# Den Europæiske Unions C 346/21.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 346 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang21. september 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 346

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang21. september 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2015-2016Mødeperioden fra den 27. til 30. april 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 206 af 9.6.2016 .

  De vedtagne tekster af 29. april 2015 om decharge for regnskabsåret 2013 er offentliggjort i
  EUT L 255 af 30.9.2015 .VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2015-2016Mødeperioden fra den 27. til 30. april 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 206 af 9.6.2016 .

  De vedtagne tekster af 29. april 2015 om decharge for regnskabsåret 2013 er offentliggjort i
  EUT L 255 af 30.9.2015 .VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 206 af 9.6.2016 .

De vedtagne tekster af 29. april 2015 om decharge for regnskabsåret 2013 er offentliggjort i

EUT L 255 af 30.9.2015

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 28. april 2015 |
| 2016/C 346/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om opfølgning på implementeringen af Bolognaprocessen (2015/2039(INI)) | 2 |
| 2016/C 346/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om europæisk film i den digitale tidsalder (2014/2148(INI)) | 10 |
| 2016/C 346/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (2014/2223(INI)) | 17 |
| | Onsdag den 29. april 2015 |
| 2016/C 346/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (COM(2013)0534 — 2013/0255(APP)) | 27 |
| 2016/C 346/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om en alkoholstrategi (2015/2543(RSP)) | 32 |
| 2016/C 346/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om toårsdagen for sammenstyrtningen af Rana Plaza-bygningen i Bangladesh og fremskridtene i den bangladeshiske bæredygtighedsaftale Bangladesh Sustainability Compact (2015/2589(RSP)) | 39 |
| 2016/C 346/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om de seneste tragedier i Middelhavet og EU's migrations- og asylpolitikker (2015/2660(RSP)) | 47 |
| | Torsdag den 30. april 2015 |
| 2016/C 346/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om forfølgelse af kristne i verden i forbindelse med drabene på studerende i Kenya begået af den islamistiske terrorgruppe al-Shabaab (2015/2661(RSP)) | 51 |
| 2016/C 346/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Da'esh (2015/2649(RSP)) | 55 |
| 2016/C 346/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Maldiverne (2015/2662(RSP)) | 60 |
| 2016/C 346/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om statusrapport 2014 for Albanien (2014/2951(RSP)) | 63 |
| 2016/C 346/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om statusrapport 2014 for Bosnien-Hercegovina (2014/2952(RSP)) | 69 |
| 2016/C 346/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om Den Europæiske Investeringsbank — Årsberetning 2013 (2014/2156(INI)) | 77 |
| 2016/C 346/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om verdensudstillingen i Milano 2015: Feeding the Planet, Energy for Life (føde til verden, energi til livet) (2015/2574(RSP)) | 88 |
| 2016/C 346/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Nigeria (2015/2520(RSP)) | 95 |
| 2016/C 346/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om sagen om Nadja Savtjenko (2015/2663(RSP)) | 101 |
| 2016/C 346/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Yarmoukflygtningelejren i Syrien (2015/2664(RSP)) | 103 |
| 2016/C 346/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om fængsling af arbejdstagere og menneskerettighedsaktivister i Algeriet (2015/2665(RSP)) | 106 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 28. april 2015

2016/C 346/01

Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om opfølgning på implementeringen af Bolognaprocessen (2015/2039(INI))

2

2016/C 346/02

Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om europæisk film i den digitale tidsalder (2014/2148(INI))

10

2016/C 346/03

Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (2014/2223(INI))

17

Onsdag den 29. april 2015

2016/C 346/04

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (COM(2013)0534 — 2013/0255(APP))

27

2016/C 346/05

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om en alkoholstrategi (2015/2543(RSP))

32

2016/C 346/06

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om toårsdagen for sammenstyrtningen af Rana Plaza-bygningen i Bangladesh og fremskridtene i den bangladeshiske bæredygtighedsaftale Bangladesh Sustainability Compact (2015/2589(RSP))

39

2016/C 346/07

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om de seneste tragedier i Middelhavet og EU's migrations- og asylpolitikker (2015/2660(RSP))

47

Torsdag den 30. april 2015

2016/C 346/08

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om forfølgelse af kristne i verden i forbindelse med drabene på studerende i Kenya begået af den islamistiske terrorgruppe al-Shabaab (2015/2661(RSP))

51

2016/C 346/09

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Da'esh (2015/2649(RSP))

55

2016/C 346/10

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Maldiverne (2015/2662(RSP))

60

2016/C 346/11

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om statusrapport 2014 for Albanien (2014/2951(RSP))

63

2016/C 346/12

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om statusrapport 2014 for Bosnien-Hercegovina (2014/2952(RSP))

69

2016/C 346/13

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om Den Europæiske Investeringsbank — Årsberetning 2013 (2014/2156(INI))

77

2016/C 346/14

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om verdensudstillingen i Milano 2015: Feeding the Planet, Energy for Life (føde til verden, energi til livet) (2015/2574(RSP))

88

2016/C 346/15

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Nigeria (2015/2520(RSP))

95

2016/C 346/16

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om sagen om Nadja Savtjenko (2015/2663(RSP))

101

2016/C 346/17

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Yarmoukflygtningelejren i Syrien (2015/2664(RSP))

103

2016/C 346/18

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om fængsling af arbejdstagere og menneskerettighedsaktivister i Algeriet (2015/2665(RSP))

106

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 28. april 2015 |
| 2016/C 346/19 | Europa-Parlamentets afgørelse af 28. april 2015 om prøvelse af de udpegede kommissionsmedlemmers erklæringer om økonomiske interesser (fortolkning af forretningsordenens nr. 1a) i bilag XVI) (2015/2047(REG)) | 110 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 28. april 2015

2016/C 346/19

Europa-Parlamentets afgørelse af 28. april 2015 om prøvelse af de udpegede kommissionsmedlemmers erklæringer om økonomiske interesser (fortolkning af forretningsordenens nr. 1a) i bilag XVI) (2015/2047(REG))

110

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 28. april 2015 |
| 2016/C 346/20 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at blive part i Den Internationale Søfartsorganisations internationale konvention om standarder for uddannelse, certificering og vagthold for mandskab på fiskefartøjer (15528/2014 — C8-0295/2014 — 2013/0285(NLE)) | 111 |
| 2016/C 346/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2015 for regnskabsåret 2015, Sektion III — Kommissionen (07660/2015 — C8-0098/2015 — 2015/2013(BUD)) | 112 |
| 2016/C 346/22 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om typegodkendelseskrav for indførelse af et køretøjsmonteret eCall-system, der er baseret på 112-tjenesten, og om ændring af direktiv 2007/46/EF (05130/3/2015 — C8-0063/2015 — 2013/0165(COD)) | 114 |
| 2016/C 346/23 | P8_TA(2015)0100Direktiv om kvaliteten af benzin og dieselolie og direktiv om vedvarende energi ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (10710/2/2014 — C8-0004/2015 — 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 28. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/... om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder | 115 |
| 2016/C 346/24 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/62/EF med henblik på at mindske forbruget af letvægtsplastbæreposer (05094/1/2015 — C8-0064/2015 — 2013/0371(COD)) | 116 |
| 2016/C 346/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af direktiv 2009/16/EF (17086/1/2014 — C8-0072/2015 — 2013/0224(COD)) | 118 |
| 2016/C 346/26 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker (05161/2/2015 — C8-0073/2015 — 2012/0084(COD)) | 119 |
| 2016/C 346/27 | Europa-Parlamentets ændringer af 28. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestanden i Østersøen og fiskeri af disse bestande, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 (COM(2014)0614 — C8-0174/2014 — 2014/0285(COD)) | 120 |
| 2016/C 346/28 | P8_TA(2015)0105Landingsforpligtelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 2347/2002 og (EF) nr. 1224/2009 for så vidt angår landingsforpligtelsen og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1434/98 (COM(2013)0889 — C7-0465/2013 — 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 2347/2002 og (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 og (EU) nr. 1380/2013 for så vidt angår landingsforpligtelsen og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 | 142 |
| 2016/C 346/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (11878/2014 — C8-0006/2015 — 2014/0052(NLE)) | 143 |
| | Onsdag den 29. april 2015 |
| 2016/C 346/30 | P8_TA(2015)0110Forfinansiering af operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 om Den Europæiske Socialfond for så vidt angår en forhøjelse af det første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (COM(2015)0046 — C8–0036/2015 — 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af forordning (EU) nr. 1304/2013 for så vidt angår en forhøjelse af det første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet | 144 |
| 2016/C 346/31 | P8_TA(2015)0111Ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning forindførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (COM(2014)0707 — C8–0271/2014 — 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande | 145 |
| 2016/C 346/32 | P8_TA(2015)0112Beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten med Norge ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (kodifikation) (COM(2014)0304 — C8-0010/2014 — 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (kodifikation) | 146 |
| 2016/C 346/33 | P8_TA(2015)0113Stabiliserings- og associeringsaftalen med Albanien ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0375 — C8-0034/2014 — 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (kodifikation) | 147 |
| 2016/C 346/34 | P8_TA(2015)0114Anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen og af interimsaftalen om handel og handelsanliggender med Bosnien-Hercegovina ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0443 — C8-0087/2014 — 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (kodifikation) | 148 |
| 2016/C 346/35 | P8_TA(2015)0115Stabiliserings- og associeringsaftalen med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0394 — C8-0041/2014 — 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om om visse procedurer for anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (kodifikation) | 149 |
| 2016/C 346/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (kodifikation) (COM(2014)0377 — C8-0139/2014 — 2014/0192(NLE)) | 150 |
| 2016/C 346/37 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (kodifikation) (COM(2014)0534 — C8-0212/2014 — 2014/0246(NLE)) | 151 |
| 2016/C 346/38 | Europa-Parlamentets ændringer af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om pengemarkedsforeninger (COM(2013)0615 — C7-0263/2013 — 2013/0306(COD)) | 152 |
| 2016/C 346/39 | P8_TA(2015)0171Indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af specifikke EU-regler for indførsel ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning) (COM(2014)0345 — C8-0023/2014 — 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning) | 186 |
| 2016/C 346/40 | Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2016 (2015/2012(BUD)) | 188 |
| | Torsdag den 30. april 2015 |
| 2016/C 346/41 | Europa-Parlamentets ændringer af 30. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina (COM(2014)0386 — C8-0039/2014 — 2014/0197(COD)) | 194 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 28. april 2015

2016/C 346/20

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at blive part i Den Internationale Søfartsorganisations internationale konvention om standarder for uddannelse, certificering og vagthold for mandskab på fiskefartøjer (15528/2014 — C8-0295/2014 — 2013/0285(NLE))

111

2016/C 346/21

Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2015 for regnskabsåret 2015, Sektion III — Kommissionen (07660/2015 — C8-0098/2015 — 2015/2013(BUD))

112

2016/C 346/22

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om typegodkendelseskrav for indførelse af et køretøjsmonteret eCall-system, der er baseret på 112-tjenesten, og om ændring af direktiv 2007/46/EF (05130/3/2015 — C8-0063/2015 — 2013/0165(COD))

114

2016/C 346/23

P8_TA(2015)0100Direktiv om kvaliteten af benzin og dieselolie og direktiv om vedvarende energi ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (10710/2/2014 — C8-0004/2015 — 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 28. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/... om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder

115

2016/C 346/24

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/62/EF med henblik på at mindske forbruget af letvægtsplastbæreposer (05094/1/2015 — C8-0064/2015 — 2013/0371(COD))

116

2016/C 346/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af direktiv 2009/16/EF (17086/1/2014 — C8-0072/2015 — 2013/0224(COD))

2

118

2016/C 346/26

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker (05161/2/2015 — C8-0073/2015 — 2012/0084(COD))

119

2016/C 346/27

Europa-Parlamentets ændringer af 28. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestanden i Østersøen og fiskeri af disse bestande, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 (COM(2014)0614 — C8-0174/2014 — 2014/0285(COD))

120

2016/C 346/28

P8_TA(2015)0105Landingsforpligtelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 2347/2002 og (EF) nr. 1224/2009 for så vidt angår landingsforpligtelsen og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1434/98 (COM(2013)0889 — C7-0465/2013 — 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 2347/2002 og (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 og (EU) nr. 1380/2013 for så vidt angår landingsforpligtelsen og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1434/98

142

2016/C 346/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (11878/2014 — C8-0006/2015 — 2014/0052(NLE))

143

Onsdag den 29. april 2015

2016/C 346/30

P8_TA(2015)0110Forfinansiering af operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 om Den Europæiske Socialfond for så vidt angår en forhøjelse af det første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (COM(2015)0046 — C8–0036/2015 — 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af forordning (EU) nr. 1304/2013 for så vidt angår en forhøjelse af det første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

144

2016/C 346/31

P8_TA(2015)0111Ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning forindførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (COM(2014)0707 — C8–0271/2014 — 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande

145

2016/C 346/32

P8_TA(2015)0112Beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten med Norge ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (kodifikation) (COM(2014)0304 — C8-0010/2014 — 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (kodifikation)

146

2016/C 346/33

P8_TA(2015)0113Stabiliserings- og associeringsaftalen med Albanien ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0375 — C8-0034/2014 — 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (kodifikation)

147

2016/C 346/34

P8_TA(2015)0114Anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen og af interimsaftalen om handel og handelsanliggender med Bosnien-Hercegovina ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0443 — C8-0087/2014 — 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (kodifikation)

148

2016/C 346/35

P8_TA(2015)0115Stabiliserings- og associeringsaftalen med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0394 — C8-0041/2014 — 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om om visse procedurer for anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (kodifikation)

149

2016/C 346/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (kodifikation) (COM(2014)0377 — C8-0139/2014 — 2014/0192(NLE))

150

2016/C 346/37

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (kodifikation) (COM(2014)0534 — C8-0212/2014 — 2014/0246(NLE))

151

2016/C 346/38

Europa-Parlamentets ændringer af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om pengemarkedsforeninger (COM(2013)0615 — C7-0263/2013 — 2013/0306(COD))

152

2016/C 346/39

P8_TA(2015)0171Indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af specifikke EU-regler for indførsel ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning) (COM(2014)0345 — C8-0023/2014 — 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning)

186

2016/C 346/40

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2016 (2015/2012(BUD))

188

Torsdag den 30. april 2015

2016/C 346/41

Europa-Parlamentets ændringer af 30. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina (COM(2014)0386 — C8-0039/2014 — 2014/0197(COD))

194

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

21.9.2016

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2015-2016

Mødeperioden fra den 27. til 30. april 2015

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 206 af 9.6.2016.

De vedtagne tekster af 29. april 2015 om decharge for regnskabsåret 2013 er offentliggjort i

  EUT L 255 af 30.9.2015
  .

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 28. april 2015

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/2

---

P8_TA(2015)0107

Opfølgning på gennemførelsen af Bolognaprocessen

Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om opfølgning på implementeringen af Bolognaprocessen (2015/2039(INI))

(2016/C 346/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 165 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, særlig artikel 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, særlig artikel 26,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14,

| — | der henviser til Sorbonne-fælleserklæringen om harmonisering af opbygningen af den videregående uddannelse i Europa, som de fire ansvarlige ministre fra Frankrig, Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige undertegnede den 25. maj 1998 i Paris (Sorbonneerklæringen) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Sorbonne-fælleserklæringen om harmonisering af opbygningen af den videregående uddannelse i Europa, som de fire ansvarlige ministre fra Frankrig, Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige undertegnede den 25. maj 1998 i Paris (Sorbonneerklæringen) (1),

| — | der henviser til den fælleserklæring, som undervisningsministrene fra 29 europæiske lande undertegnede i Bologna den 19. juni 1999 (Bolognaerklæringen) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælleserklæring, som undervisningsministrene fra 29 europæiske lande undertegnede i Bologna den 19. juni 1999 (Bolognaerklæringen) (2),

| — | der henviser til kommunikéet fra konferencen af de europæiske ministre med ansvar for videregående uddannelse den 28.–29. april 2009 i Leuven og Louvain-la-Neuve (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til kommunikéet fra konferencen af de europæiske ministre med ansvar for videregående uddannelse den 28.–29. april 2009 i Leuven og Louvain-la-Neuve (3),

| — | der henviser til Budapest-Wien-erklæringen af 12. marts 2010, som blev vedtaget af udenrigsministrene fra 47 lande, og som officielt lancerede det europæiske område for videregående uddannelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Budapest-Wien-erklæringen af 12. marts 2010, som blev vedtaget af udenrigsministrene fra 47 lande, og som officielt lancerede det europæiske område for videregående uddannelse (4),

| — | der henviser til kommunikéet fra ministerkonferencen og det tredje Bolognapolitik-forum afholdt i Bukarest den 26.–27. april 2012 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til kommunikéet fra ministerkonferencen og det tredje Bolognapolitik-forum afholdt i Bukarest den 26.–27. april 2012 (5),

| — | der henviser til mobilitetsstrategien 2020 for det europæiske område for videregående uddannelse (EHEA) vedtaget på EHEA-ministerkonferencen afholdt i Bukarest den 26.–27. april 2012 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til mobilitetsstrategien 2020 for det europæiske område for videregående uddannelse (EHEA) vedtaget på EHEA-ministerkonferencen afholdt i Bukarest den 26.–27. april 2012 (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/55/EU af 20. november 2013 om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/55/EU af 20. november 2013 om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 28. september 2005 om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold for forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabeligt forskningsarbejde (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 28. september 2005 om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold for forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabeligt forskningsarbejde (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 15. februar 2006 om yderligere europæisk samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 15. februar 2006 om yderligere europæisk samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (10),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde for uddannelse og erhvervsuddannelse (»ET 2020«) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde for uddannelse og erhvervsuddannelse (»ET 2020«) (11),

| — | der henviser til de konklusioner, som Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, vedtog den 26. november 2009 om udvikling af uddannelsessystemernes rolle i en fuldt fungerende videnstrekant (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til de konklusioner, som Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, vedtog den 26. november 2009 om udvikling af uddannelsessystemernes rolle i en fuldt fungerende videnstrekant (12),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om internationalisering af videregående uddannelse (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om internationalisering af videregående uddannelse (13),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 28. juni 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 28. juni 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald (14),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 28. juni 2011 med titlen »Unge på vej — flere unge i læringsmobilitet« (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 28. juni 2011 med titlen »Unge på vej — flere unge i læringsmobilitet« (15),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2006»Virkeliggørelse af universiteternes moderniseringsdagsorden for uddannelse, forskning og innovation« (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2006»Virkeliggørelse af universiteternes moderniseringsdagsorden for uddannelse, forskning og innovation« (COM(2006)0208),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 om en digital dagsorden for Europa (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 om en digital dagsorden for Europa (COM(2010)0245),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2011 med titlen »Fremme af vækst og beskæftigelse — en dagsorden for moderniseringen af Europas videregående uddannelser« (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2011 med titlen »Fremme af vækst og beskæftigelse — en dagsorden for moderniseringen af Europas videregående uddannelser« (COM(2011)0567),

| — | der henviser til rapporten »Higher Education in Europe 2009: Developments in the Bologna Process« (Eurydice, Kommissionen, 2009) (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »Higher Education in Europe 2009: Developments in the Bologna Process« (Eurydice, Kommissionen, 2009) (16),

| — | der henviser til rapporten »Focus on Higher Education in Europe 2010: The Impact of the Bologna Process« (Eurydice, Kommissionen, 2010) (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »Focus on Higher Education in Europe 2010: The Impact of the Bologna Process« (Eurydice, Kommissionen, 2010) (17),

| — | der henviser til rapporten »The European Higher Education Area in 2012: Bologna Process Implementation Report« (Eurydice, Kommissionen, 2012) (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »The European Higher Education Area in 2012: Bologna Process Implementation Report« (Eurydice, Kommissionen, 2012) (18),

| — | der henviser til Eurobarometers 2007-undersøgelse blandt undervisere om reform af videregående uddannelser (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurobarometers 2007-undersøgelse blandt undervisere om reform af videregående uddannelser (19),

| — | der henviser til Eurobarometers 2009-undersøgelse blandt studerende om reform af videregående uddannelser (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurobarometers 2009-undersøgelse blandt studerende om reform af videregående uddannelser (20),

| — | der henviser til Eurostat-publikationen af 16. april 2009 med titlen »The Bologna Process in Higher Education in Europe — Key indicators on the social dimension and mobility« (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurostat-publikationen af 16. april 2009 med titlen »The Bologna Process in Higher Education in Europe — Key indicators on the social dimension and mobility« (21),

| — | der henviser til den endelige rapport fra den internationale konference om finansiering af videregående uddannelser afholdt den 8.–9. september 2011 i Jerevan, Armenien (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra den internationale konference om finansiering af videregående uddannelser afholdt den 8.–9. september 2011 i Jerevan, Armenien (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 om Bolognaprocessen og studerendes mobilitet (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 om Bolognaprocessen og studerendes mobilitet (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om dialog mellem universiteter og erhvervsliv: Et nyt partnerskab til modernisering af de europæiske universiteter (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om dialog mellem universiteter og erhvervsliv: Et nyt partnerskab til modernisering af de europæiske universiteter (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om EU-institutionernes bidrag til konsolidering og udvikling af Bolognaprocessen (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om EU-institutionernes bidrag til konsolidering og udvikling af Bolognaprocessen (25),

| — | der henviser til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) (26),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0121/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0121/2015),

| A. | der henviser til, at vigtigheden af Bolognaprocessen i den nuværende økonomiske situation bør bestå i at forfølge målene for udvikling af det højest mulige videns- og innovationsniveau for borgerne ved hjælp af en bred adgang til uddannelse og videreuddannelse, og til at dette bør afspejles i revisionen af Europa 2020-strategien og i implementeringen af Junckers investeringsplan for Europa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at vigtigheden af Bolognaprocessen i den nuværende økonomiske situation bør bestå i at forfølge målene for udvikling af det højest mulige videns- og innovationsniveau for borgerne ved hjælp af en bred adgang til uddannelse og videreuddannelse, og til at dette bør afspejles i revisionen af Europa 2020-strategien og i implementeringen af Junckers investeringsplan for Europa;

| B. | der henviser til, at analyser viser, at næsten hver tredje arbejdsgiver i EU har problemer med at finde medarbejdere med passende kvalifikationer; der henviser til, at Bolognareformen — i lyset af målsætningen om at mindske kløften mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer i EU — indtil videre ikke har været særlig vellykket; der henviser til, at kvalifikationsmismatchen er blevet en central udfordring for Europa, der påvirker alle samfundsområder lige fra erhvervslivets produktivitet og effektivitet til ungdommens nuværende og fremtidige velfærd; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at analyser viser, at næsten hver tredje arbejdsgiver i EU har problemer med at finde medarbejdere med passende kvalifikationer; der henviser til, at Bolognareformen — i lyset af målsætningen om at mindske kløften mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer i EU — indtil videre ikke har været særlig vellykket; der henviser til, at kvalifikationsmismatchen er blevet en central udfordring for Europa, der påvirker alle samfundsområder lige fra erhvervslivets produktivitet og effektivitet til ungdommens nuværende og fremtidige velfærd;

| C. | der henviser til, at der ikke er sket store forbedringer i forbindelse med ungdomsbeskæftigelsesproblemet siden begyndelsen af krisen i 2008; der henviser til, at der ved udgangen af 2014 var omkring 5 millioner arbejdsløse unge (under 25) i EU; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der ikke er sket store forbedringer i forbindelse med ungdomsbeskæftigelsesproblemet siden begyndelsen af krisen i 2008; der henviser til, at der ved udgangen af 2014 var omkring 5 millioner arbejdsløse unge (under 25) i EU;

| D. | der henviser til, at — med en filosofs ord — »bør stræben efter sandhed og skønhed være universiteternes adelsmærke« foruden deres pligt til at uddanne nye akademikere, forskere, ingeniører, lærere, læger, politikere, borgere; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at — med en filosofs ord — »bør stræben efter sandhed og skønhed være universiteternes adelsmærke« foruden deres pligt til at uddanne nye akademikere, forskere, ingeniører, lærere, læger, politikere, borgere;

| E. | der henviser til, at det er vigtigt at betragte universiteterne som de egentlige hovedaktører i Bolognaprocessen ud over de regionale og nationale institutioners koordinerende, reguleringsmæssige og ressourcemæssige støtteroller; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er vigtigt at betragte universiteterne som de egentlige hovedaktører i Bolognaprocessen ud over de regionale og nationale institutioners koordinerende, reguleringsmæssige og ressourcemæssige støtteroller;

| F. | der henviser til, at de mellemstatslige initiativer, der udføres i samarbejde med akademiske kredse, har ført til bestræbelser på at skabe et fælleseuropæisk svar på alvorlige problemer i mange lande, men som har været utilstrækkelige; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de mellemstatslige initiativer, der udføres i samarbejde med akademiske kredse, har ført til bestræbelser på at skabe et fælleseuropæisk svar på alvorlige problemer i mange lande, men som har været utilstrækkelige;

| G. | der henviser til, at det reelle formål med Bolognaprocessen er at understøtte mobilitet og internationalisering såvel som at sikre kompatibilitet og sammenlignelighed i standard og kvalitet ved forskellige videregående uddannelsessystemer, samtidig med at universiteternes selvstyre respekteres, og på denne måde bidrage til skabelse af et reelt demokratisk europæisk område, der tilbyder borgerne lige muligheder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det reelle formål med Bolognaprocessen er at understøtte mobilitet og internationalisering såvel som at sikre kompatibilitet og sammenlignelighed i standard og kvalitet ved forskellige videregående uddannelsessystemer, samtidig med at universiteternes selvstyre respekteres, og på denne måde bidrage til skabelse af et reelt demokratisk europæisk område, der tilbyder borgerne lige muligheder;

| H. | der henviser til, at der er brug for en vurdering af de fremskridt, der er gjort gennem de sidste 15 år, som tager hensyn til både succeshistorien, hvad angår regionsinternt samarbejde, og de vedvarende problemer, der opstår, og den uensartede indfrielse af de fastsatte mål; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er brug for en vurdering af de fremskridt, der er gjort gennem de sidste 15 år, som tager hensyn til både succeshistorien, hvad angår regionsinternt samarbejde, og de vedvarende problemer, der opstår, og den uensartede indfrielse af de fastsatte mål;

| I. | der henviser til, at mens Bolognaprocessen i de fleste lande har været en vejledende og motiverende faktor bag uddannelsesreformer, kan den i nogle lande blive opfattet som en bureaukratisk byrde på grund af fejlkommunikation og manglende forståelse for dens egentlige vision; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mens Bolognaprocessen i de fleste lande har været en vejledende og motiverende faktor bag uddannelsesreformer, kan den i nogle lande blive opfattet som en bureaukratisk byrde på grund af fejlkommunikation og manglende forståelse for dens egentlige vision;

| J. | der henviser til, at det er vigtigt at erkende det paneuropæiske tilsnit ved Bolognaprocessen såvel som inddragelse af alle dens aktører, herunder studerende, undervisere, forskere og øvrigt personale; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er vigtigt at erkende det paneuropæiske tilsnit ved Bolognaprocessen såvel som inddragelse af alle dens aktører, herunder studerende, undervisere, forskere og øvrigt personale;

| K. | der henviser til, at løbende og øget finansiel støtte for uddannelse — både videregående og erhvervsfaglige uddannelse — viden og forskning er afgørende, navnlig i denne tid med økonomisk krise; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at løbende og øget finansiel støtte for uddannelse — både videregående og erhvervsfaglige uddannelse — viden og forskning er afgørende, navnlig i denne tid med økonomisk krise;

| L. | der henviser til, at denne stadigt skiftende situation afføder et behov for at bekræfte det politiske engagement, der ligger til grund for Bolognaprocessen, og de europæiske institutioners, de nationale regeringers og alle øvrige relevante interessehaveres engagement i realiseringen af processen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at denne stadigt skiftende situation afføder et behov for at bekræfte det politiske engagement, der ligger til grund for Bolognaprocessen, og de europæiske institutioners, de nationale regeringers og alle øvrige relevante interessehaveres engagement i realiseringen af processen;

