2   Indirekta mottagare

Projektets indirekta mottagare är

| a) | oberoende tankesmedjor och akademiker specialiserade inom frågor rörande icke-spridning, nedrustning och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, från unionen och tredjeländer, |
| --- | --- |

a)

oberoende tankesmedjor och akademiker specialiserade inom frågor rörande icke-spridning, nedrustning och konventionella vapen, inklusive handeldvapen och lätta vapen, från unionen och tredjeländer,

| b) | unionsinstitutioner, inbegripet utbildningsinstitutioner, studenter och alla övriga mottagare av e-lärandekursen, |
| --- | --- |

b)

unionsinstitutioner, inbegripet utbildningsinstitutioner, studenter och alla övriga mottagare av e-lärandekursen,

| c) | medlemsstaterna, |
| --- | --- |

c)

medlemsstaterna,

| d) | tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

tredjeländer.

6.   Övriga medverkande

Projekten kommer att finansieras i sin helhet genom detta beslut. Experter från nätverket kan betraktas som övriga medverkande. De kommer att arbeta i enlighet med sina standardregler.

7.   Styrkommitté

Styrkommittén för detta projekt ska bestå av företrädare för den höga representanten och för det genomförandeorgan som det hänvisas till i punkt 8 i denna bilaga. Styrkommittén ska regelbundet, åtminstone en gång per år, se över genomförandet av detta beslut, bland annat med hjälp av elektroniska kommunikationsmedel.

8.   Genomförandeorgan

Det tekniska genomförandet av detta beslut kommer att anförtros åt konsortiet som kommer att utföra sin uppgift under den höga representantens kontroll. Vid fullgörandet av sina uppgifter ska konsortiet samarbeta med den höga representanten, medlemsstaterna, andra statsparter samt internationella organisationer, beroende på vad som är lämpligt.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 56/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 56/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/300

av den 11 januari 2018

om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna om utbyggnad av Atlantgodskorridoren med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010

[delgivet med nr C(2018) 51]

(Endast de franska, portugisiska, spanska och tyska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (1), särskilt artikel 5.6, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 5.5 i förordning (EU) nr 913/2010 sände de ministerier som ansvarar för järnvägstransporter i Tyskland, Spanien, Frankrike och Portugal en avsiktsförklaring till kommissionen som inkom den 6 mars 2017. Skrivelsen innehöll ett förslag om att bygga ut Atlantgodskorridoren till Valongo-terminalen, Zaragoza, La Rochelle och Nantes St Nazaire. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 5.5 i förordning (EU) nr 913/2010 sände de ministerier som ansvarar för järnvägstransporter i Tyskland, Spanien, Frankrike och Portugal en avsiktsförklaring till kommissionen som inkom den 6 mars 2017. Skrivelsen innehöll ett förslag om att bygga ut Atlantgodskorridoren till Valongo-terminalen, Zaragoza, La Rochelle och Nantes St Nazaire.

| (2) | Kommissionen har granskat detta förslag i enlighet med artikel 5.6 i förordningen. Den anser att förslaget är förenligt med artikel 5 i förordningen av de skäl som anges nedan. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har granskat detta förslag i enlighet med artikel 5.6 i förordningen. Den anser att förslaget är förenligt med artikel 5 i förordningen av de skäl som anges nedan.

| (3) | Förslaget beaktar de kriterier som fastställs i artikel 4 i förordningen. Utbyggnaderna av godskorridoren berör tre medlemsstaters territorium (Spanien, Frankrike och Portugal), medan totalt fyra medlemsstater deltar i korridoren. De nya anslutningarna kommer att förbättra integreringen av godskorridoren med andra transportsätt. Utbyggnaderna kommer att skapa en ny förbindelse med Medelhavsgodskorridoren i Zaragoza samtidigt som sammanhållningen mellan dessa båda godskorridorer och kontinuiteten med TEN-T säkerställs. Utbyggnaderna passar in i TEN-T-nätet eftersom utbyggnaderna till Zaragoza och Nantes Saint Nazaire ligger på stomnätet, utbyggnaden till La Rochelle utgör en del av det övergripande nätet och utbyggnaden till Valongo-terminalen ligger i upptagningsområdet för TEN-T-stomnätets huvudknutpunkt i Porto. |
| --- | --- |