Bolognaprocessen rolle

| 1. | bemærker, at uddannelse og forskning er en af de primære søjler, som vort samfund hviler på, for så vidt angår fremme af kompetenceudvikling, vækst og jobskabelse; understreger, at større investeringer i uddannelse er afgørende for at kunne afhjælpe fattigdom, social ulighed og arbejdsløshed, navnlig ungdomsarbejdsløshed, og for at fremme social integration; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at uddannelse og forskning er en af de primære søjler, som vort samfund hviler på, for så vidt angår fremme af kompetenceudvikling, vækst og jobskabelse; understreger, at større investeringer i uddannelse er afgørende for at kunne afhjælpe fattigdom, social ulighed og arbejdsløshed, navnlig ungdomsarbejdsløshed, og for at fremme social integration;

| 2. | bemærker, at Bolognaprocessen vil kunne bidrage til at afhjælpe kvalifikationsmismatch i EU, hvis den gjorde det muligt for studerende at opnå og udvikle de kompetencer, der kræves på arbejdsmarkedet, og herigennem vil kunne indfri det vigtige mål at udvide beskæftigelsesegnethed blandt nyuddannede; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at Bolognaprocessen vil kunne bidrage til at afhjælpe kvalifikationsmismatch i EU, hvis den gjorde det muligt for studerende at opnå og udvikle de kompetencer, der kræves på arbejdsmarkedet, og herigennem vil kunne indfri det vigtige mål at udvide beskæftigelsesegnethed blandt nyuddannede;

| 3. | er bevidst om den rolle, som Bolognaprocessen udgør for skabelsen af Kundskabernes Europa; understreger, at udbredelsen af viden, uddannelse og forskning er et centralt element i Europa 2020-strategien og bidrager til at fremme europæisk medborgerskab; understreger imidlertid behovet for høring på de højere læreanstalter (underviserne, de studerende og det administrative personale) med henblik på at opnå en forståelse af modstanden mod de reformer, der er knyttet til Bolognaprocessen, såvel som behovet for at garantere offentlig uddannelse, der er gratis og tilgængelig for alle, og opfylder de samfundsmæssige behov; |
| --- | --- |

3.

er bevidst om den rolle, som Bolognaprocessen udgør for skabelsen af Kundskabernes Europa; understreger, at udbredelsen af viden, uddannelse og forskning er et centralt element i Europa 2020-strategien og bidrager til at fremme europæisk medborgerskab; understreger imidlertid behovet for høring på de højere læreanstalter (underviserne, de studerende og det administrative personale) med henblik på at opnå en forståelse af modstanden mod de reformer, der er knyttet til Bolognaprocessen, såvel som behovet for at garantere offentlig uddannelse, der er gratis og tilgængelig for alle, og opfylder de samfundsmæssige behov;

| 4. | bemærker, at Bologna-reformerne resulterede i iværksættelsen af et europæisk område for videregående uddannelse (EHEA) og har ført til gode resultater gennem de seneste15 års bestræbelser på at gøre videregående uddannelsesstrukturer mere sammenlignelige, højne mobiliteten, tilsikre kyndige kontrolsystemer og diplomanerkendelse, forbedre kvaliteten af uddannelsessystemerne såvel som tiltrækningskraften ved europæiske videregående uddannelser; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at Bologna-reformerne resulterede i iværksættelsen af et europæisk område for videregående uddannelse (EHEA) og har ført til gode resultater gennem de seneste15 års bestræbelser på at gøre videregående uddannelsesstrukturer mere sammenlignelige, højne mobiliteten, tilsikre kyndige kontrolsystemer og diplomanerkendelse, forbedre kvaliteten af uddannelsessystemerne såvel som tiltrækningskraften ved europæiske videregående uddannelser;

| 5. | bemærker, at der stadig forestår et stort arbejde i Bolognaprocessen med henblik på at justere uddannelsessystemerne til arbejdsmarkedets behov og forbedre den samlede beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevne samt tiltrækningskraften ved europæiske videregående uddannelser; bemærker, at de europæiske højere læreanstalter bør være i stand til at reagere hurtigt på økonomiske, kulturelle, videnskabelige og teknologiske ændringer i det moderne samfund med henblik på fuldt ud at udnytte deres potentiale til at fremme væksten, beskæftigelsesegnetheden og den sociale samhørighed; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at der stadig forestår et stort arbejde i Bolognaprocessen med henblik på at justere uddannelsessystemerne til arbejdsmarkedets behov og forbedre den samlede beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevne samt tiltrækningskraften ved europæiske videregående uddannelser; bemærker, at de europæiske højere læreanstalter bør være i stand til at reagere hurtigt på økonomiske, kulturelle, videnskabelige og teknologiske ændringer i det moderne samfund med henblik på fuldt ud at udnytte deres potentiale til at fremme væksten, beskæftigelsesegnetheden og den sociale samhørighed;

| 6. | tager målene for de kommende år til efterretning og de nationale prioriteringer for handlinger, der skal tages i 2015, som skitseret i EHEA-ministerkonferencen i Bukarest 2012 såvel som dets henstillinger til 2020-EHEA-mobilitetsstrategien; anbefaler indførelsen af nye observatorier, nye tilnærmelser til de forskellige europæiske universitetsmiljøer og nye ordninger til inddragelse af medlemmerne af de omtalte universitetsmiljøer i arbejdet med at reformere Bolognaprocessen; |
| --- | --- |

6.

tager målene for de kommende år til efterretning og de nationale prioriteringer for handlinger, der skal tages i 2015, som skitseret i EHEA-ministerkonferencen i Bukarest 2012 såvel som dets henstillinger til 2020-EHEA-mobilitetsstrategien; anbefaler indførelsen af nye observatorier, nye tilnærmelser til de forskellige europæiske universitetsmiljøer og nye ordninger til inddragelse af medlemmerne af de omtalte universitetsmiljøer i arbejdet med at reformere Bolognaprocessen;

Prioriteringer og udfordringer

| 7. | opfordrer EHEA-landene til at implementere de almindelige aftalte reformer, der har til formål at fremskynde resultaterne af Bolognaprocessens mål og styrke EHEA's troværdighed; opfordrer til at støtte de lande, der konfronteres med vanskelighederne i implementering af disse reformer; støtter i denne henseende skabelsen af brede partnerskaber mellem lande, regioner og relevante interessehavere; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EHEA-landene til at implementere de almindelige aftalte reformer, der har til formål at fremskynde resultaterne af Bolognaprocessens mål og styrke EHEA's troværdighed; opfordrer til at støtte de lande, der konfronteres med vanskelighederne i implementering af disse reformer; støtter i denne henseende skabelsen af brede partnerskaber mellem lande, regioner og relevante interessehavere;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til yderligere at styrke og modernisere evalueringssystemerne for de videregående uddannelser med de avancerede uddannelsessystemer på internationalt plan som forbillede og belønne topkvalitet ved at fokusere på udvikling af viden, forskning og videnskab; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til yderligere at styrke og modernisere evalueringssystemerne for de videregående uddannelser med de avancerede uddannelsessystemer på internationalt plan som forbillede og belønne topkvalitet ved at fokusere på udvikling af viden, forskning og videnskab;

| 9. | fremhæver betydningen af at bevare diversitet i undervisningen, herunder sprogenes diversitet; opfordrer medlemsstaterne til at øge de studielegater og sikre, at de er lettilgængelige; |
| --- | --- |

9.

fremhæver betydningen af at bevare diversitet i undervisningen, herunder sprogenes diversitet; opfordrer medlemsstaterne til at øge de studielegater og sikre, at de er lettilgængelige;

| 10. | peger på behovet for en yderligere indsats for at udvikle EHEU og til at bygge videre på de fremskridt, der er gjort i forfølgelsen af det/dens mål og i samordning med det europæiske område for videregående uddannelse, det europæiske område for livslang læring og det europæiske forskningsrum; |
| --- | --- |

10.

peger på behovet for en yderligere indsats for at udvikle EHEU og til at bygge videre på de fremskridt, der er gjort i forfølgelsen af det/dens mål og i samordning med det europæiske område for videregående uddannelse, det europæiske område for livslang læring og det europæiske forskningsrum;

| 11. | opfordrer alle interessehavere, der beskæftiger sig med implementeringen af Bolognaprocessen for at styrke kvalitetssikringen med henblik på at opnå, at det europæiske område for videregående uddannelse forbedrer sin tiltrækningskraft som verdensomspændende reference for akademisk ekspertise; |
| --- | --- |

11.

opfordrer alle interessehavere, der beskæftiger sig med implementeringen af Bolognaprocessen for at styrke kvalitetssikringen med henblik på at opnå, at det europæiske område for videregående uddannelse forbedrer sin tiltrækningskraft som verdensomspændende reference for akademisk ekspertise;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne, EHEA-landene og EU som helhed til at fremme offentlighedens forståelse for og opbakning til Bolognaprocessen, herunder tiltag på græsrodsniveau til at opnå mere effektive og dynamisk inddragelse i bestræbelserne på at nå processens mål; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne, EHEA-landene og EU som helhed til at fremme offentlighedens forståelse for og opbakning til Bolognaprocessen, herunder tiltag på græsrodsniveau til at opnå mere effektive og dynamisk inddragelse i bestræbelserne på at nå processens mål;

| 13. | påpeger, at Kommissionen som en deltager i Bolognaprocessen indtager en vigtig rolle i etableringen af EHEA og opfordrer den til at videreføre sin indsats for at genvække processen og fremskynde bestræbelserne på at indfri de opstillede mål; |
| --- | --- |

13.

påpeger, at Kommissionen som en deltager i Bolognaprocessen indtager en vigtig rolle i etableringen af EHEA og opfordrer den til at videreføre sin indsats for at genvække processen og fremskynde bestræbelserne på at indfri de opstillede mål;

| 14. | påpeger nødvendigheden af at inkludere kvaliteten af uddannelse og forskning i den tertiære sektor i de opstillede mål; mener, at en af indikatorerne for opfyldelse af disse mål er, at kandidaternes beskæftigelsesegnethed forbedres, hvilket også er en målsætning i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

14.

påpeger nødvendigheden af at inkludere kvaliteten af uddannelse og forskning i den tertiære sektor i de opstillede mål; mener, at en af indikatorerne for opfyldelse af disse mål er, at kandidaternes beskæftigelsesegnethed forbedres, hvilket også er en målsætning i Europa 2020-strategien;

| 15. | opfordrer til en dialog mellem stater og højere læreanstalter med henblik på at fokusere på, maksimere og gøre mere effektiv brug af de tilgængelige midler og søge efter nye og forskelligartede finansieringsmodeller med henblik på at supplere den offentlige finansiering; fremhæver også betydningen af Horisont 2020 som drivkraft for samarbejdsprojekter blandt de europæiske højere læreanstalter og er bekymret over de fortsatte forsøg på at reducere programmets finansiering, mens andre budgetområder forbliver ubestridte; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til en dialog mellem stater og højere læreanstalter med henblik på at fokusere på, maksimere og gøre mere effektiv brug af de tilgængelige midler og søge efter nye og forskelligartede finansieringsmodeller med henblik på at supplere den offentlige finansiering; fremhæver også betydningen af Horisont 2020 som drivkraft for samarbejdsprojekter blandt de europæiske højere læreanstalter og er bekymret over de fortsatte forsøg på at reducere programmets finansiering, mens andre budgetområder forbliver ubestridte;

| 16. | opfordrer regeringerne til at fremme en mere effektiv anvendelse af offentlig finansiering til uddannelse og til at respektere EU's overordnede mål om, at 3 % af EU's BNP skal investeres i forskning og udvikling inden 2020; understreger, at ambitiøs finansiering af uddannelse og forskning er nødvendig, eftersom dette er et af nøgleredskaberne til at sikre, at alle har adgang til kvalitetsuddannelse, og til bekæmpelse af den økonomiske krise og arbejdsløsheden; |
| --- | --- |

16.

opfordrer regeringerne til at fremme en mere effektiv anvendelse af offentlig finansiering til uddannelse og til at respektere EU's overordnede mål om, at 3 % af EU's BNP skal investeres i forskning og udvikling inden 2020; understreger, at ambitiøs finansiering af uddannelse og forskning er nødvendig, eftersom dette er et af nøgleredskaberne til at sikre, at alle har adgang til kvalitetsuddannelse, og til bekæmpelse af den økonomiske krise og arbejdsløsheden;

| 17. | understreger de potentielle finansieringsmuligheder for videregående og erhvervsrettede uddannelser, som EFSI bør stille til rådighed; udtrykker dyb bekymring over de planlagte nedskæringer af Horisont 2020, der er direkte knyttet til forskning og uddannelse til fordel for EFSI; |
| --- | --- |

17.

understreger de potentielle finansieringsmuligheder for videregående og erhvervsrettede uddannelser, som EFSI bør stille til rådighed; udtrykker dyb bekymring over de planlagte nedskæringer af Horisont 2020, der er direkte knyttet til forskning og uddannelse til fordel for EFSI;

| 18. | advarer om, at en hvilken som helst nedskæring af Horisont 2020 utvivlsomt vil påvirke den fuldstændige gennemførelse af Bolognaprocessen, og anmoder derfor indtrængende Kommissionen om at trække sådanne forslag tilbage; |
| --- | --- |

18.

advarer om, at en hvilken som helst nedskæring af Horisont 2020 utvivlsomt vil påvirke den fuldstændige gennemførelse af Bolognaprocessen, og anmoder derfor indtrængende Kommissionen om at trække sådanne forslag tilbage;

| 19. | tilskynder til både top-down- og bottom-up-tilgange, der inddrager hele den akademiske sagkundskab og arbejdsmarkedets parter og opfordrer til politisk engagement og samarbejde mellem EHEA-minister i udvikling af en fælles strategi for opnåelse af Bolognareformerne; |
| --- | --- |

19.

tilskynder til både top-down- og bottom-up-tilgange, der inddrager hele den akademiske sagkundskab og arbejdsmarkedets parter og opfordrer til politisk engagement og samarbejde mellem EHEA-minister i udvikling af en fælles strategi for opnåelse af Bolognareformerne;

| 20. | opfordrer til videreudvikling af studieprogrammerne med klart definerede mål, der tilvejebringer den viden og en blanding af de færdigheder — generelle såvel som fagspecifikke — der er nødvendige ikke kun for at forberede nyuddannede på arbejdsmarkedets krav og til at opbygge deres kapacitet for livslang læring, men også for i væsentligere grad at inddrage borgerne; støtter en fuldstændig gennemførelse af den europæiske referenceramme for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til videreudvikling af studieprogrammerne med klart definerede mål, der tilvejebringer den viden og en blanding af de færdigheder — generelle såvel som fagspecifikke — der er nødvendige ikke kun for at forberede nyuddannede på arbejdsmarkedets krav og til at opbygge deres kapacitet for livslang læring, men også for i væsentligere grad at inddrage borgerne; støtter en fuldstændig gennemførelse af den europæiske referenceramme for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer;

| 21. | understreger den rolle, som fagdisciplinerne naturvidenskab, teknologi, ingeniørteknik og matematik spiller, samt deres betydning for samfundet, økonomien og kandidaternes beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

21.

understreger den rolle, som fagdisciplinerne naturvidenskab, teknologi, ingeniørteknik og matematik spiller, samt deres betydning for samfundet, økonomien og kandidaternes beskæftigelsesegnethed;

| 22. | opfordrer til korrekt implementering af det europæiske meritoverførselssystem (ECTS) og EHEA's diplomtillægssystem, der er nøgleværkstøjer knyttet til de studerendes arbejdsbyrde og læringsresultater, med henblik på at lette mobilitet og bistå de studerende med at sammenlægge deres akademiske og eksternt fagrelaterede præstationer; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til korrekt implementering af det europæiske meritoverførselssystem (ECTS) og EHEA's diplomtillægssystem, der er nøgleværkstøjer knyttet til de studerendes arbejdsbyrde og læringsresultater, med henblik på at lette mobilitet og bistå de studerende med at sammenlægge deres akademiske og eksternt fagrelaterede præstationer;

| 23. | understreger betydningen af at garantere gensidig anerkendelse og kompatibilitet af akademiske grader til styrkelse af kvalitetssikringssystemet på EU-niveau og i alle lande, der deltager i EHEA, i tråd med den reviderede vision for EU-standarder og retningslinjer for kvalitetssikring (ESG) i det europæiske område for videregående uddannelse; opfordrer alle EHEA-lande og deres respektive kvalitetssikringsorganer til at tilslutte sig de europæiske kvalitetssikringsnet (ENQA og EQAR); |
| --- | --- |

23.

understreger betydningen af at garantere gensidig anerkendelse og kompatibilitet af akademiske grader til styrkelse af kvalitetssikringssystemet på EU-niveau og i alle lande, der deltager i EHEA, i tråd med den reviderede vision for EU-standarder og retningslinjer for kvalitetssikring (ESG) i det europæiske område for videregående uddannelse; opfordrer alle EHEA-lande og deres respektive kvalitetssikringsorganer til at tilslutte sig de europæiske kvalitetssikringsnet (ENQA og EQAR);

| 24. | tilskynder partnerne i Bolognaprocessen, og navnlig Kommissionen, til regelmæssigt at måle kvalifikations- og kompetencemismatch på tidspunktet for kandidaternes indtræden på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

24.

tilskynder partnerne i Bolognaprocessen, og navnlig Kommissionen, til regelmæssigt at måle kvalifikations- og kompetencemismatch på tidspunktet for kandidaternes indtræden på arbejdsmarkedet;

| 25. | understreger vigtigheden af Europa 2020-strategiens mål om at 40 % af alle i alderen 30-34 år skal have gennemført en videregående uddannelse og opnået de relevante færdigheder og kompetencer til at finde et tilfredsstillende arbejde; |
| --- | --- |

25.

understreger vigtigheden af Europa 2020-strategiens mål om at 40 % af alle i alderen 30-34 år skal have gennemført en videregående uddannelse og opnået de relevante færdigheder og kompetencer til at finde et tilfredsstillende arbejde;

| 26. | fremhæver værdien af referencerammerne for kvalifikationer for at forbedre gennemsigtigheden og opfordrer alle Bologna-landene til at gøre deres nationale rammer kompatible med EHEA-rammerene og med EU-kvalifikationsrammerne; |
| --- | --- |

26.

fremhæver værdien af referencerammerne for kvalifikationer for at forbedre gennemsigtigheden og opfordrer alle Bologna-landene til at gøre deres nationale rammer kompatible med EHEA-rammerene og med EU-kvalifikationsrammerne;

| 27. | understreger, at de nationale referencerammer for kvalifikationer i mange medlemsstater skal tilpasses den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og de europæiske standarder og retningslinjer for kvalitetssikring (ESG); bemærker, at mange nationale referencerammer for kvalifikationer stadig ikke er registreret i det europæiske kvalitetssikringsregister for videregående uddannelser (EQAR); |
| --- | --- |

27.

understreger, at de nationale referencerammer for kvalifikationer i mange medlemsstater skal tilpasses den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og de europæiske standarder og retningslinjer for kvalitetssikring (ESG); bemærker, at mange nationale referencerammer for kvalifikationer stadig ikke er registreret i det europæiske kvalitetssikringsregister for videregående uddannelser (EQAR);

| 28. | noterer sig, at mobilitet blandt studerende, undervisere, forskere og personale er en af hovedprioriteterne i Bolognaprocessen; opfordrer medlemsstaterne til at øge mulighederne for og kvaliteten af mobiliteten og fremhæver behovet for at styrke implementeringen af 2020-mobilitetsstrategien for EHEA og desuden også nå de kvantitative mål på 20 % studentermobilitet; noterer sig i denne forbindelse den afgørende rolle, som Erasmus+-programmet og Horisont 2020 udgør og vigtigheden af at sikre, at disse fremmes og gennemføres på en gnidningsløs og effektiv måde; understreger, at uddannelsesstipendier tilknyttet Erasmus+ bør fritages fra skat og arbejdsmarkedsbidrag; |
| --- | --- |

28.

noterer sig, at mobilitet blandt studerende, undervisere, forskere og personale er en af hovedprioriteterne i Bolognaprocessen; opfordrer medlemsstaterne til at øge mulighederne for og kvaliteten af mobiliteten og fremhæver behovet for at styrke implementeringen af 2020-mobilitetsstrategien for EHEA og desuden også nå de kvantitative mål på 20 % studentermobilitet; noterer sig i denne forbindelse den afgørende rolle, som Erasmus+-programmet og Horisont 2020 udgør og vigtigheden af at sikre, at disse fremmes og gennemføres på en gnidningsløs og effektiv måde; understreger, at uddannelsesstipendier tilknyttet Erasmus+ bør fritages fra skat og arbejdsmarkedsbidrag;

| 29. | opfordrer til gradvis inddragelse af mobilitetsstuderende i universiteternes officielle uddannelsesplan; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til gradvis inddragelse af mobilitetsstuderende i universiteternes officielle uddannelsesplan;

| 30. | understreger nødvendigheden af at inddrage et hensigtsmæssigt antal studerende og undervisere fra kunst- og musikuddannelser i EU's mobilitetsprogrammer; |
| --- | --- |

30.

understreger nødvendigheden af at inddrage et hensigtsmæssigt antal studerende og undervisere fra kunst- og musikuddannelser i EU's mobilitetsprogrammer;

| 31. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som en del af kriterierne for rangordningen på universiteter og højere læreanstalter at vurdere niveauet af partnerskab og europæisk og international mobilitet, de fremmer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som en del af kriterierne for rangordningen på universiteter og højere læreanstalter at vurdere niveauet af partnerskab og europæisk og international mobilitet, de fremmer;

| 32. | bemærker de højere læreanstalters rolle med hensyn til at fremme mobiliteten og uddanne kandidater og forskere med viden og færdigheder, der gør dem beskæftigelsesegnede i den globale økonomi; |
| --- | --- |

32.

bemærker de højere læreanstalters rolle med hensyn til at fremme mobiliteten og uddanne kandidater og forskere med viden og færdigheder, der gør dem beskæftigelsesegnede i den globale økonomi;

| 33. | opfordrer medlemsstaterne, EU og EHEA til at styrke mobiliteten ved at fostre sproglæring, fjerne administrative ændringer, sørge for en tilstrækkelig finansiel støttemekanisme og garantere overføringen af legater, stipendier og merit; bemærker, at mobiliteten fortsat er mindre tilgængelig for studerende fra mindre velstående kår; |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne, EU og EHEA til at styrke mobiliteten ved at fostre sproglæring, fjerne administrative ændringer, sørge for en tilstrækkelig finansiel støttemekanisme og garantere overføringen af legater, stipendier og merit; bemærker, at mobiliteten fortsat er mindre tilgængelig for studerende fra mindre velstående kår;

| 34. | understreger, for så vidt angår både programmernes udformning og gennemførelsesresultater, at skiftet i det uddannelsesmæssige paradigme i retning af en mere studenterorienteret tilgang, der inkluderer de studerendes personlige udvikling; understreger vigtigheden af de studerendes deltagelse i forvaltningen af de videregående uddannelser; |
| --- | --- |

34.

understreger, for så vidt angår både programmernes udformning og gennemførelsesresultater, at skiftet i det uddannelsesmæssige paradigme i retning af en mere studenterorienteret tilgang, der inkluderer de studerendes personlige udvikling; understreger vigtigheden af de studerendes deltagelse i forvaltningen af de videregående uddannelser;

| 35. | understreger, at studieprogrammerne bør fokusere på de langsigtede markedskrav; understreger desuden, at beskæftigelsesegnethed indebærer, at de studerende skal beherske en lang række forskelligartede kompetencer, der forbereder dem på deres indtræden på arbejdsmarkedet og forbereder dem på livslang læring; understreger i denne henseende aktiv dialog og national og tværnational samarbejde om programmer og praktikophold mellem universiteter og erhvervsliv, hvilke vil kunne hjælpe med at imødegå den økonomiske krise, stimulere økonomisk vækst og bidrage til et vidensbaseret samfund og dermed skabe muligheder i bredere social forstand; opfordrer de højere læreanstalter til at være åbne overfor tværfaglige studier, oprettelse af universitetsforskningsinstitutter og samarbejde med forskellige partnere; |
| --- | --- |

35.

understreger, at studieprogrammerne bør fokusere på de langsigtede markedskrav; understreger desuden, at beskæftigelsesegnethed indebærer, at de studerende skal beherske en lang række forskelligartede kompetencer, der forbereder dem på deres indtræden på arbejdsmarkedet og forbereder dem på livslang læring; understreger i denne henseende aktiv dialog og national og tværnational samarbejde om programmer og praktikophold mellem universiteter og erhvervsliv, hvilke vil kunne hjælpe med at imødegå den økonomiske krise, stimulere økonomisk vækst og bidrage til et vidensbaseret samfund og dermed skabe muligheder i bredere social forstand; opfordrer de højere læreanstalter til at være åbne overfor tværfaglige studier, oprettelse af universitetsforskningsinstitutter og samarbejde med forskellige partnere;

| 36. | understreger behovet for at tilvejebringe brede muligheder for livslang læring og til komplementære såsom ikke-formel og uformel læring, der har afgørende betydning for udviklingen af bløde færdigheder; |
| --- | --- |

36.

understreger behovet for at tilvejebringe brede muligheder for livslang læring og til komplementære såsom ikke-formel og uformel læring, der har afgørende betydning for udviklingen af bløde færdigheder;

| 37. | opfordrer til en indsats til styrkelse af forbindelsen mellem videregående uddannelse, forskning og innovation, herunder gennem fremme af forskningsbaseret uddannelse og fremhæver horisont 2020-programmet som en central finansieringsmekanisme for fremme af forskningen; opfordrer til bedre synkronisering af handlinger, der støtter Bolognaprocessen såsom Horisont 2020 og Erasmus+-programmerne; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til en indsats til styrkelse af forbindelsen mellem videregående uddannelse, forskning og innovation, herunder gennem fremme af forskningsbaseret uddannelse og fremhæver horisont 2020-programmet som en central finansieringsmekanisme for fremme af forskningen; opfordrer til bedre synkronisering af handlinger, der støtter Bolognaprocessen såsom Horisont 2020 og Erasmus+-programmerne;

| 38. | opfordrer til mere fleksible læringsveje, der indbefatter programmer for fællesgrader og tværdisciplinære studier og som støtter innovation, kreativitet, erhvervsuddannelser, tosporet uddannelse og iværksætterånd inden for videregående uddannelse og opfordrer til udforskning af potentialet ved nye teknologier, digitalisering og IKT med henblik på at berige læring og undervisning såvel som for at videreudvikle et bredt sæt færdigheder og nye modeller for læring, undervisning og evaluering; |
| --- | --- |

38.

opfordrer til mere fleksible læringsveje, der indbefatter programmer for fællesgrader og tværdisciplinære studier og som støtter innovation, kreativitet, erhvervsuddannelser, tosporet uddannelse og iværksætterånd inden for videregående uddannelse og opfordrer til udforskning af potentialet ved nye teknologier, digitalisering og IKT med henblik på at berige læring og undervisning såvel som for at videreudvikle et bredt sæt færdigheder og nye modeller for læring, undervisning og evaluering;

| 39. | opfordrer højere læreanstalter, offentlige forvaltninger, arbejdsmarkedets parter og virksomhederne til at føre an i en løbende dialog, der kan lette og udbygge beskæftigelsesegnethed; understreger i denne henseende behovet for at fokusere debatten på et uudnyttet potentiale inden for de videregående uddannelser for så vidt angår at stimulere vækst og beskæftigelse; opfordrer EHEA-landene og de højere læreanstalter til at forbedre samarbejdet med henblik på at sikre kvalitetssikrede praktikophold og lærlingepladser og at styrke mobiliteten i denne sammenhæng; understreger, at interessehaverne bør forbedre deres samarbejde om at hæve eksisterende kvalifikationer hos og generelt udvide den faglærte arbejdsstyrke samt forbedre tilbud, tilgængelighed og kvalitet i vejledning om karrieremuligheder og beskæftigelse; bemærker i øvrigt, at praktikophold som en del af uddannelsesprogrammerne og læring på arbejdspladsen bør nyde yderligere fremme; |
| --- | --- |

39.

opfordrer højere læreanstalter, offentlige forvaltninger, arbejdsmarkedets parter og virksomhederne til at føre an i en løbende dialog, der kan lette og udbygge beskæftigelsesegnethed; understreger i denne henseende behovet for at fokusere debatten på et uudnyttet potentiale inden for de videregående uddannelser for så vidt angår at stimulere vækst og beskæftigelse; opfordrer EHEA-landene og de højere læreanstalter til at forbedre samarbejdet med henblik på at sikre kvalitetssikrede praktikophold og lærlingepladser og at styrke mobiliteten i denne sammenhæng; understreger, at interessehaverne bør forbedre deres samarbejde om at hæve eksisterende kvalifikationer hos og generelt udvide den faglærte arbejdsstyrke samt forbedre tilbud, tilgængelighed og kvalitet i vejledning om karrieremuligheder og beskæftigelse; bemærker i øvrigt, at praktikophold som en del af uddannelsesprogrammerne og læring på arbejdspladsen bør nyde yderligere fremme;

| 40. | understreger, at det er nødvendigt at give anerkendte flygtninge adgang til alle institutioner i EHEA, der sætter dem i stand til at opbygge en selvstændig tilværelse gennem uddannelse; understreger endvidere, at opholdstilladelser for kandidater, der søger en kvalificeret erhvervsaktivitet, bør liberaliseres yderligere; understreger, at indsatsen for at opnå gensidig anerkendelse af anerkendte flygtninge bør styrkes, navnlig med hensyn til de studerendes mobilitet; |
| --- | --- |

40.

understreger, at det er nødvendigt at give anerkendte flygtninge adgang til alle institutioner i EHEA, der sætter dem i stand til at opbygge en selvstændig tilværelse gennem uddannelse; understreger endvidere, at opholdstilladelser for kandidater, der søger en kvalificeret erhvervsaktivitet, bør liberaliseres yderligere; understreger, at indsatsen for at opnå gensidig anerkendelse af anerkendte flygtninge bør styrkes, navnlig med hensyn til de studerendes mobilitet;

| 41. | understreger, at medlemsstaterne og alle højere læreanstalter, der har tilsluttet sig EHEA, er ansvarlige for at tilvejebringe en kvalitetsuddannelse, der står mål med de sociale og økonomiske udfordringer, og fremhæver behovet for deres tætte samarbejde med henblik på at nå målsætningerne i Bolognaprocessen; |
| --- | --- |

41.

understreger, at medlemsstaterne og alle højere læreanstalter, der har tilsluttet sig EHEA, er ansvarlige for at tilvejebringe en kvalitetsuddannelse, der står mål med de sociale og økonomiske udfordringer, og fremhæver behovet for deres tætte samarbejde med henblik på at nå målsætningerne i Bolognaprocessen;

| 42. | bemærker, at kun få medlemsstater har udarbejdet en omfattende strategi med henblik på at inkludere studerende med ringere-stillede socioøkonomisk baggrund i de videregående uddannelser og dermed afhjælpe problemet med det såkaldte sociale filter; |
| --- | --- |

42.

bemærker, at kun få medlemsstater har udarbejdet en omfattende strategi med henblik på at inkludere studerende med ringere-stillede socioøkonomisk baggrund i de videregående uddannelser og dermed afhjælpe problemet med det såkaldte sociale filter;

| 43. | opfordrer til, at gymnasielærere i højere grad involveres i Bolognaprocessen for at fremme kvaliteten af læreruddannelser og den erhvervsmæssige mobilitet med henblik på at opfylde de nye uddannelsesmæssige krav, som et vidensbaseret samfund stiller og bidrage til forbedrede studieresultater; |
| --- | --- |

43.

opfordrer til, at gymnasielærere i højere grad involveres i Bolognaprocessen for at fremme kvaliteten af læreruddannelser og den erhvervsmæssige mobilitet med henblik på at opfylde de nye uddannelsesmæssige krav, som et vidensbaseret samfund stiller og bidrage til forbedrede studieresultater;

| 44. | understreger, at uddannelse, herunder kvaliteten og undervisningsmålene, indtager en rolle i opdragelsen af fremtidige generationer og bidrager til bredere og social og økonomisk samhørighed såvel som jobskabelse, øget konkurrenceevne og vækstpotentiale; opfordrer i denne forbindelse til øget anerkendelse af lærerfaget; |
| --- | --- |

44.

understreger, at uddannelse, herunder kvaliteten og undervisningsmålene, indtager en rolle i opdragelsen af fremtidige generationer og bidrager til bredere og social og økonomisk samhørighed såvel som jobskabelse, øget konkurrenceevne og vækstpotentiale; opfordrer i denne forbindelse til øget anerkendelse af lærerfaget;

| 45. | opfordrer til en økonomisk og social indsats for at forbedre social inddragelse ved at yde retfærdig og åben adgang til kvalitetsuddannelse for alle ved at befordre anerkendelse af akademiske og faglige kvalifikationer såvel som studieophold i udlandet og forudgående læring, programmer for bløde færdigheder og ikke-formel og uformel læring og ved at sørge for relevant uddannelse til den diversificerede studenterbefolkning gennem livslang læring; |
| --- | --- |

45.

opfordrer til en økonomisk og social indsats for at forbedre social inddragelse ved at yde retfærdig og åben adgang til kvalitetsuddannelse for alle ved at befordre anerkendelse af akademiske og faglige kvalifikationer såvel som studieophold i udlandet og forudgående læring, programmer for bløde færdigheder og ikke-formel og uformel læring og ved at sørge for relevant uddannelse til den diversificerede studenterbefolkning gennem livslang læring;

| 46. | understreger Bolognaprocessens sociale dimension; opfordrer til tiltag fokuseret på øget deltagelse af underrepræsenterede og ugunstigt stillede grupper, herunder gennem internationale mobilitetsprogrammer; |
| --- | --- |

46.

understreger Bolognaprocessens sociale dimension; opfordrer til tiltag fokuseret på øget deltagelse af underrepræsenterede og ugunstigt stillede grupper, herunder gennem internationale mobilitetsprogrammer;

| 47. | understreger den betydning, som uddannelsesmæssig mobilitet har for tværkulturel læring, og at Bolognaprocessen bør gøre en aktiv indsats for at fostre tværkulturel viden og respekt blandt studerende; |
| --- | --- |

47.

understreger den betydning, som uddannelsesmæssig mobilitet har for tværkulturel læring, og at Bolognaprocessen bør gøre en aktiv indsats for at fostre tværkulturel viden og respekt blandt studerende;

| 48. | opfordrer til, at der videreudvikles en strategi for den eksterne dimension af EHEA gennem samarbejde med andre regioner i verden med henblik på at forbedre konkurrenceevnen og tiltrækningskraften i en global kontekst, højne tilførslen af informationer til EHEA, styrke samarbejde på grundlag af partnerskab, intensivere den politiske dialog og yderligere anerkende kvalifikationer; |
| --- | --- |

48.

opfordrer til, at der videreudvikles en strategi for den eksterne dimension af EHEA gennem samarbejde med andre regioner i verden med henblik på at forbedre konkurrenceevnen og tiltrækningskraften i en global kontekst, højne tilførslen af informationer til EHEA, styrke samarbejde på grundlag af partnerskab, intensivere den politiske dialog og yderligere anerkende kvalifikationer;

| 49. | understreger behovet for at øge indsamlingen af oplysninger blandt EHEA-landene for bedre at kunne identificere og håndtere udfordringerne i forbindelse med Bolognaprocessen; |
| --- | --- |

49.

understreger behovet for at øge indsamlingen af oplysninger blandt EHEA-landene for bedre at kunne identificere og håndtere udfordringerne i forbindelse med Bolognaprocessen;

| 50. | understreger betydningen af den næste EHEA-ministerkonference, der vil finde sted i Jerevan i maj 2015, for så vidt angår gennemførelsen af en objektiv og kritisk gennemgang af både fremskridt og tilbageslag i bestræbelserne på at nå de prioriterede mål, der er opstillet for 2012–2015, i den hensigt at fremme og yderligere konsolidere EHEA med fuld støtte fra Unionen; |
| --- | --- |

50.

understreger betydningen af den næste EHEA-ministerkonference, der vil finde sted i Jerevan i maj 2015, for så vidt angår gennemførelsen af en objektiv og kritisk gennemgang af både fremskridt og tilbageslag i bestræbelserne på at nå de prioriterede mål, der er opstillet for 2012–2015, i den hensigt at fremme og yderligere konsolidere EHEA med fuld støtte fra Unionen;

o

o o

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012(1).pdf

(6)  http://www.ehea.info/Uploads/%281%29/2012%20EHEA%20Mobility%20Strategy.pdf

(7)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 132.

(8)  EUT L 289 af 3.11.2005, s. 23.

(9)  EUT L 64 af 4.3.2006, s. 60.

(10)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

(11)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(12)  EUT C 302 af 12.12.2009, s. 3.

(13)  EUT C 135 af 26.5.2010, s. 12.

(14)  EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1.

(15)  EUT C 199 af 7.7.2011, s. 1.

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf

(17)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf

(18)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bologna%20Process%20Implementation%20Report.pdf

(19)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf.

(20)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf

(21)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5713011/KS-78-09-653-EN.PDF/3eb9f4ec-dc39-4e51-a18b-b61eb7c2518b?version=1.0

(22)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(23)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 18.

(24)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 95.

(25)  EUT C 251 E af 31.8.2013, s. 24.

(26)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den europæiske fond for strategiske investeringer og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 (COM(2015)0010).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/10

---

P8_TA(2015)0108

Europæisk film i den digitale tidsalder

Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om europæisk film i den digitale tidsalder (2014/2148(INI))

(2016/C 346/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) den 20. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) den 20. oktober 2005,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (3),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. november 2014 om europæisk film i den digitale tidsalder (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. november 2014 om europæisk film i den digitale tidsalder (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 om en digital dagsorden for Europa (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 om en digital dagsorden for Europa (COM(2010)0245),

| — | der henviser til første rapport af 4. maj 2012 fra Kommissionen om gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU »Audiovisuelle medietjenester og internetforbundne enheder: Status og fremtidsperspektiver« (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

der henviser til første rapport af 4. maj 2012 fra Kommissionen om gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU »Audiovisuelle medietjenester og internetforbundne enheder: Status og fremtidsperspektiver« (COM(2012)0203),

| — | der henviser til første rapport fra Kommissionen af 24. september 2012 om anvendelsen af artikel 13, 16 og 17 i direktiv 2010/13/EU for perioden 2009-2010 — Fremme af europæiske programmer i europæiske programlagte og on-demand audiovisuelle medietjenester (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

der henviser til første rapport fra Kommissionen af 24. september 2012 om anvendelsen af artikel 13, 16 og 17 i direktiv 2010/13/EU for perioden 2009-2010 — Fremme af europæiske programmer i europæiske programlagte og on-demand audiovisuelle medietjenester (COM(2012)0522),

| — | der henviser til Kommissionens tredje rapport af 7. december 2012 med titlen »On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era« (SWD(2012)0431) om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2005/865/EC af 16. november 2005 om filmarv og konkurrenceevnen for relaterede industrielle aktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens tredje rapport af 7. december 2012 med titlen »On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era« (SWD(2012)0431) om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2005/865/EC af 16. november 2005 om filmarv og konkurrenceevnen for relaterede industrielle aktiviteter,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 om indhold på det digitale indre marked (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 om indhold på det digitale indre marked (COM(2012)0789),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 24. april 2013»Forberedelse på en fuldt konvergeret audiovisuel verden: Vækst, kreativitet og værdier« (COM(2013)0231), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 24. april 2013»Forberedelse på en fuldt konvergeret audiovisuel verden: Vækst, kreativitet og værdier« (COM(2013)0231),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2013 om statsstøtte til film og andre audiovisuelle værker (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2013 om statsstøtte til film og andre audiovisuelle værker (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. maj 2014»Europæisk film i den digitale tidsalder — Kulturel mangfoldighed forenet med konkurrenceevne« (COM(2014)0272), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. maj 2014»Europæisk film i den digitale tidsalder — Kulturel mangfoldighed forenet med konkurrenceevne« (COM(2014)0272),

| — | der henviser til udtalelse af 4. december 2014 fra Regionsudvalget om europæisk film i den digitale tidsalder, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 4. december 2014 fra Regionsudvalget om europæisk film i den digitale tidsalder,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. november 2011 om europæisk film i den digitale tidsalder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. november 2011 om europæisk film i den digitale tidsalder (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2012 om onlinedistribution af audiovisuelle værker i EU (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2012 om onlinedistribution af audiovisuelle værker i EU (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2013 om gennemførelse af direktivet om audiovisuelle medietjenester (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2013 om gennemførelse af direktivet om audiovisuelle medietjenester (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2014 om forberedelse på en fuldt ud konvergeret audiovisuel verden (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2014 om forberedelse på en fuldt ud konvergeret audiovisuel verden (9),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0123/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0123/2015),

| A. | der henviser til, at film er goder af både økonomisk og kulturel karakter, som yder et vigtigt bidrag til europæisk økonomi med hensyn til vækst og beskæftigelse, og som samtidig medvirker til at forme europæiske identiteter gennem deres afspejling af kulturel og sproglig mangfoldighed, til at udbrede kendskabet til europæiske kulturer på tværs af grænserne og til at fremme kulturudveksling og gensidig forståelse mellem borgerne, og som desuden bidrager til dannelsen og udviklingen af kritisk tænkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at film er goder af både økonomisk og kulturel karakter, som yder et vigtigt bidrag til europæisk økonomi med hensyn til vækst og beskæftigelse, og som samtidig medvirker til at forme europæiske identiteter gennem deres afspejling af kulturel og sproglig mangfoldighed, til at udbrede kendskabet til europæiske kulturer på tværs af grænserne og til at fremme kulturudveksling og gensidig forståelse mellem borgerne, og som desuden bidrager til dannelsen og udviklingen af kritisk tænkning;

| B. | der henviser til, at potentialet i de kulturelle og kreative sektorer i Europa og navnlig i europæisk filmindustri stadig mangler at blive fuldt udnyttet til fremme af europæisk kulturel mangfoldighed og kulturarv og til den skabelse af bæredygtig vækst og arbejdspladser, som til gengæld kan gavne andre økonomiske sektorer og tilføre Europa en konkurrencefordel på globalt plan; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at potentialet i de kulturelle og kreative sektorer i Europa og navnlig i europæisk filmindustri stadig mangler at blive fuldt udnyttet til fremme af europæisk kulturel mangfoldighed og kulturarv og til den skabelse af bæredygtig vækst og arbejdspladser, som til gengæld kan gavne andre økonomiske sektorer og tilføre Europa en konkurrencefordel på globalt plan;

| C. | der henviser til, at den europæiske filmindustri er en af verdens største producenter med 1 500 nye film i 2014, men er karakteriseret ved en heterogen struktur med hensyn til både finansiering og produktionsform; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den europæiske filmindustri er en af verdens største producenter med 1 500 nye film i 2014, men er karakteriseret ved en heterogen struktur med hensyn til både finansiering og produktionsform;

| D. | der henviser til, at europæiske film er karakteriseret ved deres kvalitet, originalitet og diversitet, men lider under begrænset fremme og distribution overalt i EU, og dette afspejles i et relativt lavt publikumsniveau, samtidig med at de er udsat for intens international konkurrence og distributionsvanskeligheder både i og uden for Europa; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at europæiske film er karakteriseret ved deres kvalitet, originalitet og diversitet, men lider under begrænset fremme og distribution overalt i EU, og dette afspejles i et relativt lavt publikumsniveau, samtidig med at de er udsat for intens international konkurrence og distributionsvanskeligheder både i og uden for Europa;

| E. | der henviser til, at cirkulationen af ikke-nationale europæiske film i medlemsstaterne fortsat er beskeden til trods for de mange film, der produceres hvert år, mens ikke-europæiske produktioner har stor udbredelse i EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at cirkulationen af ikke-nationale europæiske film i medlemsstaterne fortsat er beskeden til trods for de mange film, der produceres hvert år, mens ikke-europæiske produktioner har stor udbredelse i EU;

| F. | der henviser til, at de europæiske films mangfoldighed, der afspejler rigdommen og styrken i Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed, betyder, at det europæiske filmmarked af natur er fragmenteret; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de europæiske films mangfoldighed, der afspejler rigdommen og styrken i Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed, betyder, at det europæiske filmmarked af natur er fragmenteret;

| G. | der henviser til, at markedsføring af kvalitetsfilm er særlig vigtig for mindre medlemsstater, hvis sprog kun tales af få; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at markedsføring af kvalitetsfilm er særlig vigtig for mindre medlemsstater, hvis sprog kun tales af få;

| H. | der henviser til, at delprogrammet Media under programmet Et kreativt Europa (i det følgende benævnt Media) tilbyder nye finansieringskilder og muligheder for distribution og cirkulation af europæiske ikke-nationale film, for publikumsudvikling og støtte til mediekundskab; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at delprogrammet Media under programmet Et kreativt Europa (i det følgende benævnt Media) tilbyder nye finansieringskilder og muligheder for distribution og cirkulation af europæiske ikke-nationale film, for publikumsudvikling og støtte til mediekundskab;

| I. | der henviser til, at det bør være en af de centrale målsætninger med det digitale indre marked at skabe tillid til internettet og udvide adgangen til lovligt audiovisuelt indhold og dermed bidrage til investering i europæiske film; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det bør være en af de centrale målsætninger med det digitale indre marked at skabe tillid til internettet og udvide adgangen til lovligt audiovisuelt indhold og dermed bidrage til investering i europæiske film;

| J. | der henviser til, at fremvisning i biografen som det første led i udbredelsen af film fortsat står for en stor del af indtjeningen på film og derfor er afgørende for finansieringen af europæisk filmproduktion og -distribution og har stor betydning for filmenes succes i efterfølgende udbredelsesled; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at fremvisning i biografen som det første led i udbredelsen af film fortsat står for en stor del af indtjeningen på film og derfor er afgørende for finansieringen af europæisk filmproduktion og -distribution og har stor betydning for filmenes succes i efterfølgende udbredelsesled;

| K. | der henviser til, at et stigende antal europæiske film med et beskedent produktions- og markedsføringsbudget imidlertid kunne have fordel af mere fleksible udbredelsesstrategier og tidligere tilgængelighed på VOD-tjenester; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at et stigende antal europæiske film med et beskedent produktions- og markedsføringsbudget imidlertid kunne have fordel af mere fleksible udbredelsesstrategier og tidligere tilgængelighed på VOD-tjenester;

| L. | der henviser til, at en bedre organisering af udbredelsesmulighederne ville kunne øge det potentielle publikum og gøre det uautoriserede forbrug af film mindre attraktivt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en bedre organisering af udbredelsesmulighederne ville kunne øge det potentielle publikum og gøre det uautoriserede forbrug af film mindre attraktivt;

| M. | der henviser til, at artikel 13, stk. 1, i direktivet om audiovisuelle medietjenester stiller krav til medlemsstaterne om at sikre, at on-demand audiovisuelle medietjenester fremmer europæiske programmer; der henviser til, at denne bestemmelse er blevet gennemført på forskellig vis med forskellige niveauer af lovkrav og har ført til, at medietjenesterne slår sig ned i de medlemsstater, der stiller de laveste krav; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at artikel 13, stk. 1, i direktivet om audiovisuelle medietjenester stiller krav til medlemsstaterne om at sikre, at on-demand audiovisuelle medietjenester fremmer europæiske programmer; der henviser til, at denne bestemmelse er blevet gennemført på forskellig vis med forskellige niveauer af lovkrav og har ført til, at medietjenesterne slår sig ned i de medlemsstater, der stiller de laveste krav;

| N. | der henviser til, at hovedparten af den offentlige finansiering til den europæiske filmindustri fra såvel nationale som EU-kilder går til filmproduktion; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at hovedparten af den offentlige finansiering til den europæiske filmindustri fra såvel nationale som EU-kilder går til filmproduktion;

| O. | der henviser til, at artikel 14 i forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa fastsætter, at Kommissionen skal oprette en garantifacilitet, der skal lette adgangen til finansiering for SMV'er i de kulturelle og kreative sektorer og forbedre deltagende finansielle formidleres evne til at vurdere de risici, der er forbundet med projekter, som SMV'er søger lån og finansiering til; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at artikel 14 i forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa fastsætter, at Kommissionen skal oprette en garantifacilitet, der skal lette adgangen til finansiering for SMV'er i de kulturelle og kreative sektorer og forbedre deltagende finansielle formidleres evne til at vurdere de risici, der er forbundet med projekter, som SMV'er søger lån og finansiering til;

| P. | der henviser til, at Kommissionen i sin tredje rapport af 7. december 2012, »On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era«, gjorde opmærksom på, at kun 1,5 % af den europæiske filmarv var blevet digitaliseret; der henviser til, at denne procentdel er uforandret i dag, til trods for at der gentagne gange er blevet advaret om risikoen for, at en stor del af denne kulturarv kan gå fuldstændig tabt og ikke vil kunne videregives til fremtidige generationer, hvilket allerede er tilfældet med stumfilm, hvoraf der kun er bevaret 10 %; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen i sin tredje rapport af 7. december 2012, »On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era«, gjorde opmærksom på, at kun 1,5 % af den europæiske filmarv var blevet digitaliseret; der henviser til, at denne procentdel er uforandret i dag, til trods for at der gentagne gange er blevet advaret om risikoen for, at en stor del af denne kulturarv kan gå fuldstændig tabt og ikke vil kunne videregives til fremtidige generationer, hvilket allerede er tilfældet med stumfilm, hvoraf der kun er bevaret 10 %;

| Q. | der henviser til, at digitalisering og mediekonvergens skaber nye muligheder for distribution og markedsføring af europæiske film på tværs af grænserne samt større potentiale for innovation og fleksibilitet, samtidig med at det afstedkommer betydelige ændringer i tilskuernes adfærd og forventninger; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at digitalisering og mediekonvergens skaber nye muligheder for distribution og markedsføring af europæiske film på tværs af grænserne samt større potentiale for innovation og fleksibilitet, samtidig med at det afstedkommer betydelige ændringer i tilskuernes adfærd og forventninger;

| R. | der henviser til, at det er afgørende at sikre finansiering til digitalisering og bevarelse af og online-tilgængelighed for filmarven og tilknyttet materiale og at fastlægge europæiske standarder for bevarelsen af digitale film; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er afgørende at sikre finansiering til digitalisering og bevarelse af og online-tilgængelighed for filmarven og tilknyttet materiale og at fastlægge europæiske standarder for bevarelsen af digitale film;

| S. | der henviser til, at film- og navnlig mediekundskab kan bidrage til borgernes evne til at udvikle kritisk tænkning og forståelse og kan stimulere deres egen kreativitet og udtryksevne; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at film- og navnlig mediekundskab kan bidrage til borgernes evne til at udvikle kritisk tænkning og forståelse og kan stimulere deres egen kreativitet og udtryksevne;

| T. | der henviser til, at ophavsretten i den digitale tidsalder fortsat bør udgøre et incitament for investering i filmproduktion og -skabelse og sikre rettighedshaverne en passende indtjening, samtidig med at der bør tilskyndes til udvikling af nye tjenester og adgang for borgerne på tværs af grænserne, og de kulturelle og kreative sektorer bør sættes i stand til at vedblive med at bidrage til vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ophavsretten i den digitale tidsalder fortsat bør udgøre et incitament for investering i filmproduktion og -skabelse og sikre rettighedshaverne en passende indtjening, samtidig med at der bør tilskyndes til udvikling af nye tjenester og adgang for borgerne på tværs af grænserne, og de kulturelle og kreative sektorer bør sættes i stand til at vedblive med at bidrage til vækst og jobskabelse;

| U. | der henviser til, at det er vigtigt at sikre effektiv gennemførelse af direktiv 2012/28/EU om visse former for anvendelse af forældreløse værker og at indføje film i definitionen af forældreløse værker, der er offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det er vigtigt at sikre effektiv gennemførelse af direktiv 2012/28/EU om visse former for anvendelse af forældreløse værker og at indføje film i definitionen af forældreløse værker, der er offentligt tilgængelige;