(3)

Förslaget beaktar de kriterier som fastställs i artikel 4 i förordningen. Utbyggnaderna av godskorridoren berör tre medlemsstaters territorium (Spanien, Frankrike och Portugal), medan totalt fyra medlemsstater deltar i korridoren. De nya anslutningarna kommer att förbättra integreringen av godskorridoren med andra transportsätt. Utbyggnaderna kommer att skapa en ny förbindelse med Medelhavsgodskorridoren i Zaragoza samtidigt som sammanhållningen mellan dessa båda godskorridorer och kontinuiteten med TEN-T säkerställs. Utbyggnaderna passar in i TEN-T-nätet eftersom utbyggnaderna till Zaragoza och Nantes Saint Nazaire ligger på stomnätet, utbyggnaden till La Rochelle utgör en del av det övergripande nätet och utbyggnaden till Valongo-terminalen ligger i upptagningsområdet för TEN-T-stomnätets huvudknutpunkt i Porto.

| (4) | Resultaten av den transportmarknadsundersökning som utförts av godskorridorens styrelse visar att utbyggnaderna förväntas leda till ytterligare volymer av internationella järnvägstransporter längs Atlantgodskorridoren och till en stadig ökning av järnvägstrafikens andel av transporterna. Denna trafikomställning kommer att ge betydande socioekonomiska fördelar genom att minska koldioxidutsläpp och vägträngsel. Anslutningen till Medelhavsgodskorridoren vid Zaragoza kommer att föra de autonoma regionerna Aragonien och Navarra till korridorens upptagningsområde. I marknadsundersökningen uppskattades att utbyggnaderna skulle bidra till utvecklingen av godstransporter på järnväg genom att godstrafikens andel mellan Portugal och de spanska autonoma regionerna Madrid, Navarra och Aragonien ökar från 28 % år 2010 till 60 % år 2050. Detta skulle ske mot bakgrund av uppskattningsvis en sexfaldig ökning av det totala antalet godston på järnväg. På liknande sätt kommer anslutningarna till hamnarna och terminalerna vid Nantes-St Nazaire, La Rochelle och Valongo att stärka korridoren genom att underlätta resor med olika transportslag och öka korridorens efterfrågan samtidigt som konkurrenskraften hos den europeiska godstrafiken på järnväg utvecklas. |
| --- | --- |

(4)

Resultaten av den transportmarknadsundersökning som utförts av godskorridorens styrelse visar att utbyggnaderna förväntas leda till ytterligare volymer av internationella järnvägstransporter längs Atlantgodskorridoren och till en stadig ökning av järnvägstrafikens andel av transporterna. Denna trafikomställning kommer att ge betydande socioekonomiska fördelar genom att minska koldioxidutsläpp och vägträngsel. Anslutningen till Medelhavsgodskorridoren vid Zaragoza kommer att föra de autonoma regionerna Aragonien och Navarra till korridorens upptagningsområde. I marknadsundersökningen uppskattades att utbyggnaderna skulle bidra till utvecklingen av godstransporter på järnväg genom att godstrafikens andel mellan Portugal och de spanska autonoma regionerna Madrid, Navarra och Aragonien ökar från 28 % år 2010 till 60 % år 2050. Detta skulle ske mot bakgrund av uppskattningsvis en sexfaldig ökning av det totala antalet godston på järnväg. På liknande sätt kommer anslutningarna till hamnarna och terminalerna vid Nantes-St Nazaire, La Rochelle och Valongo att stärka korridoren genom att underlätta resor med olika transportslag och öka korridorens efterfrågan samtidigt som konkurrenskraften hos den europeiska godstrafiken på järnväg utvecklas.