Markedsføring, distribution på tværs af grænserne og tilgængelighed

| 1. | opfordrer den europæiske filmindustri til at fortsætte udviklingen af innovative tjenester, nye forretningsmodeller og distributionskanaler for at forbedre europæiske films tilgængelighed på tværs af grænserne i og uden for EU for at give tilskuere i hele EU mulighed for at få adgang til et endnu større udvalg af film på et stigende antal platforme; foreslår i denne forbindelse, at europæisk filmindustri tager ved lære af de bedste former for handelspraksis uden for EU; |
| --- | --- |

1.

opfordrer den europæiske filmindustri til at fortsætte udviklingen af innovative tjenester, nye forretningsmodeller og distributionskanaler for at forbedre europæiske films tilgængelighed på tværs af grænserne i og uden for EU for at give tilskuere i hele EU mulighed for at få adgang til et endnu større udvalg af film på et stigende antal platforme; foreslår i denne forbindelse, at europæisk filmindustri tager ved lære af de bedste former for handelspraksis uden for EU;

| 2. | erkender den indvirkning, som ulovlig anvendelse af kunstneriske værker har på den kreative proces og ophavsmændenes rettigheder; understreger, at der er behov for større lovligt udbud af høj kvalitet og for at skabe større bevidsthed om dette spørgsmål hos unge; |
| --- | --- |

2.

erkender den indvirkning, som ulovlig anvendelse af kunstneriske værker har på den kreative proces og ophavsmændenes rettigheder; understreger, at der er behov for større lovligt udbud af høj kvalitet og for at skabe større bevidsthed om dette spørgsmål hos unge;

| 3. | mener, at udviklingen af grænseoverskridende overførsel af audiovisuelle tjenester under hensyntagen til den hastige vækst i VOD og online-transaktioner i EU kan udforskes yderligere, da dette vil give seerne adgang til film, uanset hvor de befinder sig; |
| --- | --- |

3.

mener, at udviklingen af grænseoverskridende overførsel af audiovisuelle tjenester under hensyntagen til den hastige vækst i VOD og online-transaktioner i EU kan udforskes yderligere, da dette vil give seerne adgang til film, uanset hvor de befinder sig;

| 4. | understreger betydningen af en målrettet markedsføring i EU, som tager højde for europæiske publikumsgruppers kulturelle særegenhed, for at sikre en bedre og mere effektiv markedsføring af europæiske film; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af en målrettet markedsføring i EU, som tager højde for europæiske publikumsgruppers kulturelle særegenhed, for at sikre en bedre og mere effektiv markedsføring af europæiske film;

| 5. | tilskynder derfor indtrængende til at sikre bedre adgang til undertekstede film for at øge cirkulationen af europæiske film på tværs af grænserne, styrke bevidstheden om Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed blandt tilskuerne og forbedre den gensidige forståelse; |
| --- | --- |

5.

tilskynder derfor indtrængende til at sikre bedre adgang til undertekstede film for at øge cirkulationen af europæiske film på tværs af grænserne, styrke bevidstheden om Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed blandt tilskuerne og forbedre den gensidige forståelse;

| 6. | bemærker særligt den rolle, som MEDIA har spillet med hensyn til at støtte undertekstning og eftersynkronisering med henblik på at øge tilgængeligheden af europæiske film, især i originale udgaver med undertekster, hvilket fremmer deres cirkulation og forbedrer kendskabet til og forståelsen for europæiske kulturer og sprog; |
| --- | --- |

6.

bemærker særligt den rolle, som MEDIA har spillet med hensyn til at støtte undertekstning og eftersynkronisering med henblik på at øge tilgængeligheden af europæiske film, især i originale udgaver med undertekster, hvilket fremmer deres cirkulation og forbedrer kendskabet til og forståelsen for europæiske kulturer og sprog;

| 7. | understreger betydningen af den for nylig vedtagne forberedende foranstaltning »Crowdsourcing-undertekstning for at øge udbredelsen af europæiske produktioner« og arbejdet i Kommissionen med gennemførelsen af denne foranstaltning; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af den for nylig vedtagne forberedende foranstaltning »Crowdsourcing-undertekstning for at øge udbredelsen af europæiske produktioner« og arbejdet i Kommissionen med gennemførelsen af denne foranstaltning;

| 8. | støtter desuden initiativer som Kommissionens pilotprojekt »Fremme af europæisk integration gennem kultur«, der sigter mod af styrke udbuddet af undertekstede europæiske film ved at tilbyde nye undertekstede udgaver af udvalgte tv-programmer i hele Europa; |
| --- | --- |

8.

støtter desuden initiativer som Kommissionens pilotprojekt »Fremme af europæisk integration gennem kultur«, der sigter mod af styrke udbuddet af undertekstede europæiske film ved at tilbyde nye undertekstede udgaver af udvalgte tv-programmer i hele Europa;

| 9. | gentager den grundlæggende betydning af at forbedre adgangen til film yderligere for handicappede, navnlig gennem synstolkning og undertekstning; |
| --- | --- |

9.

gentager den grundlæggende betydning af at forbedre adgangen til film yderligere for handicappede, navnlig gennem synstolkning og undertekstning;

| 10. | understreger den særlige betydning, som både private og offentlige europæiske tv-stationer har for filmproduktion, både for tv og for samproduktioner bestemt for biografer, og understreger deres eksistenssikrende rolle for talrige især små og mellemstore filmproduktionsselskaber i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

10.

understreger den særlige betydning, som både private og offentlige europæiske tv-stationer har for filmproduktion, både for tv og for samproduktioner bestemt for biografer, og understreger deres eksistenssikrende rolle for talrige især små og mellemstore filmproduktionsselskaber i Den Europæiske Union;

| 11. | erindrer om betydningen af EP's LUX-pris, som har vundet stigende anerkendelse i årernes løb, for markedsføringen af europæiske film gennem oversættelse af undertekster for vinderfilmen til alle 24 officielle EU-sprog, hvorved der sikres større synlighed, kendskab og tilgængelighed i forbindelse med europæiske film; opfordrer de nationale parlamenter til at fremme LUX-prisen yderligere i medlemsstaterne i samarbejde med Europa-Parlamentets informationskontorer; |
| --- | --- |

11.

erindrer om betydningen af EP's LUX-pris, som har vundet stigende anerkendelse i årernes løb, for markedsføringen af europæiske film gennem oversættelse af undertekster for vinderfilmen til alle 24 officielle EU-sprog, hvorved der sikres større synlighed, kendskab og tilgængelighed i forbindelse med europæiske film; opfordrer de nationale parlamenter til at fremme LUX-prisen yderligere i medlemsstaterne i samarbejde med Europa-Parlamentets informationskontorer;

| 12. | mener, at der er behov for at fremme og støtte europæiske samproduktioner, og at et øget antal af denne slags produktioner kan resultere i en bredere distribution af europæiske film i hele Europa; |
| --- | --- |

12.

mener, at der er behov for at fremme og støtte europæiske samproduktioner, og at et øget antal af denne slags produktioner kan resultere i en bredere distribution af europæiske film i hele Europa;

| 13. | fremhæver desuden den stigende succes, som europæiske tv-serier af høj kvalitet nyder, samt den strategiske betydning af, at produktion, distribution og markedsføring af sådanne serier fremmes yderligere på det europæiske og det globale marked; |
| --- | --- |

13.

fremhæver desuden den stigende succes, som europæiske tv-serier af høj kvalitet nyder, samt den strategiske betydning af, at produktion, distribution og markedsføring af sådanne serier fremmes yderligere på det europæiske og det globale marked;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte og fremme særlige begivenheder såsom filmfestivaler og initiativer med omrejsende biografforestillinger henblik på at tilskynde til og støtte udbredelse og cirkulation af europæiske film på deres respektive territorier; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte og fremme særlige begivenheder såsom filmfestivaler og initiativer med omrejsende biografforestillinger henblik på at tilskynde til og støtte udbredelse og cirkulation af europæiske film på deres respektive territorier;

| 15. | foreslår, at de allerede eksisterende foranstaltninger styrkes for at muliggøre en bedre prisoptimering for biografbilletter samt udvikling af innovative tilbud og abonnementstilbud, som kan bidrage til at sikre biografernes tiltrækningskraft og adgang for alle til dem; |
| --- | --- |

15.

foreslår, at de allerede eksisterende foranstaltninger styrkes for at muliggøre en bedre prisoptimering for biografbilletter samt udvikling af innovative tilbud og abonnementstilbud, som kan bidrage til at sikre biografernes tiltrækningskraft og adgang for alle til dem;

Publikumsudvikling

| 16. | tilskynder distributører og biografer til at øge synligheden og tilgængeligheden af film fra andre europæiske lande for at nå et bredere publikum; |
| --- | --- |

16.

tilskynder distributører og biografer til at øge synligheden og tilgængeligheden af film fra andre europæiske lande for at nå et bredere publikum;

| 17. | erkender, at biograferne stadig er de vigtigste steder til at præsentere og fremme film, samtidig med at de har en vigtig social dimension, hvor folk mødes og udveksler synspunkter; understreger, at små og uafhængige biografers forsvinden, navnlig i mindre byer og mindre udviklede områder, begrænser adgangen til Europas kulturelle ressourcer, kulturarv og kulturelle dialog; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at yde støtte til at udstyre alle biografer med digitalt fremvisningsudstyr og lydteknologi med henblik på at bevare sådanne biografer; |
| --- | --- |

17.

erkender, at biograferne stadig er de vigtigste steder til at præsentere og fremme film, samtidig med at de har en vigtig social dimension, hvor folk mødes og udveksler synspunkter; understreger, at små og uafhængige biografers forsvinden, navnlig i mindre byer og mindre udviklede områder, begrænser adgangen til Europas kulturelle ressourcer, kulturarv og kulturelle dialog; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at yde støtte til at udstyre alle biografer med digitalt fremvisningsudstyr og lydteknologi med henblik på at bevare sådanne biografer;

| 18. | understreger, at fremme af film på et tidligt produktionsstadium er vigtig for at forbedre cirkulationen og sikre et større kendskab blandt det potentielle publikum i hele Europa; |
| --- | --- |

18.

understreger, at fremme af film på et tidligt produktionsstadium er vigtig for at forbedre cirkulationen og sikre et større kendskab blandt det potentielle publikum i hele Europa;

| 19. | understreger Medias betydning i forbindelse med afprøvning af nye tilgange inden for publikumsudvikling, navnlig gennem støtte til festivaler, filmkundskabsinitiativer og publikumsudviklingsforanstaltninger; |
| --- | --- |

19.

understreger Medias betydning i forbindelse med afprøvning af nye tilgange inden for publikumsudvikling, navnlig gennem støtte til festivaler, filmkundskabsinitiativer og publikumsudviklingsforanstaltninger;

Lige vilkår

| 20. | erindrer om, at artikel 13, stk. 1, i direktivet om audiovisuelle medietjenester stiller krav til medlemsstaterne om at sikre, at on-demand audiovisuelle medietjenester fremmer europæiske programmer; understreger, at denne bestemmelse er blevet gennemført på ulige måde med forskellige grader af lovkrav, og at dette kan føre til, at medietjenesterne slår sig ned i de medlemsstater, der stiller de laveste krav; |
| --- | --- |

20.

erindrer om, at artikel 13, stk. 1, i direktivet om audiovisuelle medietjenester stiller krav til medlemsstaterne om at sikre, at on-demand audiovisuelle medietjenester fremmer europæiske programmer; understreger, at denne bestemmelse er blevet gennemført på ulige måde med forskellige grader af lovkrav, og at dette kan føre til, at medietjenesterne slår sig ned i de medlemsstater, der stiller de laveste krav;

| 21. | mener, at alle, som har økonomisk fordel af europæiske filmværker, også hvor det kun er indirekte, gennem direkte udbud, markedsføring eller formidling, herunder via sammenkobling eller tilrådighedsstillelse som video-on-demand, bør bidrage finansielt til fremstillingen af europæiske film; opfordrer Kommissionen til at gøre dette til et vejledende princip, bl.a. i forbindelse med undersøgelsen af medlemsstaternes filmfinansieringsordninger ud fra en konkurrencesynsvinkel; |
| --- | --- |

21.

mener, at alle, som har økonomisk fordel af europæiske filmværker, også hvor det kun er indirekte, gennem direkte udbud, markedsføring eller formidling, herunder via sammenkobling eller tilrådighedsstillelse som video-on-demand, bør bidrage finansielt til fremstillingen af europæiske film; opfordrer Kommissionen til at gøre dette til et vejledende princip, bl.a. i forbindelse med undersøgelsen af medlemsstaternes filmfinansieringsordninger ud fra en konkurrencesynsvinkel;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at være opmærksom herpå, når den stiller forslag om ændring af den nuværende lovramme, for at sikre lige vilkår på det europæiske audiovisuelle marked med rimelige og lige vilkår for alle medietjenester; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at være opmærksom herpå, når den stiller forslag om ændring af den nuværende lovramme, for at sikre lige vilkår på det europæiske audiovisuelle marked med rimelige og lige vilkår for alle medietjenester;

| 23. | opfordrer VOD- og SVOD-platforme til at offentliggøre oplysninger om forbruget af de enkelte film i deres kataloger for at sikre en korrekt vurdering af deres indvirkning; |
| --- | --- |

23.

opfordrer VOD- og SVOD-platforme til at offentliggøre oplysninger om forbruget af de enkelte film i deres kataloger for at sikre en korrekt vurdering af deres indvirkning;

Finansiering

| 24. | mener, at den offentlige finansiering til produktion og distribution for at forbedre cirkulationen af europæiske film både på det europæiske og det internationale marked bør afbalanceres bedre med henblik på at øge støtten til udvikling, markedsføring og international distribution; |
| --- | --- |

24.

mener, at den offentlige finansiering til produktion og distribution for at forbedre cirkulationen af europæiske film både på det europæiske og det internationale marked bør afbalanceres bedre med henblik på at øge støtten til udvikling, markedsføring og international distribution;

| 25. | mener, at det er nødvendigt med en forhøjelse i faste priser af midlerne til distribution, markedsføring og salgsfremme af film, uden at det bliver på bekostning af midlerne til produktion; |
| --- | --- |

25.

mener, at det er nødvendigt med en forhøjelse i faste priser af midlerne til distribution, markedsføring og salgsfremme af film, uden at det bliver på bekostning af midlerne til produktion;

| 26. | opfordrer især medlemsstaterne til at forhøje den offentlige finansiering for på et tidligt stadium at støtte distribution og markedsføring af nationale film i udlandet såvel som af ikke-nationale europæiske film; |
| --- | --- |

26.

opfordrer især medlemsstaterne til at forhøje den offentlige finansiering for på et tidligt stadium at støtte distribution og markedsføring af nationale film i udlandet såvel som af ikke-nationale europæiske film;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme incitamenter, der kan lette produktion og distribution af europæiske film samt gøre dem lettere tilgængelige og mere attraktive; mener, at det vil stimulere væksten i nye tjenester og platforme, hvis der anvendes den samme reducerede momssats til kulturelle audiovisuelle værker, uanset om de sælges online eller offline; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme incitamenter, der kan lette produktion og distribution af europæiske film samt gøre dem lettere tilgængelige og mere attraktive; mener, at det vil stimulere væksten i nye tjenester og platforme, hvis der anvendes den samme reducerede momssats til kulturelle audiovisuelle værker, uanset om de sælges online eller offline;

| 28. | fremhæver den rolle, som Et Kreativt Europas garantifacilitet for de kulturelle og kreative sektorer bør komme til at spille med hensyn til at lette adgangen til finansiering for SMV'er i de kulturelle og kreative sektorer og tilskynde til flere investeringer fra de finansielle formidlere, hvilket vil øge finansieringsmulighederne for filmindustrien; |
| --- | --- |

28.

fremhæver den rolle, som Et Kreativt Europas garantifacilitet for de kulturelle og kreative sektorer bør komme til at spille med hensyn til at lette adgangen til finansiering for SMV'er i de kulturelle og kreative sektorer og tilskynde til flere investeringer fra de finansielle formidlere, hvilket vil øge finansieringsmulighederne for filmindustrien;

| 29. | opfordrer til, at der gennemføres en evaluering af europæiske og nationale filmfinansieringsordningers virkning og effektivitet med særlig vægt på kvaliteten og rækkevidden af de film, der er blevet støttet, i hvilken forbindelse der også bør tages hensyn til, om der findes finansieringsinstrumenter til markedsføring og publikumsudvikling, og i givet fald til, hvor effektive de er; opfordrer Kommissionen til at oplyse andre EU- medlemsstater om de eksempler på bedste praksis, som fremgår af evalueringsresultaterne; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til, at der gennemføres en evaluering af europæiske og nationale filmfinansieringsordningers virkning og effektivitet med særlig vægt på kvaliteten og rækkevidden af de film, der er blevet støttet, i hvilken forbindelse der også bør tages hensyn til, om der findes finansieringsinstrumenter til markedsføring og publikumsudvikling, og i givet fald til, hvor effektive de er; opfordrer Kommissionen til at oplyse andre EU- medlemsstater om de eksempler på bedste praksis, som fremgår af evalueringsresultaterne;

| 30. | erindrer om, at produktion og samproduktion af film kræver betydelige finansielle investeringer, og at den nuværende lovramme ikke forhindrer multiterritoriale licensordninger, og understreger derfor, at mangfoldigheden i produktions- og distributionsordninger bør vedblive med at eksistere for at tilskynde til investeringer i europæiske film, med henblik på at imødekomme det sprogligt og kulturelt mangfoldige europæiske marked og beskytte og fremme den kulturelle mangfoldighed; |
| --- | --- |

30.

erindrer om, at produktion og samproduktion af film kræver betydelige finansielle investeringer, og at den nuværende lovramme ikke forhindrer multiterritoriale licensordninger, og understreger derfor, at mangfoldigheden i produktions- og distributionsordninger bør vedblive med at eksistere for at tilskynde til investeringer i europæiske film, med henblik på at imødekomme det sprogligt og kulturelt mangfoldige europæiske marked og beskytte og fremme den kulturelle mangfoldighed;

| 31. | understreger, at europæiske film modtager finansiering fra et stort antal offentlige europæiske, nationale og regionale fonde, og at der bør tilskyndes til større komplementaritet i udnyttelsen af dem for at øge deres effektivitet; |
| --- | --- |

31.

understreger, at europæiske film modtager finansiering fra et stort antal offentlige europæiske, nationale og regionale fonde, og at der bør tilskyndes til større komplementaritet i udnyttelsen af dem for at øge deres effektivitet;

Europæisk filmforum

| 32. | glæder sig over Kommissionens initiativ vedrørende oprettelse af et europæisk filmforum, der skal fremme en struktureret dialog med alle interesserede parter i den audiovisuelle sektor om de udfordringer, som sektoren står over for i den digitale tidsalder, med henblik på at forbedre samarbejdet, samle information og udveksle bedste praksis; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over Kommissionens initiativ vedrørende oprettelse af et europæisk filmforum, der skal fremme en struktureret dialog med alle interesserede parter i den audiovisuelle sektor om de udfordringer, som sektoren står over for i den digitale tidsalder, med henblik på at forbedre samarbejdet, samle information og udveksle bedste praksis;

| 33. | opfordrer med henblik herpå til en bred deltagelse af og et bredt samarbejde mellem alle berørte institutioner, navnlig med Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

33.

opfordrer med henblik herpå til en bred deltagelse af og et bredt samarbejde mellem alle berørte institutioner, navnlig med Europa-Parlamentet;

Mediekundskab

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at forstærke deres indsats for at forbedre mediekundskab og i særlig grad filmkundskab i skolernes undervisningsplaner og i kulturelle uddannelsesinstitutioner samt til at udvikle initiativer på nationalt, regionalt og lokalt plan, der dækker alle niveauer inden for formel, uformel og ikke-formel uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til at forstærke deres indsats for at forbedre mediekundskab og i særlig grad filmkundskab i skolernes undervisningsplaner og i kulturelle uddannelsesinstitutioner samt til at udvikle initiativer på nationalt, regionalt og lokalt plan, der dækker alle niveauer inden for formel, uformel og ikke-formel uddannelse og erhvervsuddannelse;

| 35. | er bevidst om biografernes særlige betydning som lærested for film- og mediekundskab på tværs af generationerne og hilser foranstaltninger, der målrettet støtter, at biograferne tjener denne funktion, velkommen; |
| --- | --- |

35.

er bevidst om biografernes særlige betydning som lærested for film- og mediekundskab på tværs af generationerne og hilser foranstaltninger, der målrettet støtter, at biograferne tjener denne funktion, velkommen;

| 36. | henleder opmærksomheden på fremme af undervisningsfilm for unge og støtter konkurrencer, hvor de tilskyndes til at skabe audiovisuelle værker; understreger også de muligheder, som Media tilbyder til støtte for filmkundskabsprojekter; |
| --- | --- |

36.

henleder opmærksomheden på fremme af undervisningsfilm for unge og støtter konkurrencer, hvor de tilskyndes til at skabe audiovisuelle værker; understreger også de muligheder, som Media tilbyder til støtte for filmkundskabsprojekter;

Innovation

| 37. | støtter innovative projekter og innovativ praksis såsom Kommissionens forberedende foranstaltning til forbedring af cirkulationen af europæiske film i den digitale tidsalder, der er udviklet til at gøre forsøg med en mere fleksibel udbredelse af film på forskellige medier i flere medlemsstater, og påskønner integreringen af denne foranstaltning i programmet Et Kreativt Europa; |
| --- | --- |

37.

støtter innovative projekter og innovativ praksis såsom Kommissionens forberedende foranstaltning til forbedring af cirkulationen af europæiske film i den digitale tidsalder, der er udviklet til at gøre forsøg med en mere fleksibel udbredelse af film på forskellige medier i flere medlemsstater, og påskønner integreringen af denne foranstaltning i programmet Et Kreativt Europa;

| 38. | mener, at sådanne initiativer, der gør udbredelsen af film mere fleksibel, kan gavne visse typer af europæiske film med hensyn til synlighed, til at nå ud til publikum, indtjening og omkostningsbesparelser, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje disse initiativer yderligere; |
| --- | --- |

38.

mener, at sådanne initiativer, der gør udbredelsen af film mere fleksibel, kan gavne visse typer af europæiske film med hensyn til synlighed, til at nå ud til publikum, indtjening og omkostningsbesparelser, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje disse initiativer yderligere;

Digitalisering og arkivering

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre digitalisering af film og til at indføre pligtafleveringsordninger for digitale formater eller til at tilpasse eventuelle eksisterende ordninger til disse formater ved at indføre krav om aflevering af en international standardiseret digital master-kopi for digitale film; |
| --- | --- |

39.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre digitalisering af film og til at indføre pligtafleveringsordninger for digitale formater eller til at tilpasse eventuelle eksisterende ordninger til disse formater ved at indføre krav om aflevering af en international standardiseret digital master-kopi for digitale film;

| 40. | understreger betydningen af audiovisuelle arkiver, især i filmarvsinstitutioner og offentlige radio- og tv-stationer, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at garantere et passende finansieringsniveau og rettighedsclearingsordninger, således at de kan blive i stand til at varetage deres almennyttige opgaver, herunder bevarelse, digitalisering og tilgængeliggørelse af filmarven for offentligheden; |
| --- | --- |

40.

understreger betydningen af audiovisuelle arkiver, især i filmarvsinstitutioner og offentlige radio- og tv-stationer, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at garantere et passende finansieringsniveau og rettighedsclearingsordninger, således at de kan blive i stand til at varetage deres almennyttige opgaver, herunder bevarelse, digitalisering og tilgængeliggørelse af filmarven for offentligheden;

| 41. | fremhæver det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA's vigtige rolle som digitalt bibliotek for den europæiske audiovisuelle arv (både film og tv); |
| --- | --- |

41.

fremhæver det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA's vigtige rolle som digitalt bibliotek for den europæiske audiovisuelle arv (både film og tv);

o

o o

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

42.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(2)  EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221.

(4)  EUT C 433 af 3.12.2014, s. 2.

(5)  EUT C 332 af 15.11.2013, s. 1.

(6)  EUT C 153 E af 31.5.2013, s. 102.

(7)  EUT C 353 E af 3.12.2013, s. 64.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0215.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0232.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/17

---

P8_TA(2015)0109

En ny EU-skovstrategi

Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (2014/2223(INI))

(2016/C 346/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor (COM(2013)0659),

| — | der henviser til arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2013)0342 og SWD(2013)0343), der er vedlagt denne meddelelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2013)0342 og SWD(2013)0343), der er vedlagt denne meddelelse,

| — | der henviser til Rådets (landbrug og fiskeri) konklusioner af 19. maj 2014 om en ny EU-skovstrategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (landbrug og fiskeri) konklusioner af 19. maj 2014 om en ny EU-skovstrategi,

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 30. januar 2014 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 30. januar 2014 om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor,

| — | der henviser til udtalelse af 10. juli 2014 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. juli 2014 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2006 om gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2006 om gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden«,

| — | der henviser til Europa 2020-strategien, der omfatter initiativerne »Innovation i EU« og »Et ressourceeffektivt Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa 2020-strategien, der omfatter initiativerne »Innovation i EU« og »Et ressourceeffektivt Europa«,

| — | der henviser til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategi for tilpasning til klimaændringer (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategi for tilpasning til klimaændringer (COM(2013)0216),

| — | der henviser til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020« (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020« (COM(2011)0244),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0126/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0126/2015),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union ikke har beføjelse til at udarbejde en fælles skovbrugspolitik, men nogle af Unionens politikker kan indvirke på de nationale skovbrugspolitikker, samtidig med at medlemsstaterne træffer afgørelse om politikkerne på området for skovbrug og skove; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union ikke har beføjelse til at udarbejde en fælles skovbrugspolitik, men nogle af Unionens politikker kan indvirke på de nationale skovbrugspolitikker, samtidig med at medlemsstaterne træffer afgørelse om politikkerne på området for skovbrug og skove;

| B. | der henviser til, at der uanset medlemsstaternes klare kompetence på dette område er potentielle fordele ved en bedre og mere aktiv koordinering af den skovbaserede sektor og en højere profilering af denne vigtige økonomiske sektor, der garanterer beskæftigelse på europæisk plan, særlig i landdistrikterne, samtidig med at den beskytter økosystemerne og giver miljømæssige fordele for alle, uden at det berører medlemsstaternes ansvar; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der uanset medlemsstaternes klare kompetence på dette område er potentielle fordele ved en bedre og mere aktiv koordinering af den skovbaserede sektor og en højere profilering af denne vigtige økonomiske sektor, der garanterer beskæftigelse på europæisk plan, særlig i landdistrikterne, samtidig med at den beskytter økosystemerne og giver miljømæssige fordele for alle, uden at det berører medlemsstaternes ansvar;

| C. | der henviser til, at træ er en vedvarende ressource, der ofte ikke udnyttes fuldt ud i Europa, og at den intelligente og bæredygtige udnyttelse af dette råstof bør sikres ved bl.a. videreudvikling og udveksling af knowhow; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at træ er en vedvarende ressource, der ofte ikke udnyttes fuldt ud i Europa, og at den intelligente og bæredygtige udnyttelse af dette råstof bør sikres ved bl.a. videreudvikling og udveksling af knowhow;

| D. | der henviser til, at skove er en unik kilde til dyr, planter og svampe; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at skove er en unik kilde til dyr, planter og svampe;

| E. | der henviser til, at der er stor forskel på skovenes størrelse og funktion, hvor det for visse medlemsstater gælder, at mere end halvdelen af deres område er dækket af skov; der henviser til, at en bæredygtig forvaltning af skovene har en enorm betydning med hensyn til værditilvækst på lokalt, regionalt, europæisk og internationalt plan, sikringen af arbejdspladser i landdistrikterne samt bidraget til et bioøkonomibaseret samfund, der er til gavn for menneskers sundhed, særlig i regioner, der strukturelt set er ugunstigt stillet, og samtidig yder den et vigtigt bidrag til miljø- og klimabeskyttelsen samt biodiversiteten; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er stor forskel på skovenes størrelse og funktion, hvor det for visse medlemsstater gælder, at mere end halvdelen af deres område er dækket af skov; der henviser til, at en bæredygtig forvaltning af skovene har en enorm betydning med hensyn til værditilvækst på lokalt, regionalt, europæisk og internationalt plan, sikringen af arbejdspladser i landdistrikterne samt bidraget til et bioøkonomibaseret samfund, der er til gavn for menneskers sundhed, særlig i regioner, der strukturelt set er ugunstigt stillet, og samtidig yder den et vigtigt bidrag til miljø- og klimabeskyttelsen samt biodiversiteten;

| F. | der henviser til, at skovbiomasse er en meget vigtig kilde til vedvarende energi; der henviser til, at de europæiske skove aktuelt absorberer og lagrer omkring 10 % af EU's CO2-emissioner, og de bidrager derfor markant til at modvirke klimaændringer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at skovbiomasse er en meget vigtig kilde til vedvarende energi; der henviser til, at de europæiske skove aktuelt absorberer og lagrer omkring 10 % af EU's CO2-emissioner, og de bidrager derfor markant til at modvirke klimaændringer,

| G. | der henviser til, at unionsborgerne som følge af urbaniseringen af vores samfund har mindre tilknytning til skoven og et mindre kendskab til skovbrug eller til dets indvirkning på velstand, beskæftigelse, klima, miljø, menneskers sundhed og hele værditilvækstkæden såvel som forbindelsen med de generelle økosystemer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at unionsborgerne som følge af urbaniseringen af vores samfund har mindre tilknytning til skoven og et mindre kendskab til skovbrug eller til dets indvirkning på velstand, beskæftigelse, klima, miljø, menneskers sundhed og hele værditilvækstkæden såvel som forbindelsen med de generelle økosystemer;

| H. | der henviser til, at stadig flere EU-politikker lægger stigende pres på skovene; der henviser til, at dette pres skal afbalanceres nøje, og efterspørgslen efter nye anvendelser af træ i bioøkonomien og efter bioenergi skal ledsages af ressourceeffektivitet, anvendelse af ny teknologi og overholdelse af grænserne for bæredygtig forsyning; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at stadig flere EU-politikker lægger stigende pres på skovene; der henviser til, at dette pres skal afbalanceres nøje, og efterspørgslen efter nye anvendelser af træ i bioøkonomien og efter bioenergi skal ledsages af ressourceeffektivitet, anvendelse af ny teknologi og overholdelse af grænserne for bæredygtig forsyning;

| I. | der henviser til, at den europæiske skovbrugssektor er præget af en bæredygtig økonomisk vækst og langfristet planlægning, og at bæredygtighedsprincippet bør styrkes endnu mere på alle niveauer, fra lokalt til globalt, for at skabe job, beskytte biodiversiteten, afbøde klimaændringer og bekæmpe ørkendannelsen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den europæiske skovbrugssektor er præget af en bæredygtig økonomisk vækst og langfristet planlægning, og at bæredygtighedsprincippet bør styrkes endnu mere på alle niveauer, fra lokalt til globalt, for at skabe job, beskytte biodiversiteten, afbøde klimaændringer og bekæmpe ørkendannelsen;

| J. | der henviser til, at det er nødvendigt at fremhæve den økonomiske, sociale og miljømæssige rolle, som skovene spiller, også i forbindelse med beskyttelse og fremme af kultur- og naturarven og fremme af bæredygtig (øko)turisme; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er nødvendigt at fremhæve den økonomiske, sociale og miljømæssige rolle, som skovene spiller, også i forbindelse med beskyttelse og fremme af kultur- og naturarven og fremme af bæredygtig (øko)turisme;

| K. | der henviser til, at en voksende verdensbefolkning medfører en stigende efterspørgsel efter energi, og at skove derfor bør spille en vigtigere rolle i EU's fremtidige energimiks; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en voksende verdensbefolkning medfører en stigende efterspørgsel efter energi, og at skove derfor bør spille en vigtigere rolle i EU's fremtidige energimiks;

Generelle bemærkninger — skovenes,
   
  skovbrugets og den skovbaserede sektors rolle for økonomien og samfundet

| 1. | bifalder Kommissionens meddelelse om en ny EU-skovstrategi og de ledsagende arbejdsdokumenter og understreger, at en EU-skovstrategi skal fokusere på bæredygtig forvaltning af skovene og deres multifunktionelle rolle fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt synspunkt og sikre bedre koordinering og formidling af fællesskabspolitikker, der direkte eller indirekte vedrører skovbrug; påpeger i denne forbindelse, at et stigende antal europæiske politiske initiativer på områder som økonomisk politik og beskæftigelsespolitik, energipolitik og miljø- og klimapolitik kræver et større bidrag fra skovbrugssektoren; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens meddelelse om en ny EU-skovstrategi og de ledsagende arbejdsdokumenter og understreger, at en EU-skovstrategi skal fokusere på bæredygtig forvaltning af skovene og deres multifunktionelle rolle fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt synspunkt og sikre bedre koordinering og formidling af fællesskabspolitikker, der direkte eller indirekte vedrører skovbrug; påpeger i denne forbindelse, at et stigende antal europæiske politiske initiativer på områder som økonomisk politik og beskæftigelsespolitik, energipolitik og miljø- og klimapolitik kræver et større bidrag fra skovbrugssektoren;

| 2. | understreger behovet for at udarbejde en mere systematisk fastsættelse af værdien af skovøkosystemtjenester og tage dette med i betragtning i forbindelse med beslutningsprocessen i såvel den offentlige som den private sektor; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for at udarbejde en mere systematisk fastsættelse af værdien af skovøkosystemtjenester og tage dette med i betragtning i forbindelse med beslutningsprocessen i såvel den offentlige som den private sektor;

| 3. | påpeger, at kun bjergskove, som er sunde og stabile, fuldt ud kan udføre deres funktioner, som er at beskytte mennesker og natur ved at modvirke strømmen af laviner og mudderskred og fungere som en naturlig beskyttelse mod oversvømmelser; understreger, at tværnational kommunikation, navnlig i denne forbindelse, er en nødvendighed; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at kun bjergskove, som er sunde og stabile, fuldt ud kan udføre deres funktioner, som er at beskytte mennesker og natur ved at modvirke strømmen af laviner og mudderskred og fungere som en naturlig beskyttelse mod oversvømmelser; understreger, at tværnational kommunikation, navnlig i denne forbindelse, er en nødvendighed;

| 4. | understreger i den forbindelse, at ethvert forsøg på EU-regulering bør stoppes, og at sektorens lokale og regionale grundlag samt medlemsstaternes kompetenceretlige beføjelser skal respekteres, samtidig med at der skal opnås en kohærent fordeling af kompetencer mellem EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

understreger i den forbindelse, at ethvert forsøg på EU-regulering bør stoppes, og at sektorens lokale og regionale grundlag samt medlemsstaternes kompetenceretlige beføjelser skal respekteres, samtidig med at der skal opnås en kohærent fordeling af kompetencer mellem EU og medlemsstaterne;

| 5. | understreger, at EU’s skove er kendetegnet ved en stor mangfoldighed, herunder store forskelle i skovenes art og størrelse samt ejerskabsforhold og udfordringer; |
| --- | --- |

5.

understreger, at EU’s skove er kendetegnet ved en stor mangfoldighed, herunder store forskelle i skovenes art og størrelse samt ejerskabsforhold og udfordringer;

| 6. | understreger, at EU’s skovstrategi bør tage højde for, at det for visse medlemsstater gælder, at mere end halvdelen af deres område er dækket af skov, og at en bæredygtig forvaltning af skovene har en enorm betydning for den lokale og regionale værditilvækst og sikringen af arbejdspladser i landdistrikterne, og at den samtidig yder et vigtigt bidrag til miljøbeskyttelsen; |
| --- | --- |

6.

understreger, at EU’s skovstrategi bør tage højde for, at det for visse medlemsstater gælder, at mere end halvdelen af deres område er dækket af skov, og at en bæredygtig forvaltning af skovene har en enorm betydning for den lokale og regionale værditilvækst og sikringen af arbejdspladser i landdistrikterne, og at den samtidig yder et vigtigt bidrag til miljøbeskyttelsen;

| 7. | understreger den særlig værdifulde rolle, som stabile blandede skove spiller, herunder hjemmehørende træarter, der passer til de lokale forhold, og den vigtige rolle, som blandede skove spiller i økosystemer, og deres bidrag til biodiversiteten; |
| --- | --- |

7.

understreger den særlig værdifulde rolle, som stabile blandede skove spiller, herunder hjemmehørende træarter, der passer til de lokale forhold, og den vigtige rolle, som blandede skove spiller i økosystemer, og deres bidrag til biodiversiteten;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte skovejernes bestræbelser på at bevare og også skabe hjemmehørende blandede skove, som er typiske for området; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte skovejernes bestræbelser på at bevare og også skabe hjemmehørende blandede skove, som er typiske for området;

| 9. | udtrykker sin skuffelse over, at skovarbejdernes arbejdsforhold ikke indgår som referencepunkt i den foreslåede strategi, og anmoder Kommissionen om at tage højde for intelligent tilrettelæggelse af arbejdet, høje standarder inden for teknologi og arbejdspladser af høj kvalitet; |
| --- | --- |

9.

udtrykker sin skuffelse over, at skovarbejdernes arbejdsforhold ikke indgår som referencepunkt i den foreslåede strategi, og anmoder Kommissionen om at tage højde for intelligent tilrettelæggelse af arbejdet, høje standarder inden for teknologi og arbejdspladser af høj kvalitet;

| 10. | noterer sig, at skovsektoren i øjeblikket beskæftiger over 3 mio. europæiske borgere, og understreger, at konkurrenceevnen på lang sigt kun kan nås med en veluddannet arbejdsstyrke; |
| --- | --- |

10.

noterer sig, at skovsektoren i øjeblikket beskæftiger over 3 mio. europæiske borgere, og understreger, at konkurrenceevnen på lang sigt kun kan nås med en veluddannet arbejdsstyrke;

| 11. | mener, at EU-strategien for skovbrug skal fastsætte betingelserne for at give mulighed for relevante EU-uddannelsesfaciliteter og en arbejdsstyrke, der er fuldt ud klar over de aktuelle udfordringer og trusler, som skovbrugssektoren står over for, men også de sikkerhedsregler, der er forbundet med skovforvaltning; |
| --- | --- |

11.

mener, at EU-strategien for skovbrug skal fastsætte betingelserne for at give mulighed for relevante EU-uddannelsesfaciliteter og en arbejdsstyrke, der er fuldt ud klar over de aktuelle udfordringer og trusler, som skovbrugssektoren står over for, men også de sikkerhedsregler, der er forbundet med skovforvaltning;

| 12. | understreger behovet for en samlet og helhedsorienteret fælles strategi og bifalder anerkendelsen af den økonomiske, miljømæssige og sociale rolle samt fordelene ved skovene og den skovbaserede sektor i EU; |
| --- | --- |

12.

understreger behovet for en samlet og helhedsorienteret fælles strategi og bifalder anerkendelsen af den økonomiske, miljømæssige og sociale rolle samt fordelene ved skovene og den skovbaserede sektor i EU;

| 13. | mener, at denne anerkendelse giver et solidt grundlag for EU’s skovbrug, bl.a. i forbindelse med forebyggelse og håndtering af skovkatastrofer samt for at forbedre ressourceeffektiviteten, og konkurrenceevnen, øge beskæftigelsen, styrke træ- og papirindustrien og bevare økologiske funktioner; |
| --- | --- |

13.

mener, at denne anerkendelse giver et solidt grundlag for EU’s skovbrug, bl.a. i forbindelse med forebyggelse og håndtering af skovkatastrofer samt for at forbedre ressourceeffektiviteten, og konkurrenceevnen, øge beskæftigelsen, styrke træ- og papirindustrien og bevare økologiske funktioner;

| 14. | understreger den betydelige rolle, som bioøkonomien spiller med hensyn til at leve op til Kommissionens nye prioriteter inden for vækst, beskæftigelse og investeringer; |
| --- | --- |

14.

understreger den betydelige rolle, som bioøkonomien spiller med hensyn til at leve op til Kommissionens nye prioriteter inden for vækst, beskæftigelse og investeringer;

| 15. | erkender, at EU bør spille en rolle med hensyn til at støtte nationale politikker i at opnå en aktiv, multifunktionel og bæredygtig skovforvaltning, der omfatter forskellige skovtyper, og med hensyn til at styrke samarbejdet for at tackle grænseoverskridende udfordringer såsom skovbrande, klimaændringer og naturkatastrofer eller invasive fremmede arter; |
| --- | --- |

15.

erkender, at EU bør spille en rolle med hensyn til at støtte nationale politikker i at opnå en aktiv, multifunktionel og bæredygtig skovforvaltning, der omfatter forskellige skovtyper, og med hensyn til at styrke samarbejdet for at tackle grænseoverskridende udfordringer såsom skovbrande, klimaændringer og naturkatastrofer eller invasive fremmede arter;

| 16. | mener, at strategien i højere grad bør behandle problemet med sygdomme, såsom oak decline, der rammer træer, og som hærger områder med korkeg i Portugal, Frankrig og Spanien og også påvirker særligt beskyttede områder og biosfærereservater; |
| --- | --- |

16.

mener, at strategien i højere grad bør behandle problemet med sygdomme, såsom oak decline, der rammer træer, og som hærger områder med korkeg i Portugal, Frankrig og Spanien og også påvirker særligt beskyttede områder og biosfærereservater;

| 17. | understreger, at den forventede vækst i efterspørgslen på træ både udgør en mulighed og en udfordring for skovene og alle skovbaserede sektorer, navnlig da tørke, brande, storme og skadedyr forventes at skade skovene oftere og i mere alvorlig grad end tidligere som følge af klimaforandringer; understreger i denne forbindelse behovet for at beskytte skovene mod disse voksende trusler og forene deres produktive og beskyttende funktioner; |
| --- | --- |

17.

understreger, at den forventede vækst i efterspørgslen på træ både udgør en mulighed og en udfordring for skovene og alle skovbaserede sektorer, navnlig da tørke, brande, storme og skadedyr forventes at skade skovene oftere og i mere alvorlig grad end tidligere som følge af klimaforandringer; understreger i denne forbindelse behovet for at beskytte skovene mod disse voksende trusler og forene deres produktive og beskyttende funktioner;

| 18. | bifalder foranstaltninger til at øge skovdækket, navnlig med indfødte arter i områder, der er uegnede til fødevareproduktion, og som ligger tæt på byområder, med henblik på at afbøde negative varmevirkninger, mindske forureningen og forbedre tilknytningen mellem mennesker og skove; |
| --- | --- |

18.

bifalder foranstaltninger til at øge skovdækket, navnlig med indfødte arter i områder, der er uegnede til fødevareproduktion, og som ligger tæt på byområder, med henblik på at afbøde negative varmevirkninger, mindske forureningen og forbedre tilknytningen mellem mennesker og skove;

| 19. | giver sin fulde støtte til Kommissionens bestræbelser på at fremme den skovbaserede beskæftigelse og skabe velstand i Europa på en bæredygtig måde; |
| --- | --- |

19.

giver sin fulde støtte til Kommissionens bestræbelser på at fremme den skovbaserede beskæftigelse og skabe velstand i Europa på en bæredygtig måde;

| 20. | understreger betydningen af en bæredygtig produktion og anvendelse af træ og andre skovbaserede materialer, såsom kork og træderivater, herunder tekstilfibre, for den videre udvikling af bæredygtige økonomiske koncepter og skabelsen af grønne jobs; |
| --- | --- |

20.

understreger betydningen af en bæredygtig produktion og anvendelse af træ og andre skovbaserede materialer, såsom kork og træderivater, herunder tekstilfibre, for den videre udvikling af bæredygtige økonomiske koncepter og skabelsen af grønne jobs;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at analysere problemerne i forsyningskæden i de efterfølgende led som følge af den øgede efterspørgsel fra tredjelande, især efter rundtræ, og at støtte denne sektor; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at analysere problemerne i forsyningskæden i de efterfølgende led som følge af den øgede efterspørgsel fra tredjelande, især efter rundtræ, og at støtte denne sektor;

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe incitamenter til at tilskynde den voksende store gruppe af kvindelige skovejere til at søge særlig rådgivning og støtte i forbindelse med aktiv og bæredygtig forvaltning af deres skove; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe incitamenter til at tilskynde den voksende store gruppe af kvindelige skovejere til at søge særlig rådgivning og støtte i forbindelse med aktiv og bæredygtig forvaltning af deres skove;

| 23. | understreger, at omkring 60 % af EU's skove er private skove med omkring 16 mio. private skovejere og fremhæver i den forbindelse betydningen af ejerskab og ejendomsret og støtter alle foranstaltninger, der gør det muligt for interessegrupper at deltage i dialogen om udvikling og gennemførelse af en bæredygtig skovforvaltning og forbedre udvekslingen af information; |
| --- | --- |

23.

understreger, at omkring 60 % af EU's skove er private skove med omkring 16 mio. private skovejere og fremhæver i den forbindelse betydningen af ejerskab og ejendomsret og støtter alle foranstaltninger, der gør det muligt for interessegrupper at deltage i dialogen om udvikling og gennemførelse af en bæredygtig skovforvaltning og forbedre udvekslingen af information;

| 24. | bemærker, at skovejere er nøgleaktører i landdistrikterne, og bifalder i den forbindelse anerkendelsen af skovbrug og skovlandbrug i programmerne for landudvikling inden for den fælles landbrugspolitik 2014-2020; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at skovejere er nøgleaktører i landdistrikterne, og bifalder i den forbindelse anerkendelsen af skovbrug og skovlandbrug i programmerne for landudvikling inden for den fælles landbrugspolitik 2014-2020;

| 25. | mener, at gennemførelsen af EU-strategien for skovbrug ville blive forbedret, hvis den blev understøttet af passende samordning med tilgængelig EU-finansiering, herunder ELFUL; |
| --- | --- |

25.

mener, at gennemførelsen af EU-strategien for skovbrug ville blive forbedret, hvis den blev understøttet af passende samordning med tilgængelig EU-finansiering, herunder ELFUL;

| 26. | understreger, at dette er en lejlighed for medlemsstaterne og regionerne til at gøre brug af de tilgængelige midler fra deres respektive programmer for udvikling af landdistrikterne, at støtte en bæredygtig skovforvaltning og fremme skovlandbrug og levere offentlige miljøgoder, såsom produktion af ilt, reducering af CO2-udledningen og beskyttelse af afgrøder mod klimatiske virkninger, samt sætte gang i den lokale økonomi og skabe grønne jobs; |
| --- | --- |

26.

understreger, at dette er en lejlighed for medlemsstaterne og regionerne til at gøre brug af de tilgængelige midler fra deres respektive programmer for udvikling af landdistrikterne, at støtte en bæredygtig skovforvaltning og fremme skovlandbrug og levere offentlige miljøgoder, såsom produktion af ilt, reducering af CO2-udledningen og beskyttelse af afgrøder mod klimatiske virkninger, samt sætte gang i den lokale økonomi og skabe grønne jobs;

| 27. | anerkender behovet for bedre transport og logistik for skovforvaltning og udtransport af træ; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udvikle bæredygtige logistik- og skovhugstsystemer med mindre negativ virkning på klimaet, herunder anvendelsen af lastbiler og skibe, der anvender bæredygtigt biobrændstof, samt øget anvendelse af jernbaner; opfordrer til at bruge EU's strukturfonde og programmer for udvikling af landdistrikter til disse formål; |
| --- | --- |