| (5) | I enlighet med avsiktsförklaringen har både styrelsen och sökandena konsulterats och de har uttryckt sitt stöd för dessa utbyggnader. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med avsiktsförklaringen har både styrelsen och sökandena konsulterats och de har uttryckt sitt stöd för dessa utbyggnader.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 21 i förordning (EU) nr 913/2010. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 21 i förordning (EU) nr 913/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förslaget i den avsiktsförklaring som inkom den 6 mars 2017 om utbyggnad av Atlantgodskorridoren till Valongo-terminalen, Zaragoza, La Rochelle och Nantes St Nazaire, som sändes till kommissionen av de ministerier som ansvarar för järnvägstransporter i Tyskland, Spanien, Frankrike och Portugal överensstämmer med artikel 5 i förordning (EU) nr 913/2010.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike och Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 11 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Violeta BULC

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 276, 20.10.2010, s. 22.

1

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 56/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 56/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/301

av den 26 februari 2018

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2017/926 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ beträffande utgifter som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för budgetåret 2016

[delgivet med nr C(2018) 1078]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 51,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/926 (2) avslutades räkenskaperna gällande programperioden 2014–2020 för budgetåret 2016 för alla utbetalande organ utom för det bulgariska utbetalande organet ”State Fund Agriculture”, det danska utbetalande organet ”Danish Agrifish Agency”, det franska utbetalande organet ”OADRC”, det ungerska utbetalande organet ”ARDA”, de italienska utbetalande organen ”AGEA” och ”ARCEA”, det maltesiska utbetalande organet ”Agriculture and Rural Payments Agency” och det slovakiska utbetalande organet ”Agricultural Paying Agency”. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/926 (2) avslutades räkenskaperna gällande programperioden 2014–2020 för budgetåret 2016 för alla utbetalande organ utom för det bulgariska utbetalande organet ”State Fund Agriculture”, det danska utbetalande organet ”Danish Agrifish Agency”, det franska utbetalande organet ”OADRC”, det ungerska utbetalande organet ”ARDA”, de italienska utbetalande organen ”AGEA” och ”ARCEA”, det maltesiska utbetalande organet ”Agriculture and Rural Payments Agency” och det slovakiska utbetalande organet ”Agricultural Paying Agency”.

| (2) | Enligt artikel 54.4 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska medlemsstaterna till de årsräkenskaper som de lämnar till kommissionen i enlighet med artikel 29 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 (3) foga en bestyrkt tabell innehållande de belopp som belastar dem enligt artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013. Tillämpningsföreskrifter för medlemsstaternas skyldighet att rapportera de belopp som ska återkrävas fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 908/2014. I bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 finns en mall för den tabell som medlemsstaterna ska använda för att lämna information om belopp som ska återkrävas under 2016. På grundval av de tabeller som medlemsstaterna har fyllt i bör kommissionen besluta vilka de ekonomiska följderna blir i de fall då ingen återbetalning har skett för oriktigheter som är äldre än fyra respektive åtta år. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 54.4 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska medlemsstaterna till de årsräkenskaper som de lämnar till kommissionen i enlighet med artikel 29 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 (3) foga en bestyrkt tabell innehållande de belopp som belastar dem enligt artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013. Tillämpningsföreskrifter för medlemsstaternas skyldighet att rapportera de belopp som ska återkrävas fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 908/2014. I bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 finns en mall för den tabell som medlemsstaterna ska använda för att lämna information om belopp som ska återkrävas under 2016. På grundval av de tabeller som medlemsstaterna har fyllt i bör kommissionen besluta vilka de ekonomiska följderna blir i de fall då ingen återbetalning har skett för oriktigheter som är äldre än fyra respektive åtta år.