27.

anerkender behovet for bedre transport og logistik for skovforvaltning og udtransport af træ; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udvikle bæredygtige logistik- og skovhugstsystemer med mindre negativ virkning på klimaet, herunder anvendelsen af lastbiler og skibe, der anvender bæredygtigt biobrændstof, samt øget anvendelse af jernbaner; opfordrer til at bruge EU's strukturfonde og programmer for udvikling af landdistrikter til disse formål;

| 28. | anerkender skovenes rolle i samfundet i forbindelse med borgernes fysiske og psykiske sundhed, og at offentlige goder tilvejebragt af skovene er af høj miljømæssig og rekreativ værdi og bidrager til livskvaliteten, navnlig med hensyn til iltforsyning, kulstofbinding, luftfiltrering, vandlagring og -filtrering, erosionskontrol og beskyttelse mod laviner, samt som et sted til udendørsaktiviteter; |
| --- | --- |

28.

anerkender skovenes rolle i samfundet i forbindelse med borgernes fysiske og psykiske sundhed, og at offentlige goder tilvejebragt af skovene er af høj miljømæssig og rekreativ værdi og bidrager til livskvaliteten, navnlig med hensyn til iltforsyning, kulstofbinding, luftfiltrering, vandlagring og -filtrering, erosionskontrol og beskyttelse mod laviner, samt som et sted til udendørsaktiviteter;

| 29. | opfordrer til offentlige transportforbindelser mellem byområder og skove for at sikre lettere adgang til skove og skovområder; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til offentlige transportforbindelser mellem byområder og skove for at sikre lettere adgang til skove og skovområder;

| 30. | fremhæver betydningen af andre skovrelaterede aktiviteter, f.eks. indsamling af andre skovprodukter end træ, såsom svampe og bær, samt græsning og biavl; |
| --- | --- |

30.

fremhæver betydningen af andre skovrelaterede aktiviteter, f.eks. indsamling af andre skovprodukter end træ, såsom svampe og bær, samt græsning og biavl;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at fremme økonomisk aktivitet, som kan være en kilde til råstoffer for medicinalindustrien og kosmetik- og fødevareindustrien og kan anvendes som en alternativ metode til at imødegå arbejdsløsheden og affolkningen af landdistrikterne samt til at fremme produkterne fra disse aktiviteter som gavnlige for menneskers sundhed; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at fremme økonomisk aktivitet, som kan være en kilde til råstoffer for medicinalindustrien og kosmetik- og fødevareindustrien og kan anvendes som en alternativ metode til at imødegå arbejdsløsheden og affolkningen af landdistrikterne samt til at fremme produkterne fra disse aktiviteter som gavnlige for menneskers sundhed;

Ressourceeffektivitet — træ som bæredygtigt råstof (bæredygtig skovforvaltning)

| 32. | understreger, at både brugen af tømmer og andre høstede træprodukter som vedvarende og klimavenlige råmaterialer på den ene side og bæredygtig skovforvaltning på den anden spiller en vigtig rolle for Den Europæiske Unions samfundspolitiske mål, som f.eks. energiomstillingen, modvirkning af og tilpasning til klimaændringer samt gennemførelse af Europa 2020-strategiens mål og biodiversitetsmål; bemærker, at en manglende aktiv skovforvaltning modvirker disse mål; |
| --- | --- |

32.

understreger, at både brugen af tømmer og andre høstede træprodukter som vedvarende og klimavenlige råmaterialer på den ene side og bæredygtig skovforvaltning på den anden spiller en vigtig rolle for Den Europæiske Unions samfundspolitiske mål, som f.eks. energiomstillingen, modvirkning af og tilpasning til klimaændringer samt gennemførelse af Europa 2020-strategiens mål og biodiversitetsmål; bemærker, at en manglende aktiv skovforvaltning modvirker disse mål;

| 33. | understreger, at forvaltede skove har en højere CO2-absorptionskapacitet end ikke-forvaltede skove, og understreger vigtigheden af en bæredygtig skovforvaltning med henblik på at maksimere CO2-opsamlingspotentialet i EU's skove; |
| --- | --- |

33.

understreger, at forvaltede skove har en højere CO2-absorptionskapacitet end ikke-forvaltede skove, og understreger vigtigheden af en bæredygtig skovforvaltning med henblik på at maksimere CO2-opsamlingspotentialet i EU's skove;

| 34. | mener, at skove ikke kun bør betragtes som kulstofdræn; |
| --- | --- |

34.

mener, at skove ikke kun bør betragtes som kulstofdræn;

| 35. | understreger, at der er behov for at se på muligheden for at anvende genbrug og effektiv udnyttelse af skovressourcer og træmaterialer med henblik på at bidrage til reduktionen af Unionens handelsunderskud, forbedre selvforsyningen af træ i EU, forbedre skovsektorens konkurrenceevne, reducere ikke-bæredygtig forvaltning, bevare miljøet og reducere skovrydning i tredjelande; |
| --- | --- |

35.

understreger, at der er behov for at se på muligheden for at anvende genbrug og effektiv udnyttelse af skovressourcer og træmaterialer med henblik på at bidrage til reduktionen af Unionens handelsunderskud, forbedre selvforsyningen af træ i EU, forbedre skovsektorens konkurrenceevne, reducere ikke-bæredygtig forvaltning, bevare miljøet og reducere skovrydning i tredjelande;

| 36. | støtter udtrykkeligt en ressourceeffektiv udnyttelse af træ som en vedvarende, alsidig råvare med begrænset tilgængelighed og er imod en retlig bindende prioritering af anvendelsen af træ, eftersom dette begrænser energimarkedet og udviklingen af nye og innovative anvendelser af biomasse, og det i visse fjerntliggende områder og landdistrikter alene af infrastrukturelle årsager ikke er muligt at gennemføre; |
| --- | --- |

36.

støtter udtrykkeligt en ressourceeffektiv udnyttelse af træ som en vedvarende, alsidig råvare med begrænset tilgængelighed og er imod en retlig bindende prioritering af anvendelsen af træ, eftersom dette begrænser energimarkedet og udviklingen af nye og innovative anvendelser af biomasse, og det i visse fjerntliggende områder og landdistrikter alene af infrastrukturelle årsager ikke er muligt at gennemføre;

| 37. | støtter en åben, markedsorienteret tilgang og frihed for alle markedsdeltagere ved at prioritere lokalt produceret træ for at minimere CO2-aftrykket fra oversøisk transport og fremme bæredygtig lokal produktion; |
| --- | --- |

37.

støtter en åben, markedsorienteret tilgang og frihed for alle markedsdeltagere ved at prioritere lokalt produceret træ for at minimere CO2-aftrykket fra oversøisk transport og fremme bæredygtig lokal produktion;

| 38. | mener, da nogle af Unionens største biomasseressourcer findes i de mest tyndtbefolkede områder og fjerntliggende regioner, at det er afgørende, at strategien også fuldt ud tager hensyn til disse områders særlige forhold; |
| --- | --- |

38.

mener, da nogle af Unionens største biomasseressourcer findes i de mest tyndtbefolkede områder og fjerntliggende regioner, at det er afgørende, at strategien også fuldt ud tager hensyn til disse områders særlige forhold;

| 39. | anerkender værdien af træ til energiformål som et middel til bekæmpelse af energifattigdom, der bidrager til at nå målene for vedvarende energi i EU's klima- og energiramme for 2030 og åbne for nye forretningsmuligheder; |
| --- | --- |

39.

anerkender værdien af træ til energiformål som et middel til bekæmpelse af energifattigdom, der bidrager til at nå målene for vedvarende energi i EU's klima- og energiramme for 2030 og åbne for nye forretningsmuligheder;

| 40. | mener, at den nye skovstrategi skal muliggøre større samarbejde om struktureringen af træindustrien og organiseringen af operatørerne med henblik på at sikre en bedre anvendelse af skovressourcen; |
| --- | --- |

40.

mener, at den nye skovstrategi skal muliggøre større samarbejde om struktureringen af træindustrien og organiseringen af operatørerne med henblik på at sikre en bedre anvendelse af skovressourcen;

| 41. | mener, at en bæredygtig skovforvaltning skal baseres på generelt anerkendte og accepterede principper og værktøjer såsom kriterier og indikatorer for bæredygtig skovforvaltning, som skal sigte mod sektoren som helhed, uanset træets endelige anvendelse; |
| --- | --- |

41.

mener, at en bæredygtig skovforvaltning skal baseres på generelt anerkendte og accepterede principper og værktøjer såsom kriterier og indikatorer for bæredygtig skovforvaltning, som skal sigte mod sektoren som helhed, uanset træets endelige anvendelse;

| 42. | støtter Kommissionens hensigt om sammen med medlemsstater og interessenter at udarbejde en række ambitiøse og dokumenterbare kriterier og indikatorer for bæredygtig forvaltning af skove og understreger, at disse kriterier bør være i overensstemmelse med kravene i Forest Europe (ministerkonferencen om beskyttelse af skovene i Europa) (2), der udgør et tværeuropæisk grundlag for en ensartet rapportering om bæredygtig skovforvaltning og et grundlag for bæredygtighedscertificering, under hensyntagen til de forskellige skovtyper i Europa; |
| --- | --- |

42.

støtter Kommissionens hensigt om sammen med medlemsstater og interessenter at udarbejde en række ambitiøse og dokumenterbare kriterier og indikatorer for bæredygtig forvaltning af skove og understreger, at disse kriterier bør være i overensstemmelse med kravene i Forest Europe (ministerkonferencen om beskyttelse af skovene i Europa) (2), der udgør et tværeuropæisk grundlag for en ensartet rapportering om bæredygtig skovforvaltning og et grundlag for bæredygtighedscertificering, under hensyntagen til de forskellige skovtyper i Europa;

| 43. | anerkender, at den voksende efterspørgsel efter skovbaserede materialer, som primært skyldes stigningen i antallet af biomassebaserede vedvarende energier, gør det nødvendigt at finde nye måder til at øge udbuddet af træ for at sikre en bæredygtig udnyttelse af skovene; |
| --- | --- |

43.

anerkender, at den voksende efterspørgsel efter skovbaserede materialer, som primært skyldes stigningen i antallet af biomassebaserede vedvarende energier, gør det nødvendigt at finde nye måder til at øge udbuddet af træ for at sikre en bæredygtig udnyttelse af skovene;

| 44. | noterer sig de betydelige fremskridt i forhandlingerne inden for rammerne af Forest Europe om en europæiske skovkonvention (3), som en bindende ramme for bæredygtigt skovbrug og for en forbedret balance mellem interesser i skovpolitikken, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre den nødvendige indsats for at genoptage forhandlingerne og fremme en vellykket afslutning af dem; |
| --- | --- |

44.

noterer sig de betydelige fremskridt i forhandlingerne inden for rammerne af Forest Europe om en europæiske skovkonvention (3), som en bindende ramme for bæredygtigt skovbrug og for en forbedret balance mellem interesser i skovpolitikken, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre den nødvendige indsats for at genoptage forhandlingerne og fremme en vellykket afslutning af dem;

| 45. | finder, at skovforvaltningsplaner eller lignende instrumenter kan være vigtige strategiske redskaber til gennemførelse af konkrete foranstaltninger på bedriftsniveau, til langsigtet planlægning og til gennemførelse af bæredygtig skovforvaltning i europæiske skove; understreger imidlertid, at gennemførelsen af de konkrete foranstaltninger, der er indeholdt i disse planer på skovbrugsbedriftsniveau, fortsat skal være underlagt nationale bestemmelser; |
| --- | --- |

45.

finder, at skovforvaltningsplaner eller lignende instrumenter kan være vigtige strategiske redskaber til gennemførelse af konkrete foranstaltninger på bedriftsniveau, til langsigtet planlægning og til gennemførelse af bæredygtig skovforvaltning i europæiske skove; understreger imidlertid, at gennemførelsen af de konkrete foranstaltninger, der er indeholdt i disse planer på skovbrugsbedriftsniveau, fortsat skal være underlagt nationale bestemmelser;

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet, at føre tilsyn med og fremme gennemførelsen af deres skovforvaltningsplaner uden at skabe unødvendige administrative byrder; |
| --- | --- |

46.

opfordrer medlemsstaterne til, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet, at føre tilsyn med og fremme gennemførelsen af deres skovforvaltningsplaner uden at skabe unødvendige administrative byrder;

| 47. | bifalder en klar sondring mellem skovforvaltningsplaner og forvaltningsplaner inden for rammerne af Natura 2000; |
| --- | --- |

47.

bifalder en klar sondring mellem skovforvaltningsplaner og forvaltningsplaner inden for rammerne af Natura 2000;

| 48. | understreger, at skovforvaltningsplaner kun er en betingelse for, at støtteberettigede kan få støtte fra EU-fondene for udvikling af landdistrikterne til bedrifter over en vis størrelse, og at skove, som er mindre end minimumsgrænsen, er udelukket; understreger desuden, at tilsvarende instrumenter også kan godkendes; |
| --- | --- |

48.

understreger, at skovforvaltningsplaner kun er en betingelse for, at støtteberettigede kan få støtte fra EU-fondene for udvikling af landdistrikterne til bedrifter over en vis størrelse, og at skove, som er mindre end minimumsgrænsen, er udelukket; understreger desuden, at tilsvarende instrumenter også kan godkendes;

| 49. | opfordrer medlemsstaterne til at udnytte denne eksisterende fleksibilitet fuldt ud ved gennemførelsen af lovgivning, navnlig for at gavne mindre operatører; |
| --- | --- |

49.

opfordrer medlemsstaterne til at udnytte denne eksisterende fleksibilitet fuldt ud ved gennemførelsen af lovgivning, navnlig for at gavne mindre operatører;

| 50. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og støtte nye forretningsmodeller som f.eks. produktionssammenslutninger, som skal tilskynde små private skovejere til at drive deres skove aktivt og bæredygtigt; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og støtte nye forretningsmodeller som f.eks. produktionssammenslutninger, som skal tilskynde små private skovejere til at drive deres skove aktivt og bæredygtigt;

| 51. | fastholder, at det er afgørende, for at strategien kan gennemføres korrekt, at udarbejde en specifik langsigtet handlingsplan med fokus på vigtigheden af mobilisering og bæredygtig anvendelse af skovtræ med henblik på at skabe merværdi og beskæftigelse, samtidig med at der gives mulighed for at styrke private skovbrugsvirksomheder og støtte organiserede grupper af skovejere; |
| --- | --- |

51.

fastholder, at det er afgørende, for at strategien kan gennemføres korrekt, at udarbejde en specifik langsigtet handlingsplan med fokus på vigtigheden af mobilisering og bæredygtig anvendelse af skovtræ med henblik på at skabe merværdi og beskæftigelse, samtidig med at der gives mulighed for at styrke private skovbrugsvirksomheder og støtte organiserede grupper af skovejere;

| 52. | understreger, at en effektiv ressourceforvaltning bør omfatte støtteprogrammer for skovrejsning på landområder, der ikke er egnet til landbrug, samt for opsætning af læhegn; |
| --- | --- |

52.

understreger, at en effektiv ressourceforvaltning bør omfatte støtteprogrammer for skovrejsning på landområder, der ikke er egnet til landbrug, samt for opsætning af læhegn;

Forskning og udvikling — uddannelse og videreuddannelse

| 53. | mener, at den praktiske anvendelse af forskning bør prioriteres, da hele sektoren kan få gavn af nye idéer, og de skovbaserede industrier har et stort vækstpotentiale; mener endvidere, at yderligere investeringer i innovation i sektoren kan skabe nye produktionsnicher og mere effektive processer, som sikrer mere intelligent brug af de tilgængelige ressourcer og mindsker de negative virkninger på skovressourcerne; |
| --- | --- |

53.

mener, at den praktiske anvendelse af forskning bør prioriteres, da hele sektoren kan få gavn af nye idéer, og de skovbaserede industrier har et stort vækstpotentiale; mener endvidere, at yderligere investeringer i innovation i sektoren kan skabe nye produktionsnicher og mere effektive processer, som sikrer mere intelligent brug af de tilgængelige ressourcer og mindsker de negative virkninger på skovressourcerne;

| 54. | opfordrer Kommissionen til, for så vidt angår prioriteterne inden for skovbrug og træbearbejdning, at vurdere de europæiske FoU-programmer (Horisont 2020) og programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (Cosme) og i givet fald udvikle nye instrumenter for skovbrugssektoren og fremme målrettet forskning i omkostningseffektive løsninger til nye, innovative træprodukter til støtte for udviklingen af en bæredygtig træbaseret bioøkonomi; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til, for så vidt angår prioriteterne inden for skovbrug og træbearbejdning, at vurdere de europæiske FoU-programmer (Horisont 2020) og programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (Cosme) og i givet fald udvikle nye instrumenter for skovbrugssektoren og fremme målrettet forskning i omkostningseffektive løsninger til nye, innovative træprodukter til støtte for udviklingen af en bæredygtig træbaseret bioøkonomi;

| 55. | glæder sig over fordelene ved at udveksle bedste praksis og eksisterende viden om skove mellem medlemsstaterne og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte udvekslinger mellem industrien, den akademiske verden og producenterne; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over fordelene ved at udveksle bedste praksis og eksisterende viden om skove mellem medlemsstaterne og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte udvekslinger mellem industrien, den akademiske verden og producenterne;

| 56. | understreger betydningen af at støtte EU-rammeprogrammerne for forskning, udvikling og innovation med henblik på at fremme intelligent og bæredygtig vækst og udvikle nye produkter med højere merværdi, renere teknologi, og med et højt teknologiniveau, især raffinerede biobrændstoffer og industribyggeri af træ samt bil- og tekstilsektorerne; |
| --- | --- |

56.

understreger betydningen af at støtte EU-rammeprogrammerne for forskning, udvikling og innovation med henblik på at fremme intelligent og bæredygtig vækst og udvikle nye produkter med højere merværdi, renere teknologi, og med et højt teknologiniveau, især raffinerede biobrændstoffer og industribyggeri af træ samt bil- og tekstilsektorerne;

| 57. | minder om, at i henhold til Europa-Kommissionen skønnedes bioøkonomien i 2009 at repræsentere et marked med en værdi på over 2 billioner EUR med 20 millioner arbejdspladser, hvilket modsvarer 9 % af den samlede beskæftigelse i EU; |
| --- | --- |

57.

minder om, at i henhold til Europa-Kommissionen skønnedes bioøkonomien i 2009 at repræsentere et marked med en værdi på over 2 billioner EUR med 20 millioner arbejdspladser, hvilket modsvarer 9 % af den samlede beskæftigelse i EU;

| 58. | bemærker, at hver euro, der investeres i bioøkonomisk forskning og innovation under Horisont 2020 vil generere omkring 10 EUR i merværdi; understreger, at skove spiller en afgørende rolle i bioøkonomien både nu og i fremtiden; |
| --- | --- |

58.

bemærker, at hver euro, der investeres i bioøkonomisk forskning og innovation under Horisont 2020 vil generere omkring 10 EUR i merværdi; understreger, at skove spiller en afgørende rolle i bioøkonomien både nu og i fremtiden;

| 59. | mener, at der bør tilskyndes til, at oliebaserede eller varmeintensive råstoffer erstattes af træ og træprodukter hidrørende fra skovning i overensstemmelse med udviklingen i forskning og teknologi, og at dette kan bidrage positivt til yderligere gevinster i form af afbødning af klimaændringer samt jobskabelse; |
| --- | --- |

59.

mener, at der bør tilskyndes til, at oliebaserede eller varmeintensive råstoffer erstattes af træ og træprodukter hidrørende fra skovning i overensstemmelse med udviklingen i forskning og teknologi, og at dette kan bidrage positivt til yderligere gevinster i form af afbødning af klimaændringer samt jobskabelse;

| 60. | fremhæver nødvendigheden af et udføre en omkostningsvurdering af al EU-lovgivning, der berører værdikæden i skovbaserede industrier, med henblik på at fjerne al unødvendig og tung bureaukrati og skabe rammerne for at øge industriernes konkurrenceevne på langt sigt på en bæredygtig måde samt for at støtte det princip, at lovforslag, der vedrører skovbrugssektoren og værdikæden i skovbaserede industrier, skal vurderes grundigt ved hjælp af en konsekvensanalyse; |
| --- | --- |

60.

fremhæver nødvendigheden af et udføre en omkostningsvurdering af al EU-lovgivning, der berører værdikæden i skovbaserede industrier, med henblik på at fjerne al unødvendig og tung bureaukrati og skabe rammerne for at øge industriernes konkurrenceevne på langt sigt på en bæredygtig måde samt for at støtte det princip, at lovforslag, der vedrører skovbrugssektoren og værdikæden i skovbaserede industrier, skal vurderes grundigt ved hjælp af en konsekvensanalyse;

| 61. | finder, at forbedring af det skovrelaterede videngrundlag er af meget stor betydning for forskningen, og at pålidelige oplysninger er af afgørende betydning for gennemførelsen af skovstrategien; |
| --- | --- |

61.

finder, at forbedring af det skovrelaterede videngrundlag er af meget stor betydning for forskningen, og at pålidelige oplysninger er af afgørende betydning for gennemførelsen af skovstrategien;

| 62. | bemærker tilgængeligheden af information og overvågningsressourcer via Copernicus-programmet og andre ruminitiativer på europæisk plan og anbefaler at øge brugen af disse ressourcer og værktøjer; |
| --- | --- |

62.

bemærker tilgængeligheden af information og overvågningsressourcer via Copernicus-programmet og andre ruminitiativer på europæisk plan og anbefaler at øge brugen af disse ressourcer og værktøjer;

| 63. | bemærker, at de nationale skovtaksationer udgør et omfattende redskab til overvågning af opgørelserne over skovenes sundhedstilstand, der tager regionale forhold i betragtning, samtidig med at kravene om mindre bureaukrati og lavere omkostninger imødekommes; |
| --- | --- |

63.

bemærker, at de nationale skovtaksationer udgør et omfattende redskab til overvågning af opgørelserne over skovenes sundhedstilstand, der tager regionale forhold i betragtning, samtidig med at kravene om mindre bureaukrati og lavere omkostninger imødekommes;

| 64. | bifalder Kommissionens bestræbelser på at oprette et europæisk skovinformationssystem baseret på nationale data og initiativer, der forbedrer sammenligneligheden af nye og eksisterende data, og håber i den forbindelse, at der sker en styrket analyse af data om økonomien og beskæftigelsen i skov- og træbearbejdningssektoren; |
| --- | --- |

64.

bifalder Kommissionens bestræbelser på at oprette et europæisk skovinformationssystem baseret på nationale data og initiativer, der forbedrer sammenligneligheden af nye og eksisterende data, og håber i den forbindelse, at der sker en styrket analyse af data om økonomien og beskæftigelsen i skov- og træbearbejdningssektoren;

| 65. | anbefaler især, at der bør være mere langsigtede datasæt for at hjælpe med at forstå tendenser inden for skovbrug og dets tilpasning til klimaændringer; |
| --- | --- |

65.

anbefaler især, at der bør være mere langsigtede datasæt for at hjælpe med at forstå tendenser inden for skovbrug og dets tilpasning til klimaændringer;

| 66. | mener, at en kvalificeret og veluddannet arbejdsstyrke er vigtig for at opnå en vellykket gennemførelse af en bæredygtig skovforvaltning, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde foranstaltninger, og anvende, hvor det er muligt, de eksisterende europæiske instrumenter, som f.eks. Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og de europæiske uddannelsesprogrammer (ET 2020) med henblik på at fremme generationsskiftet og imødegå manglen på kvalificeret arbejdskraft i skovbrugssektoren; |
| --- | --- |

66.

mener, at en kvalificeret og veluddannet arbejdsstyrke er vigtig for at opnå en vellykket gennemførelse af en bæredygtig skovforvaltning, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde foranstaltninger, og anvende, hvor det er muligt, de eksisterende europæiske instrumenter, som f.eks. Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og de europæiske uddannelsesprogrammer (ET 2020) med henblik på at fremme generationsskiftet og imødegå manglen på kvalificeret arbejdskraft i skovbrugssektoren;

| 67. | opfordrer Kommissionen til at støtte planlægningen af informationskampagner for sektoren med henblik på at øge kendskabet til mulighederne i sektoren for at imødegå arbejdsløsheden og affolkningen samt øge dens tiltrækning for de unge; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen til at støtte planlægningen af informationskampagner for sektoren med henblik på at øge kendskabet til mulighederne i sektoren for at imødegå arbejdsløsheden og affolkningen samt øge dens tiltrækning for de unge;

| 68. | mener, at uddannelses- og videreuddannelsesprogrammerne, især for nytilkomne og unge skovforvaltere, samt for de nuværende ansatte i byggeindustrien med henblik på at øge deres kendskab til de muligheder, der skabes ved at anvende træ, bør udvikles, således at videnoverførsel inden for bæredygtig skovforvaltning og industrier i de efterfølgende led sikres; |
| --- | --- |

68.

mener, at uddannelses- og videreuddannelsesprogrammerne, især for nytilkomne og unge skovforvaltere, samt for de nuværende ansatte i byggeindustrien med henblik på at øge deres kendskab til de muligheder, der skabes ved at anvende træ, bør udvikles, således at videnoverførsel inden for bæredygtig skovforvaltning og industrier i de efterfølgende led sikres;

| 69. | anerkender, at bæredygtig forvaltning gennem hele levetiden for et skovbrugsprodukt kan bidrage væsentligt til at opnå målene vedrørende grøn økonomi, navnlig med hensyn til politikker til bekæmpelse af klimaforandringer og effektiv anvendelse af ressourcer; |
| --- | --- |

69.

anerkender, at bæredygtig forvaltning gennem hele levetiden for et skovbrugsprodukt kan bidrage væsentligt til at opnå målene vedrørende grøn økonomi, navnlig med hensyn til politikker til bekæmpelse af klimaforandringer og effektiv anvendelse af ressourcer;

| 70. | mener, at medlemsstaterne bør fremme den bæredygtige udnyttelse af skovbrugsprodukter i byggesektoren, herunder anvendelse af træ til opførelse af billigere huse bygget af råstoffer fra bæredygtige kilder; |
| --- | --- |

70.

mener, at medlemsstaterne bør fremme den bæredygtige udnyttelse af skovbrugsprodukter i byggesektoren, herunder anvendelse af træ til opførelse af billigere huse bygget af råstoffer fra bæredygtige kilder;

| 71. | påpeger betydningen af traditionelle anvendelser af høj værdi, der stadig har stort vækstpotentiale, såsom at bruge træ i byggeri og emballering; |
| --- | --- |

71.

påpeger betydningen af traditionelle anvendelser af høj værdi, der stadig har stort vækstpotentiale, såsom at bruge træ i byggeri og emballering;

| 72. | påpeger, at den nuværende teknologiske udvikling gør det muligt at opføre boligprojekter med høj kapacitet lavet primært af træ og dermed begrænse CO2-emissionerne i byggesektoren betydeligt; |
| --- | --- |

72.

påpeger, at den nuværende teknologiske udvikling gør det muligt at opføre boligprojekter med høj kapacitet lavet primært af træ og dermed begrænse CO2-emissionerne i byggesektoren betydeligt;

| 73. | påpeger, at reglerne for anvendelse af træ til byggeformål varierer fra medlemsstat til medlemsstat; opfordrer derfor til, at der arbejdes på at vedtage EU-regler, der fremmer øget anvendelse af træ i bygninger; |
| --- | --- |

73.

påpeger, at reglerne for anvendelse af træ til byggeformål varierer fra medlemsstat til medlemsstat; opfordrer derfor til, at der arbejdes på at vedtage EU-regler, der fremmer øget anvendelse af træ i bygninger;

| 74. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle initiativer, der støtter viden og teknologioverførsel og at udnytte de eksisterende EU-programmer fuldt ud til at fremme forskning og innovation inden for skovbrug og den skovbaserede sektor; |
| --- | --- |

74.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle initiativer, der støtter viden og teknologioverførsel og at udnytte de eksisterende EU-programmer fuldt ud til at fremme forskning og innovation inden for skovbrug og den skovbaserede sektor;

| 75. | anfører, at der er store huller i den videnskabelige og teknologiske forskning vedrørende tilpasningen af skovbruget til klimaændringer, herunder forskning i virkningen af et stigende antal skadedyr og sygdomme, som udgør en alvorlig trussel mod de europæiske skove og de skovbaserede sektorer; |
| --- | --- |

75.

anfører, at der er store huller i den videnskabelige og teknologiske forskning vedrørende tilpasningen af skovbruget til klimaændringer, herunder forskning i virkningen af et stigende antal skadedyr og sygdomme, som udgør en alvorlig trussel mod de europæiske skove og de skovbaserede sektorer;

| 76. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe foranstaltninger med henblik på at øge kendskabet til den økonomiske, miljømæssige og sociale rolle, som Europas skove og skovbrug har, og betydningen af bæredygtig skovbaseret bioøkonomi og af træ som et centralt vedvarende råstof i EU; |
| --- | --- |

76.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe foranstaltninger med henblik på at øge kendskabet til den økonomiske, miljømæssige og sociale rolle, som Europas skove og skovbrug har, og betydningen af bæredygtig skovbaseret bioøkonomi og af træ som et centralt vedvarende råstof i EU;

| 77. | finder det vigtigt at fremme erhvervsrelateret videnskabelig forskning inden for rationel anvendelse af biomasse og udvikling af hurtigt voksende energiafgrøder samt at skabe en model med økonomisk incitament til anvendelse af biomasseaffald; |
| --- | --- |

77.

finder det vigtigt at fremme erhvervsrelateret videnskabelig forskning inden for rationel anvendelse af biomasse og udvikling af hurtigt voksende energiafgrøder samt at skabe en model med økonomisk incitament til anvendelse af biomasseaffald;

Den globale udfordring — miljø og klimaændringer

| 78. | understreger, at bæredygtigt skovbrug har en positiv indvirkning på biodiversiteten og afbødning af klimaændringer og kan reducere risikoen for skovbrande, skadedyr og sygdomme; |
| --- | --- |

78.

understreger, at bæredygtigt skovbrug har en positiv indvirkning på biodiversiteten og afbødning af klimaændringer og kan reducere risikoen for skovbrande, skadedyr og sygdomme;

| 79. | understreger, at det i Unionen er aftalt, at tabet af biodiversitet og forringelsen af økosystemtjenester, herunder bestøvning, skal standses inden 2020, at økosystemer og økosystemtjenester skal bevares, og at mindst 15 % af de skadede økosystemer skulle være retableret; tilføjer, at Unionen endvidere er nået til enighed om, at skovforvaltningen skal gøres bæredygtig, og at skovene, deres biodiversitet og de tjenester, som de yder, skal beskyttes og — så vidt det kan lade sig gøre — forøges, samt at skovenes modstandsdygtighed over for klimaændringer, skovbrande, storme, skadedyr og sygdom skal forbedres; understreger endvidere behovet for udvikling og gennemførelse af en fornyet EU-strategi for skovbrug med henblik på at håndtere de mange krav til skove og deres funktion, og som bidrager til en mere strategisk tilgang til beskyttelse og forbedring af skove, herunder via bæredygtig skovforvaltning (4); |
| --- | --- |

79.

understreger, at det i Unionen er aftalt, at tabet af biodiversitet og forringelsen af økosystemtjenester, herunder bestøvning, skal standses inden 2020, at økosystemer og økosystemtjenester skal bevares, og at mindst 15 % af de skadede økosystemer skulle være retableret; tilføjer, at Unionen endvidere er nået til enighed om, at skovforvaltningen skal gøres bæredygtig, og at skovene, deres biodiversitet og de tjenester, som de yder, skal beskyttes og — så vidt det kan lade sig gøre — forøges, samt at skovenes modstandsdygtighed over for klimaændringer, skovbrande, storme, skadedyr og sygdom skal forbedres; understreger endvidere behovet for udvikling og gennemførelse af en fornyet EU-strategi for skovbrug med henblik på at håndtere de mange krav til skove og deres funktion, og som bidrager til en mere strategisk tilgang til beskyttelse og forbedring af skove, herunder via bæredygtig skovforvaltning (4);

| 80. | påpeger, at andre spørgsmål bør undersøges nærmere, navnlig problemet med for store bestande af planteædere, skovenes sundhedstilstand og fremme af bæredygtig træproduktion, forstgenetiske ressourcer, foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe skovbrande og undgå jorderosion samt til genoprettelse af bevoksning; |
| --- | --- |

80.

påpeger, at andre spørgsmål bør undersøges nærmere, navnlig problemet med for store bestande af planteædere, skovenes sundhedstilstand og fremme af bæredygtig træproduktion, forstgenetiske ressourcer, foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe skovbrande og undgå jorderosion samt til genoprettelse af bevoksning;

| 81. | anerkender, at skovbrug med kort rotation kan give bæredygtig træbiomasse, samtidig med at det ville sikre den nødvendige territoriale vedligeholdelse og dermed mindske risikoen for erosion og jordskred i områder, der ligger brak eller er forladt; |
| --- | --- |

81.

anerkender, at skovbrug med kort rotation kan give bæredygtig træbiomasse, samtidig med at det ville sikre den nødvendige territoriale vedligeholdelse og dermed mindske risikoen for erosion og jordskred i områder, der ligger brak eller er forladt;

| 82. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe specifikke foranstaltninger med henblik på at nå Aichimål 5, der indebærer, at tabet af naturlige levesteder, herunder skove, som minimum bør halveres inden 2020, og helst stoppes helt, og som tilstræber en betydelig reduktion i omfanget af ødelæggelser og fragmentering; |
| --- | --- |

82.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe specifikke foranstaltninger med henblik på at nå Aichimål 5, der indebærer, at tabet af naturlige levesteder, herunder skove, som minimum bør halveres inden 2020, og helst stoppes helt, og som tilstræber en betydelig reduktion i omfanget af ødelæggelser og fragmentering;

| 83. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udarbejde deres skovpolitikker på en måde, der fuldt ud tager højde for betydningen af skove i forbindelse med bevarelse af biodiversitet, forebyggelse af jorderosion, kulstofbinding og luftrensning samt vedligeholdelse af vandcyklussen; |
| --- | --- |

83.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udarbejde deres skovpolitikker på en måde, der fuldt ud tager højde for betydningen af skove i forbindelse med bevarelse af biodiversitet, forebyggelse af jorderosion, kulstofbinding og luftrensning samt vedligeholdelse af vandcyklussen;

| 84. | anfører, at bioøkonomi som et centralt element i en intelligent og grøn vækst i Europa er nødvendig for at nå målene i flagskibsinitiativerne »Innovation i EU« inden for rammerne af Europa 2020-strategien, og at råstoffet træ spiller en væsentlig rolle med hensyn til at gøre fremskridt hen imod en biobaseret økonomi; |
| --- | --- |

84.

anfører, at bioøkonomi som et centralt element i en intelligent og grøn vækst i Europa er nødvendig for at nå målene i flagskibsinitiativerne »Innovation i EU« inden for rammerne af Europa 2020-strategien, og at råstoffet træ spiller en væsentlig rolle med hensyn til at gøre fremskridt hen imod en biobaseret økonomi;

| 85. | understreger behovet for så hurtigt som muligt at klarlægge drivhuseffekten af de forskellige anvendelser af skovbiomasse til energi og indkredse de anvendelsesformer, der kan opnå det størst mulige modvirkningspotentiale inden for de politikrelevante tidsrammer; |
| --- | --- |

85.

understreger behovet for så hurtigt som muligt at klarlægge drivhuseffekten af de forskellige anvendelser af skovbiomasse til energi og indkredse de anvendelsesformer, der kan opnå det størst mulige modvirkningspotentiale inden for de politikrelevante tidsrammer;

| 86. | finder det vigtigt at fremme anvendelsen af begrebet bioøkonomi, samtidig med at råvareforsyningens grænser for bæredygtig udnyttelse overholdes, med henblik på den økonomiske bæredygtighed af træ- og papirindustrien gennem innovation og teknologioverførsel; |
| --- | --- |

86.

finder det vigtigt at fremme anvendelsen af begrebet bioøkonomi, samtidig med at råvareforsyningens grænser for bæredygtig udnyttelse overholdes, med henblik på den økonomiske bæredygtighed af træ- og papirindustrien gennem innovation og teknologioverførsel;

| 87. | opfordrer til mere støtte til forskelligartede skovprodukter for at sikre, at forskellige krav til skovprodukter er afbalancerede og evalueres i forhold til potentialerne for bæredygtig forsyning og de andre økosystemfunktioner og -tjenester, som skovene sikrer; |
| --- | --- |

87.

opfordrer til mere støtte til forskelligartede skovprodukter for at sikre, at forskellige krav til skovprodukter er afbalancerede og evalueres i forhold til potentialerne for bæredygtig forsyning og de andre økosystemfunktioner og -tjenester, som skovene sikrer;

| 88. | udtrykker alvorlig bekymring over den hastighed, hvormed verdens skove ryddes, navnlig i udviklingslandene og ofte som følge af ulovlig skovhugst; |
| --- | --- |

88.

udtrykker alvorlig bekymring over den hastighed, hvormed verdens skove ryddes, navnlig i udviklingslandene og ofte som følge af ulovlig skovhugst;

| 89. | støtter mekanismer, der fremmer den globale videreudvikling af skovbrug i retning af mere bæredygtig udnyttelse, og henviser navnlig til EU's træforordning (5), som sigter mod at bekæmpe ulovlig fældning og markedsføring af ulovligt træ på det europæiske marked fra import fra tredjelande, og til licensordningen for import af træ til EU (FLEGT) (6) og til frivillige partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

89.

støtter mekanismer, der fremmer den globale videreudvikling af skovbrug i retning af mere bæredygtig udnyttelse, og henviser navnlig til EU's træforordning (5), som sigter mod at bekæmpe ulovlig fældning og markedsføring af ulovligt træ på det europæiske marked fra import fra tredjelande, og til licensordningen for import af træ til EU (FLEGT) (6) og til frivillige partnerskabsaftaler;

| 90. | opfordrer Kommissionen til at offentliggøre den længe ventede evaluering af, hvorvidt EU's træforordning fungerer tilfredsstillende og er effektiv, og understreger, at en ny forordning bør være rimelig og bør undersøge, hvordan man kan reducere unødvendige omkostninger og indberetningskrav for de europæiske skovområdeejere og skovbrugere, uden at det går ud over formålet med forordningen; |
| --- | --- |

90.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre den længe ventede evaluering af, hvorvidt EU's træforordning fungerer tilfredsstillende og er effektiv, og understreger, at en ny forordning bør være rimelig og bør undersøge, hvordan man kan reducere unødvendige omkostninger og indberetningskrav for de europæiske skovområdeejere og skovbrugere, uden at det går ud over formålet med forordningen;

| 91. | er af den opfattelse, at i betragtning af udfordringerne i forbindelse med global opvarmning og klimaændringer skal økosystemerne og bestandene af arter være sunde, biologisk mangfoldige og robuste for at være modstandsdygtige; |
| --- | --- |

91.

er af den opfattelse, at i betragtning af udfordringerne i forbindelse med global opvarmning og klimaændringer skal økosystemerne og bestandene af arter være sunde, biologisk mangfoldige og robuste for at være modstandsdygtige;

| 92. | fremhæver mulighederne i Natura 2000-områder, hvor der — takket være deres ekstraordinære naturlige ressourcer — kan produceres produkter og tjenester af høj miljømæssig og kulturel kvalitet; |
| --- | --- |

92.

fremhæver mulighederne i Natura 2000-områder, hvor der — takket være deres ekstraordinære naturlige ressourcer — kan produceres produkter og tjenester af høj miljømæssig og kulturel kvalitet;

| 93. | understreger betydningen af sunde skovøkosystemer, der tilbyder dyr og planter levesteder, men understreger, at velment lovgivning, såsom EU’s habitatdirektiv, påvirker arealforvaltningsbeslutninger og skal gennemføres forholdsmæssigt; |
| --- | --- |

93.

understreger betydningen af sunde skovøkosystemer, der tilbyder dyr og planter levesteder, men understreger, at velment lovgivning, såsom EU’s habitatdirektiv, påvirker arealforvaltningsbeslutninger og skal gennemføres forholdsmæssigt;

| 94. | anerkender skovenes rolle med hensyn til at udvikle tilknyttede sektorer, og understreger i den forbindelse betydningen af at støtte træavlere, der dyrker biplanter, som til gengæld bidrager til bestøvningsprocessen; |
| --- | --- |

94.

anerkender skovenes rolle med hensyn til at udvikle tilknyttede sektorer, og understreger i den forbindelse betydningen af at støtte træavlere, der dyrker biplanter, som til gengæld bidrager til bestøvningsprocessen;

| 95. | mener, at visse spørgsmål berører skovbrugsindustrien globalt, navnlig ulovlig fældning, og opfordrer derfor Kommissionen til at øge støtten til skovbrugsindustrien i de tilknyttede internationale organer; |
| --- | --- |

95.

mener, at visse spørgsmål berører skovbrugsindustrien globalt, navnlig ulovlig fældning, og opfordrer derfor Kommissionen til at øge støtten til skovbrugsindustrien i de tilknyttede internationale organer;

| 96. | bemærker, at efterspørgslen efter biomasse, navnlig træ, er stigende, og bifalder derfor Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser på at bistå udviklingslandene med at forbedre deres skovbrugspolitik og skovbrugslovgivning, navnlig inden for rammerne af REDD+ (7) (bekæmpelse af de faktorer, der er udslagsgivende for skovrydning og skovforringelser); |
| --- | --- |

96.

bemærker, at efterspørgslen efter biomasse, navnlig træ, er stigende, og bifalder derfor Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser på at bistå udviklingslandene med at forbedre deres skovbrugspolitik og skovbrugslovgivning, navnlig inden for rammerne af REDD+ (7) (bekæmpelse af de faktorer, der er udslagsgivende for skovrydning og skovforringelser);

| 97. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en handlingsplan vedrørende skovrydning og skovforringelse med henblik på at opfylde målsætningerne i Kommissionens meddelelse om skovrydning, som krævet i henhold til det syvende miljøhandlingsprogram; finder det vigtigt ikke kun at sikre bevarelsen og forvaltningen af eksisterende skove, men også genplantning af afskovede områder; |
| --- | --- |

97.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en handlingsplan vedrørende skovrydning og skovforringelse med henblik på at opfylde målsætningerne i Kommissionens meddelelse om skovrydning, som krævet i henhold til det syvende miljøhandlingsprogram; finder det vigtigt ikke kun at sikre bevarelsen og forvaltningen af eksisterende skove, men også genplantning af afskovede områder;

| 98. | mener derfor, at der skal henvises separat til behovet for omfattende genplantning i områder, der er berørt af gentagende skovbrande; |
| --- | --- |

98.

mener derfor, at der skal henvises separat til behovet for omfattende genplantning i områder, der er berørt af gentagende skovbrande;

Gennemførelse — rapportering

| 99. | understreger, at gennemførelsen af EU-skovstrategien bør være en flerårig koordineret proces, der tager højde for Europa-Parlamentets synspunkter, og at strategien bør have en effektiv, sammenhængende og ubureaukratisk gennemførelse; |
| --- | --- |

99.

understreger, at gennemførelsen af EU-skovstrategien bør være en flerårig koordineret proces, der tager højde for Europa-Parlamentets synspunkter, og at strategien bør have en effektiv, sammenhængende og ubureaukratisk gennemførelse;

| 100. | beklager, at gennemførelsesprocessen delvist er påbegyndt, før Europa-Parlamentet har vedtaget sin holdning, og finder, at dette ikke er i overensstemmelse med målet om bedre koordination af skovrelaterede politikker som fastlagt af Kommissionen i strategiteksten; |
| --- | --- |

100.

beklager, at gennemførelsesprocessen delvist er påbegyndt, før Europa-Parlamentet har vedtaget sin holdning, og finder, at dette ikke er i overensstemmelse med målet om bedre koordination af skovrelaterede politikker som fastlagt af Kommissionen i strategiteksten;

| 101. | mener, at den nye strategi skal etablere forbindelser mellem EU's og medlemsstaternes strategier og finansieringsplaner og øge sammenhængen i planlægning, finansiering og gennemførelsen af aktiviteter på tværs af sektorerne; |
| --- | --- |

101.

mener, at den nye strategi skal etablere forbindelser mellem EU's og medlemsstaternes strategier og finansieringsplaner og øge sammenhængen i planlægning, finansiering og gennemførelsen af aktiviteter på tværs af sektorerne;

| 102. | opfordrer til en inklusiv, velstruktureret og afbalanceret gennemførelse af strategien; |
| --- | --- |

102.

opfordrer til en inklusiv, velstruktureret og afbalanceret gennemførelse af strategien;

| 103. | finder, at Den Stående Skovbrugskomités mandat bør styrkes og have flere ressourcer, således at Kommissionen fuldt ud kan udnytte ekspertisen fra medlemsstaterne, samtidig med at den nye EU-skovstrategi gennemføres på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at høre Den Stående Skovbrugskomité i tilstrækkelig god tid, før den fremlægger initiativer eller udkast til tekster, som indvirker på skovforvaltningen og træindustrien; |
| --- | --- |

103.

finder, at Den Stående Skovbrugskomités mandat bør styrkes og have flere ressourcer, således at Kommissionen fuldt ud kan udnytte ekspertisen fra medlemsstaterne, samtidig med at den nye EU-skovstrategi gennemføres på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at høre Den Stående Skovbrugskomité i tilstrækkelig god tid, før den fremlægger initiativer eller udkast til tekster, som indvirker på skovforvaltningen og træindustrien;

| 104. | understreger den vigtige rolle, som den civile dialoggruppe vedrørende skovbrug og kork samt andre relevante aktører spiller, og opfordrer til, at de inddrages hensigtsmæssigt i gennemførelsen af strategien; |
| --- | --- |

104.

understreger den vigtige rolle, som den civile dialoggruppe vedrørende skovbrug og kork samt andre relevante aktører spiller, og opfordrer til, at de inddrages hensigtsmæssigt i gennemførelsen af strategien;

| 105. | er af den opfattelse, at skovbrugsspørgsmåls tværgående karakter nødvendiggør internt samarbejde mellem Kommissionens forskellige tjenestegrene i forbindelse med enhver foranstaltning, som kan have indflydelse på den særlige karakter af bæredygtig skovforvaltning og de tilknyttede industrier; opfordrer derfor GD for Miljø, GD for Klima, GD for Landbrug, GD for Energi og GD for Forskning og Innovation samt andre berørte generaldirektorater til at samarbejde strategisk for at sikre en effektiv gennemførelse af strategien gennem bedre koordinering og kommunikation; |
| --- | --- |

105.

er af den opfattelse, at skovbrugsspørgsmåls tværgående karakter nødvendiggør internt samarbejde mellem Kommissionens forskellige tjenestegrene i forbindelse med enhver foranstaltning, som kan have indflydelse på den særlige karakter af bæredygtig skovforvaltning og de tilknyttede industrier; opfordrer derfor GD for Miljø, GD for Klima, GD for Landbrug, GD for Energi og GD for Forskning og Innovation samt andre berørte generaldirektorater til at samarbejde strategisk for at sikre en effektiv gennemførelse af strategien gennem bedre koordinering og kommunikation;

| 106. | mener, at i lyset af Kommissionens prioritering af vækst, beskæftigelse og investeringer bør der også ved gennemførelsen af den nye EU-skovstrategi prioriteres fremme af konkurrenceevne og bæredygtighed i skovsektoren, støtte til både land- og byområder, forbedring af videngrundlaget, beskyttelse af skovene og bevarelse af deres økosystemer, fremme af samordning og kommunikation samt øget bæredygtig anvendelse af træ og andre skovprodukter end træ; |
| --- | --- |

106.

mener, at i lyset af Kommissionens prioritering af vækst, beskæftigelse og investeringer bør der også ved gennemførelsen af den nye EU-skovstrategi prioriteres fremme af konkurrenceevne og bæredygtighed i skovsektoren, støtte til både land- og byområder, forbedring af videngrundlaget, beskyttelse af skovene og bevarelse af deres økosystemer, fremme af samordning og kommunikation samt øget bæredygtig anvendelse af træ og andre skovprodukter end træ;

| 107. | opfordrer Kommissionen til at supplere strategien med en robust handlingsplan, der indeholder specifikke foranstaltninger, og til årligt at aflægge rapport til Parlamentet om fremskridtene i gennemførelsen af konkrete tiltag i strategien; |
| --- | --- |

107.

opfordrer Kommissionen til at supplere strategien med en robust handlingsplan, der indeholder specifikke foranstaltninger, og til årligt at aflægge rapport til Parlamentet om fremskridtene i gennemførelsen af konkrete tiltag i strategien;

| 108. | opfordrer til, at der indkaldes til et fælles udvalgsmøde mellem AGRI, ENVI og ITRE for at muliggøre en afbalanceret drøftelse af fremskridtene med gennemførelsen af den nye EU-skovstrategi; |
| --- | --- |

108.

opfordrer til, at der indkaldes til et fælles udvalgsmøde mellem AGRI, ENVI og ITRE for at muliggøre en afbalanceret drøftelse af fremskridtene med gennemførelsen af den nye EU-skovstrategi;

o

o o

| 109. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

109.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 413.

(2)  Forest Europe — ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa, mellemstatslig forhandlingskomité for en juridisk bindende aftale om skovene i Europa: http://www.foresteurope.org/

(3)  Er tilgængelig på http://www.forestnegotiations.org/

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden«.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 af 20. oktober 2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter.

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005 af 20. december 2005 om indførelse af en FLEGT-licensordning for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (FLEGT = retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet).