| (3) | Enligt artikel 54.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 får medlemsstaterna, av vederbörligen motiverade skäl, besluta att inte fortsätta ett indrivningsförfarande. Ett sådant beslut får fattas endast om de kostnader för indrivning som redan uppstått eller sannolikt kommer att uppstå tillsammans överstiger den summa som ska drivas in eller om det visar sig omöjligt att driva in beloppet därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oriktigheten är oförmögna att betala, vilket ska ha fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. Om beslutet har fattats inom fyra år efter den dag då den första begäran framfördes, eller inom åtta år om indrivningsfallet tagits vidare till de nationella domstolarna, bör de ekonomiska följderna av den uteblivna återbetalningen till 100 % bäras av unionens budget. De belopp för vilka en viss medlemsstat har beslutat att inte fortsätta indrivning samt skälen för detta beslut ska i enlighet med artikel 29 e i genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 ingå i årsräkenskaperna enligt artikel 102.1 c iii i förordning (EU) nr 1306/2013. Dessa belopp bör således inte belasta de berörda medlemsstaterna utan ska följaktligen bäras av unionens budget. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 54.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 får medlemsstaterna, av vederbörligen motiverade skäl, besluta att inte fortsätta ett indrivningsförfarande. Ett sådant beslut får fattas endast om de kostnader för indrivning som redan uppstått eller sannolikt kommer att uppstå tillsammans överstiger den summa som ska drivas in eller om det visar sig omöjligt att driva in beloppet därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oriktigheten är oförmögna att betala, vilket ska ha fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. Om beslutet har fattats inom fyra år efter den dag då den första begäran framfördes, eller inom åtta år om indrivningsfallet tagits vidare till de nationella domstolarna, bör de ekonomiska följderna av den uteblivna återbetalningen till 100 % bäras av unionens budget. De belopp för vilka en viss medlemsstat har beslutat att inte fortsätta indrivning samt skälen för detta beslut ska i enlighet med artikel 29 e i genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 ingå i årsräkenskaperna enligt artikel 102.1 c iii i förordning (EU) nr 1306/2013. Dessa belopp bör således inte belasta de berörda medlemsstaterna utan ska följaktligen bäras av unionens budget.

| (4) | I bilaga III till genomförandebeslut (EU) 2017/926 fastställs de belopp som ska belasta medlemsstaterna till följd av tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller programperioden 2014–2020 för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). |
| --- | --- |

(4)

I bilaga III till genomförandebeslut (EU) 2017/926 fastställs de belopp som ska belasta medlemsstaterna till följd av tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller programperioden 2014–2020 för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu).

| (5) | Det finns fortfarande belopp som ska belasta medlemsstaterna till följd av tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller programperioden 2007–2013 för Ejflu. |
| --- | --- |

(5)

Det finns fortfarande belopp som ska belasta medlemsstaterna till följd av tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller programperioden 2007–2013 för Ejflu.

| (6) | För att det ska gå att få en fullständig bild av de Ejflu-belopp som av administrativa effektivitetsskäl och oavsett programperiod ska belasta medlemsstaterna, bör genomförandebeslut (EU) 2017/926 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

För att det ska gå att få en fullständig bild av de Ejflu-belopp som av administrativa effektivitetsskäl och oavsett programperiod ska belasta medlemsstaterna, bör genomförandebeslut (EU) 2017/926 ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut (EU) 2017/926 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3
  De belopp som ska belasta medlemsstaterna till följd av tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller programperioden 2014–2020 för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) anges i bilaga III till detta beslut.
  De belopp som ska belasta medlemsstaterna till följd av tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller programperioden 2007–2013 för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling anges i bilaga IV till detta beslut.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

De belopp som ska belasta medlemsstaterna till följd av tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller programperioden 2014–2020 för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) anges i bilaga III till detta beslut.

De belopp som ska belasta medlemsstaterna till följd av tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller programperioden 2007–2013 för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling anges i bilaga IV till detta beslut.”

| 2. | Texten i bilagan till detta beslut ska läggas till som bilaga IV till genomförandebeslut (EU) 2017/926. |
| --- | --- |

2.

Texten i bilagan till detta beslut ska läggas till som bilaga IV till genomförandebeslut (EU) 2017/926.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 februari 2018.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/926 av den 29 maj 2017 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ beträffande utgifter som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för budgetåret 2016 (EUT L 140, 31.5.2017, s. 15).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 av den 6 augusti 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med beaktande av utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet (EUT L 255, 28.8.2014, s. 59).

3

---

BILAGA

”BILAGA IV

AVSLUTANDE AV DE UTBETALANDE ORGANENS RÄKENSKAPER

BUDGETÅRET 2016 – EJFLU

Korrigeringar enligt artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013
   (*1)

| Medlemsstat | Valuta | I nationell valuta | I euro |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | EUR | — | — |
| BE | EUR | — | — |
| BG (*2) | BGN | — | — |
| CY | EUR | — | — |
| CZ | CZK | 36 969,05 | — |
| DE | EUR | — | 41 455,51 |
| DK (*2) | DKK | | — |
| EE | EUR | — | 233 063,44 |
| ES | EUR | — | 260 699,62 |
| FI | EUR | — | 4 602,87 |
| FR (*2) | EUR | — | 601 073,78 |
| UK | GBP | 9 169,51 | — |
| EL | EUR | — | 34 706,51 |
| HR | HRK | — | — |
| HU (*2) | HUF | — | — |
| IE | EUR | — | 179 494,91 |
| IT (*2) | EUR | | 67 180,48 |
| LT | EUR | — | — |
| LU | EUR | — | — |
| LV | EUR | — | 475,29 |
| MT (*2) | EUR | — | — |
| NL | EUR | — | — |
| PL | PLN | 1 563 681,20 | — |
| PT | EUR | — | 22 273,99 |
| RO | RON | 125 075,98 | — |
| SE | SEK | 378 568,89 | — |
| SI | EUR | — | 497,82 |
| SK (*2) | EUR | — | — |

Medlemsstat

Valuta

I nationell valuta

I euro

AT

EUR

—

—

BE

EUR

—

—

BG (*2)

BGN

—

—

CY

EUR

—

—

CZ

CZK

36 969,05

—

DE

EUR

—

41 455,51

DK (*2)

DKK

—

EE

EUR

—

233 063,44

ES

EUR

—

260 699,62

FI

EUR

—

4 602,87

FR (*2)

EUR

—

601 073,78

UK

GBP

9 169,51

—

EL

EUR

—

34 706,51

HR

HRK

—

—

HU (*2)

HUF

—

—

IE

EUR

—

179 494,91

IT (*2)

EUR

67 180,48

LT

EUR

—

—

LU

EUR

—

—

LV

EUR

—

475,29

MT (*2)

EUR

—

—

NL

EUR

—

—

PL

PLN

1 563 681,20

—

PT

EUR

—

22 273,99

RO

RON

125 075,98

—

SE

SEK

378 568,89

—

SI

EUR

—

497,82

SK (*2)

EUR

—

—

---

(*1)  Endast korrigeringarna rörande programperioden 2007–2013 tas med i denna bilaga.

*1

(*2)  När det gäller de utbetalande organ för vilka räkenskaperna avskiljs, ska minskningen enligt artikel 54.2 tillämpas när det föreslås att räkenskaperna ska avslutas.

*2

---

Rättelser

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 56/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 56/66

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1151 av den 1 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 692/2008

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 175 av den 7 juli 2017
  )

Sidan 135, bilaga IIIA, tillägg 2, punkt 4.3.5 c ii

I stället för:

”

  Formula

  ”

ska det stå:

”

  Formula

  ”

Sidan 178, bilaga IIIA, tillägg 7a, punkt 3.1.2

I stället för:

”

  Formula
  , 6, i = 1 till Nt

  ”

ska det stå:

”

  Formula
  , i = 1 till Nt

  ”

Sidan 434, underbilaga 2 till bilaga XXI, punkt 3.5 b

I stället för:

| ”b) | Pavailable_i,i < Prequired,j” |
| --- | --- |

”b)

ska det stå:

| ”b) | Pavailable_i,j ≥ Prequired,j”’ |
| --- | --- |

”b)

---