(7)  Program for reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse: http://unfccc.int/methods/redd/items/7377.php

---

Onsdag den 29. april 2015

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/27

---

P8_TA(2015)0173

En europæisk anklagemyndighed

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (COM(2013)0534 — 2013/0255(APP))

(2016/C 346/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (COM(2013)0534),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2014 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2014 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (1),

| — | der henviser til forslag til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2012)0363),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (2),

| — | der henviser til forslag til forordning om Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til forordning om Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, artikel 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, artikel 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Rådets resolution af 30. november 2009 om en køreplan med henblik på at styrke mistænktes eller tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 30. november 2009 om en køreplan med henblik på at styrke mistænktes eller tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 86, 218, 263, 265, 267, 268 og 340, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 86, 218, 263, 265, 267, 268 og 340,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 3,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og til udtalelser fra Retsudvalget (A8-0055/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og til udtalelser fra Retsudvalget (A8-0055/2015),

| A. | der henviser til, at der på grundlag af data indsamlet og analyseret af Kommissionen er blevet påvist mistanke om svig til skade for Unionens finansielle interesser for gennemsnitligt ca. 500 mio. EUR årligt, selv om der er god grund til at tro, at ca. 3 mia. EUR om året er i risiko for svig; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der på grundlag af data indsamlet og analyseret af Kommissionen er blevet påvist mistanke om svig til skade for Unionens finansielle interesser for gennemsnitligt ca. 500 mio. EUR årligt, selv om der er god grund til at tro, at ca. 3 mia. EUR om året er i risiko for svig;

| B. | der henviser til, at der rejses tiltale i relativt få sager — ca. 31 % i en periode på otte år fra 2006 til 2013 — i forhold til antallet af henstillinger om retslige foranstaltninger fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) til medlemsstaterne, og at et af formålene med den europæiske anklagemyndighed er at råde bod herpå; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der rejses tiltale i relativt få sager — ca. 31 % i en periode på otte år fra 2006 til 2013 — i forhold til antallet af henstillinger om retslige foranstaltninger fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) til medlemsstaterne, og at et af formålene med den europæiske anklagemyndighed er at råde bod herpå;

| C. | der henviser til, at visse medlemsstater måske er mindre effektive, når det drejer sig om at opdage og retsforfølge svig, der skader EU's finansielle interesser, og derved skader skatteyderne i alle medlemsstaterne, der bidrager til EU-budgettet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at visse medlemsstater måske er mindre effektive, når det drejer sig om at opdage og retsforfølge svig, der skader EU's finansielle interesser, og derved skader skatteyderne i alle medlemsstaterne, der bidrager til EU-budgettet;

| D. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 12. marts 2014 anmodede Rådet om i vid udstrækning at inddrage Parlamentet i lovgivningsarbejdet ved at holde det konstant underrettet og løbende høre det; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 12. marts 2014 anmodede Rådet om i vid udstrækning at inddrage Parlamentet i lovgivningsarbejdet ved at holde det konstant underrettet og løbende høre det;

| E. | der henviser til, at de forskellige jurisdiktioner, retstraditioner, retshåndhævelsessystemer og retssystemer i medlemsstaterne ikke bør hindre eller underminere bekæmpelsen af svig og kriminalitet, der skader Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de forskellige jurisdiktioner, retstraditioner, retshåndhævelsessystemer og retssystemer i medlemsstaterne ikke bør hindre eller underminere bekæmpelsen af svig og kriminalitet, der skader Unionens finansielle interesser;

| F. | der henviser til, at terrorisme også finansieres af den organiserede kriminalitet, idet kriminelle grupper skaffer midler gennem svig; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at terrorisme også finansieres af den organiserede kriminalitet, idet kriminelle grupper skaffer midler gennem svig;

| G. | der henviser til, at artikel 86 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at udvide den europæiske anklagemyndigheds beføjelser til at omfatte bekæmpelse af grov kriminalitet med en grænseoverskridende dimension; denne mulighed vil kunne indgå i Rådets overvejelser, når den europæiske anklagemyndighed er oprettet og fungerer godt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at artikel 86 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at udvide den europæiske anklagemyndigheds beføjelser til at omfatte bekæmpelse af grov kriminalitet med en grænseoverskridende dimension; denne mulighed vil kunne indgå i Rådets overvejelser, når den europæiske anklagemyndighed er oprettet og fungerer godt;

| 1. | bekræfter sin stærke vilje til at tage fat på prioriteterne for oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed og få fastlagt, ud fra hvilke principper og under hvilke betingelser det kan give sin godkendelse; |
| --- | --- |

1.

bekræfter sin stærke vilje til at tage fat på prioriteterne for oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed og få fastlagt, ud fra hvilke principper og under hvilke betingelser det kan give sin godkendelse;

| 2. | gentager indholdet af sin tidligere interimsbetænkning vedtaget i beslutning af 12. marts 2014 og forsøger at supplere og opdatere det efter den seneste udvikling i Rådets drøftelser; |
| --- | --- |

2.

gentager indholdet af sin tidligere interimsbetænkning vedtaget i beslutning af 12. marts 2014 og forsøger at supplere og opdatere det efter den seneste udvikling i Rådets drøftelser;

| 3. | opfordrer Rådet til at sikre gennemsigtighed og demokratisk legitimitet ved at holde Parlamentet fuldt underrettet og regelmæssigt høre det; opfordrer indtrængende Rådet til at tage behørigt hensyn til Parlamentets synspunkter, da dette er en forudsætning for at sikre godkendelse af vedtagelsen af forordningen om oprettelse af den europæiske anklagemyndighed; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at sikre gennemsigtighed og demokratisk legitimitet ved at holde Parlamentet fuldt underrettet og regelmæssigt høre det; opfordrer indtrængende Rådet til at tage behørigt hensyn til Parlamentets synspunkter, da dette er en forudsætning for at sikre godkendelse af vedtagelsen af forordningen om oprettelse af den europæiske anklagemyndighed;

| 4. | minder om, at den europæiske anklagemyndighed bør have beføjelser vedrørende strafbare handlinger i forbindelse med svig rettet mod Unionens finansielle interesser; minder i denne forbindelse om, at de relevante strafbare handlinger skal fastlægges i forslaget til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Unionens finansielle interesser (BFI-direktivet); opfordrer Rådet til at genoptage sin indsats for at opnå enighed om BFI-direktivet med henblik på oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed, idet det anerkender de to lovgiveres fremskridt i forhandlingerne om vedtagelsen af direktivet; |
| --- | --- |

4.

minder om, at den europæiske anklagemyndighed bør have beføjelser vedrørende strafbare handlinger i forbindelse med svig rettet mod Unionens finansielle interesser; minder i denne forbindelse om, at de relevante strafbare handlinger skal fastlægges i forslaget til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Unionens finansielle interesser (BFI-direktivet); opfordrer Rådet til at genoptage sin indsats for at opnå enighed om BFI-direktivet med henblik på oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed, idet det anerkender de to lovgiveres fremskridt i forhandlingerne om vedtagelsen af direktivet;

| 5. | mener, at der er behov for en innovativ tilgang til efterforskning og retsforfølgelse af gerningsmændene til svig, der skader Unionens finansielle interesser, med henblik på at gøre bekæmpelsen af svig mere effektiv, få en større del af de tabte beløb tilbage og styrke skatteydernes tillid til EU-institutionerne; |
| --- | --- |

5.

mener, at der er behov for en innovativ tilgang til efterforskning og retsforfølgelse af gerningsmændene til svig, der skader Unionens finansielle interesser, med henblik på at gøre bekæmpelsen af svig mere effektiv, få en større del af de tabte beløb tilbage og styrke skatteydernes tillid til EU-institutionerne;

| 6. | anser det for afgørende, at det sikres, at der inden for kort tid oprettes en fælles, stærk og uafhængig europæisk anklagemyndighed, som kan efterforske og retsforfølge gerningsmændene til strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, og mener, at eventuelle svagere løsninger vil være en omkostning for Unionens budget; |
| --- | --- |

6.

anser det for afgørende, at det sikres, at der inden for kort tid oprettes en fælles, stærk og uafhængig europæisk anklagemyndighed, som kan efterforske og retsforfølge gerningsmændene til strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, og mener, at eventuelle svagere løsninger vil være en omkostning for Unionens budget;

En uafhængig europæisk anklagemyndighed

| 7. | understreger, at strukturen i en europæisk anklagemyndighed bør være fuldstændig uafhængig af nationale regeringer og EU-institutioner og beskyttet mod politisk indflydelse og pres; opfordrer derfor til åbenhed, objektivitet og gennemsigtighed i procedurerne for udvælgelse af den europæiske chefanklager, hans/hendes stedfortrædere, de europæiske anklagere og de europæiske delegerede anklagere; mener, at stillingen som europæisk anklager bør være en fuldtidsstilling for at forebygge interessekonflikter; |
| --- | --- |

7.

understreger, at strukturen i en europæisk anklagemyndighed bør være fuldstændig uafhængig af nationale regeringer og EU-institutioner og beskyttet mod politisk indflydelse og pres; opfordrer derfor til åbenhed, objektivitet og gennemsigtighed i procedurerne for udvælgelse af den europæiske chefanklager, hans/hendes stedfortrædere, de europæiske anklagere og de europæiske delegerede anklagere; mener, at stillingen som europæisk anklager bør være en fuldtidsstilling for at forebygge interessekonflikter;

| 8. | understreger vigtigheden af, at Parlamentet bliver involveret i udnævnelsesprocedurerne for de europæiske anklagere, og foreslår en åben udvælgelsesprøve for kandidater, der opfylder de nødvendige kriterier om integritet, professionalisme, erfaring og færdigheder; mener, at de europæiske anklagere bør udnævnes af Rådet og Parlamentet efter fælles aftale på grundlag af en liste udarbejdet af Kommissionen efter en evaluering foretaget af et uafhængigt panel af eksperter, der udvælges blandt anerkendte dommere, anklagere og advokater; den europæiske chefanklager bør udpeges efter samme procedure efter høring i Parlamentet; |
| --- | --- |

8.

understreger vigtigheden af, at Parlamentet bliver involveret i udnævnelsesprocedurerne for de europæiske anklagere, og foreslår en åben udvælgelsesprøve for kandidater, der opfylder de nødvendige kriterier om integritet, professionalisme, erfaring og færdigheder; mener, at de europæiske anklagere bør udnævnes af Rådet og Parlamentet efter fælles aftale på grundlag af en liste udarbejdet af Kommissionen efter en evaluering foretaget af et uafhængigt panel af eksperter, der udvælges blandt anerkendte dommere, anklagere og advokater; den europæiske chefanklager bør udpeges efter samme procedure efter høring i Parlamentet;

| 9. | mener, at medlemmerne af kollegiet bør afskediges på grundlag af afgørelse fra EU-Domstolen efter anmodning fra Rådet, Kommissionen, Parlamentet og/eller den europæiske chefanklager; |
| --- | --- |

9.

mener, at medlemmerne af kollegiet bør afskediges på grundlag af afgørelse fra EU-Domstolen efter anmodning fra Rådet, Kommissionen, Parlamentet og/eller den europæiske chefanklager;

| 10. | understreger, at medlemsstaterne skal inddrage nationale selvstændige retsinstanser i procedurerne for udnævnelse af de europæiske delegerede anklagere i henhold til national lovgivning og praksis; |
| --- | --- |

10.

understreger, at medlemsstaterne skal inddrage nationale selvstændige retsinstanser i procedurerne for udnævnelse af de europæiske delegerede anklagere i henhold til national lovgivning og praksis;

| 11. | glæder sig over bestemmelsen i Rådets tekst angående en årsberetning til EU-institutionerne med henblik på at sikre en løbende evaluering af det nye organs aktiviteter; opfordrer Rådet til at sikre, at årsberetningen bl.a. indeholder oplysninger om de nationale myndigheders vilje til at samarbejde med den europæiske anklagemyndighed; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over bestemmelsen i Rådets tekst angående en årsberetning til EU-institutionerne med henblik på at sikre en løbende evaluering af det nye organs aktiviteter; opfordrer Rådet til at sikre, at årsberetningen bl.a. indeholder oplysninger om de nationale myndigheders vilje til at samarbejde med den europæiske anklagemyndighed;

En klar kompetencefordeling mellem den europæiske anklagemyndighed og de nationale myndigheder

| 12. | mener, at reglerne for kompetencefordelingen mellem den europæiske anklagemyndighed og de nationale myndigheder bør fastlægges klart for at undgå usikkerhed eller fejlfortolkninger i den operationelle fase: den europæiske anklagemyndighed bør have kompetence til at efterforske og retsforfølge lovovertrædelser, der udgør svig rettet mod Unionens finansielle interesser i henhold til direktivet om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Unionens finansielle interesser; den europæiske anklagemyndighed bør først beslutte, om den har kompetence, inden de nationale myndigheder indleder deres egne efterforskninger, for at undgå sideløbende efterforskninger, som er ineffektive; |
| --- | --- |

12.

mener, at reglerne for kompetencefordelingen mellem den europæiske anklagemyndighed og de nationale myndigheder bør fastlægges klart for at undgå usikkerhed eller fejlfortolkninger i den operationelle fase: den europæiske anklagemyndighed bør have kompetence til at efterforske og retsforfølge lovovertrædelser, der udgør svig rettet mod Unionens finansielle interesser i henhold til direktivet om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Unionens finansielle interesser; den europæiske anklagemyndighed bør først beslutte, om den har kompetence, inden de nationale myndigheder indleder deres egne efterforskninger, for at undgå sideløbende efterforskninger, som er ineffektive;

| 13. | insisterer på, at de nationale myndigheder, der foretager efterforskning af lovovertrædelser, som kan henhøre under den europæiske anklagemyndigheds kompetence, bør være forpligtet til at underrette myndigheden om en sådan efterforskning; gentager, at det er nødvendigt, at den europæiske anklagemyndighed har ret til at overtage sådanne efterforskninger, hvis den beslutter, at det er hensigtsmæssigt for at sikre anklagemyndighedens uafhængighed og effektivitet; |
| --- | --- |

13.

insisterer på, at de nationale myndigheder, der foretager efterforskning af lovovertrædelser, som kan henhøre under den europæiske anklagemyndigheds kompetence, bør være forpligtet til at underrette myndigheden om en sådan efterforskning; gentager, at det er nødvendigt, at den europæiske anklagemyndighed har ret til at overtage sådanne efterforskninger, hvis den beslutter, at det er hensigtsmæssigt for at sikre anklagemyndighedens uafhængighed og effektivitet;

| 14. | gentager, at den europæiske anklagemyndigheds beføjelser bør udstrækkes til at omfatte andre lovovertrædelser end dem, der skader Unionens finansielle interesser, når:






  a) | den pågældende adfærd udgør både lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, og en eller flere andre lovovertrædelser, og |
| --- | --- | --- |

14.

gentager, at den europæiske anklagemyndigheds beføjelser bør udstrækkes til at omfatte andre lovovertrædelser end dem, der skader Unionens finansielle interesser, når:

a)

den pågældende adfærd udgør både lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, og en eller flere andre lovovertrædelser, og

| b) | den eller de lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, er mest tungtvejende, og den eller de øvrige blot er accessoriske, og |
| --- | --- |

b)

den eller de lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, er mest tungtvejende, og den eller de øvrige blot er accessoriske, og

| c) | den videre retsforfølgning og straffastsættelse af den eller de andre lovovertrædelser ikke længere vil være mulig, hvis de ikke retsforfølges og straffes sammen med den eller de lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

c)

den videre retsforfølgning og straffastsættelse af den eller de andre lovovertrædelser ikke længere vil være mulig, hvis de ikke retsforfølges og straffes sammen med den eller de lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser;

mener også, at det i tilfælde af uenighed mellem den europæiske anklagemyndighed og de retshåndhævende myndigheder om udøvelsen af kompetence er den europæiske anklagemyndighed, der på centralt plan bør afgøre, hvem der skal efterforske og retsforfølge; mener endvidere, at fastlæggelsen af kompetence i henhold til disse kriterier altid bør kunne underkastes domstolsprøvelse;

En effektiv struktur til en effektiv sagsforvaltning

| 15. | finder det beklageligt, at medlemsstaterne undersøger muligheden af en kollegial struktur i stedet for den hierarkiske struktur, der oprindeligt blev foreslået af Kommissionen; mener i denne forbindelse, at afgørelsen om at retsforfølge, valget af den kompetente ret, afgørelsen om at omfordele eller henlægge en sag og afgørelsen om bødeforlæg alle bør træffes af afdelingerne på centralt plan; |
| --- | --- |

15.

finder det beklageligt, at medlemsstaterne undersøger muligheden af en kollegial struktur i stedet for den hierarkiske struktur, der oprindeligt blev foreslået af Kommissionen; mener i denne forbindelse, at afgørelsen om at retsforfølge, valget af den kompetente ret, afgørelsen om at omfordele eller henlægge en sag og afgørelsen om bødeforlæg alle bør træffes af afdelingerne på centralt plan;

| 16. | understreger, at afdelingerne bør spille en ledende rolle i efterforskningen og i retsforfølgningen og ikke blot begrænse deres aktiviteter til koordineringsfunktioner, men bør føre tilsyn med de europæiske delegerede anklageres arbejde på området; |
| --- | --- |

16.

understreger, at afdelingerne bør spille en ledende rolle i efterforskningen og i retsforfølgningen og ikke blot begrænse deres aktiviteter til koordineringsfunktioner, men bør føre tilsyn med de europæiske delegerede anklageres arbejde på området;

| 17. | er bekymret over den automatiske forbindelse mellem en europæisk anklager i hovedkontoret og en sag indgivet i hans eller hendes medlemsstat, da dette kan føre til åbenlyse problemer med hensyn til anklagernes uafhængighed og en ligelig fordeling af sagerne; |
| --- | --- |

17.

er bekymret over den automatiske forbindelse mellem en europæisk anklager i hovedkontoret og en sag indgivet i hans eller hendes medlemsstat, da dette kan føre til åbenlyse problemer med hensyn til anklagernes uafhængighed og en ligelig fordeling af sagerne;

| 18. | opfordrer derfor til en rationel organisering af myndighedens arbejdsbyrde på centralt plan; bemærker i denne forbindelse, at systemet for fordeling af sagerne blandt afdelingerne bør følge forudbestemte og objektive kriterier; foreslår også, at en særlig specialisering af afdelingerne kan overvejes på et senere tidspunkt; |
| --- | --- |

18.

opfordrer derfor til en rationel organisering af myndighedens arbejdsbyrde på centralt plan; bemærker i denne forbindelse, at systemet for fordeling af sagerne blandt afdelingerne bør følge forudbestemte og objektive kriterier; foreslår også, at en særlig specialisering af afdelingerne kan overvejes på et senere tidspunkt;

| 19. | er overbevist om, at den nødvendige viden, erfaring og ekspertise i de nationale retshåndhævelsessystemer også vil blive sikret af den europæiske anklagemyndigheds personale i hovedkontoret; |
| --- | --- |

19.

er overbevist om, at den nødvendige viden, erfaring og ekspertise i de nationale retshåndhævelsessystemer også vil blive sikret af den europæiske anklagemyndigheds personale i hovedkontoret;

Efterforskningsforanstaltninger og anerkendelse af bevismidler

| 20. | opfordrer lovgiveren til at sikre strømlinede procedurer for, at den europæiske anklagemyndighed kan få tilladelse til efterforskningsforanstaltninger i grænseoverskridende sager, i overensstemmelse med lovgivningen i de medlemsstater, hvor den pågældende foranstaltning gennemføres; minder om, at de to lovgivere aftalte kriterier for, at medlemsstaterne kan fremsætte anmodninger angående efterforskningsforanstaltninger på grundlag af princippet om gensidig anerkendelse i direktiv 2014/41/EU vedrørende den europæiske efterforskningskendelse i straffesager; mener, at de samme kriterier bør finde anvendelse med hensyn til efterforskningsforanstaltninger, der skal godkendes af den europæiske anklagemyndighed, særlig med hensyn til grundene til afslag; |
| --- | --- |

20.

opfordrer lovgiveren til at sikre strømlinede procedurer for, at den europæiske anklagemyndighed kan få tilladelse til efterforskningsforanstaltninger i grænseoverskridende sager, i overensstemmelse med lovgivningen i de medlemsstater, hvor den pågældende foranstaltning gennemføres; minder om, at de to lovgivere aftalte kriterier for, at medlemsstaterne kan fremsætte anmodninger angående efterforskningsforanstaltninger på grundlag af princippet om gensidig anerkendelse i direktiv 2014/41/EU vedrørende den europæiske efterforskningskendelse i straffesager; mener, at de samme kriterier bør finde anvendelse med hensyn til efterforskningsforanstaltninger, der skal godkendes af den europæiske anklagemyndighed, særlig med hensyn til grundene til afslag;

| 21. | opfordrer Rådet til at sikre anerkendelse af bevismidler indsamlet af den europæiske anklagemyndighed under fuld overholdelse af den relevante europæiske og nationale lovgivning i hele EU, da dette er afgørende for effektiviteten af retsforfølgningen, i henhold til artikel 6 i TEU, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Rådet til at sikre anerkendelse af bevismidler indsamlet af den europæiske anklagemyndighed under fuld overholdelse af den relevante europæiske og nationale lovgivning i hele EU, da dette er afgørende for effektiviteten af retsforfølgningen, i henhold til artikel 6 i TEU, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention;

| 22. | gentager, at det er nødvendigt, at den europæiske anklagemyndighed tilvejebringer al relevant materiale såvel belastende som diskulperende; understreger desuden, at det er nødvendigt at tildele mistænkte og tiltalte i enhver efterforskning, som den europæiske anklagemyndighed foretager, visse rettigheder vedrørende bevismidler, særlig:






  a) | den mistænkte eller tiltalte bør have ret til at fremlægge bevismidler, som den europæiske anklagemyndighed tager i betragtning |
| --- | --- | --- |

22.

gentager, at det er nødvendigt, at den europæiske anklagemyndighed tilvejebringer al relevant materiale såvel belastende som diskulperende; understreger desuden, at det er nødvendigt at tildele mistænkte og tiltalte i enhver efterforskning, som den europæiske anklagemyndighed foretager, visse rettigheder vedrørende bevismidler, særlig:

a)

den mistænkte eller tiltalte bør have ret til at fremlægge bevismidler, som den europæiske anklagemyndighed tager i betragtning

| b) | den mistænkte eller tiltalte bør have ret til at anmode om, at den europæiske anklagemyndighed indhenter alle bevismidler, der er relevante for efterforskningen, herunder ved at udpege sagkyndige og føre vidner; |
| --- | --- |

b)

den mistænkte eller tiltalte bør have ret til at anmode om, at den europæiske anklagemyndighed indhenter alle bevismidler, der er relevante for efterforskningen, herunder ved at udpege sagkyndige og føre vidner;

| 23. | mener, at da der kan være flere forskellige jurisdiktioner for grænseoverskridende lovovertrædelser, der henhører under den europæiske anklagemyndigheds kompetence, er det vigtigt at sikre, at de europæiske anklagere, de europæiske delegerede anklagere og de nationale retsforfølgelsesmyndigheder til fulde overholder princippet om ne bis in idem med hensyn til retsforfølgelse af lovovertrædelser, der henhører under den europæiske anklagemyndigheds kompetence; |
| --- | --- |

23.

mener, at da der kan være flere forskellige jurisdiktioner for grænseoverskridende lovovertrædelser, der henhører under den europæiske anklagemyndigheds kompetence, er det vigtigt at sikre, at de europæiske anklagere, de europæiske delegerede anklagere og de nationale retsforfølgelsesmyndigheder til fulde overholder princippet om ne bis in idem med hensyn til retsforfølgelse af lovovertrædelser, der henhører under den europæiske anklagemyndigheds kompetence;

Adgang til domstolsprøvelse

| 24. | bekræfter, at retten til domstolsprøvelse konsekvent bør opretholdes under den europæiske anklagemyndigheds aktiviteter, og anerkender også nødvendigheden af, at den europæiske anklagemyndighed kan arbejde effektivt; mener derfor, at enhver afgørelse truffet af den europæiske anklagemyndighed bør kunne prøves ved den kompetente domstol; understreger, at afgørelser truffet af afdelingerne, såsom valget af jurisdiktion for retsforfølgelse, henlæggelse eller omfordeling af en sag eller et bødeforlæg, bør kunne underkastes domstolsprøvelse ved EU-domstolene; |
| --- | --- |

24.

bekræfter, at retten til domstolsprøvelse konsekvent bør opretholdes under den europæiske anklagemyndigheds aktiviteter, og anerkender også nødvendigheden af, at den europæiske anklagemyndighed kan arbejde effektivt; mener derfor, at enhver afgørelse truffet af den europæiske anklagemyndighed bør kunne prøves ved den kompetente domstol; understreger, at afgørelser truffet af afdelingerne, såsom valget af jurisdiktion for retsforfølgelse, henlæggelse eller omfordeling af en sag eller et bødeforlæg, bør kunne underkastes domstolsprøvelse ved EU-domstolene;

| 25. | mener, at den europæiske anklagemyndighed i forbindelse med domstolsprøvelse af alle efterforskningsmæssige og andre proceduremæssige foranstaltninger, den træffer som led i sin funktion som anklager, bør betragtes som en national myndighed ved de kompetente domstole i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

25.

mener, at den europæiske anklagemyndighed i forbindelse med domstolsprøvelse af alle efterforskningsmæssige og andre proceduremæssige foranstaltninger, den træffer som led i sin funktion som anklager, bør betragtes som en national myndighed ved de kompetente domstole i medlemsstaterne;

En sammenhængende retsbeskyttelse af mistænkte og tiltalte

| 26. | minder om, at den nye myndighed bør udføre sine opgaver under fuld overholdelse af de rettigheder for mistænkte og tiltalte, der er nedfældet i artikel 6 i TEU, artikel 16 i TEUF og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i den lovgivning, der allerede er vedtaget på EU-plan om mistænktes og tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager og om beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

26.

minder om, at den nye myndighed bør udføre sine opgaver under fuld overholdelse af de rettigheder for mistænkte og tiltalte, der er nedfældet i artikel 6 i TEU, artikel 16 i TEUF og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i den lovgivning, der allerede er vedtaget på EU-plan om mistænktes og tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager og om beskyttelse af personoplysninger;

| 27. | bekræfter, at det fremtidige direktiv om retshjælp bør finde anvendelse både på alle mistænkte og tiltalte, der efterforskes eller retsforfølges af den europæiske anklagemyndighed; opfordrer medlemsstaterne til, så længe der ikke foreligger et EU-direktiv, at sikre effektiv adgang til retshjælp i overensstemmelse med den relevante nationale lovgivning; |
| --- | --- |

27.

bekræfter, at det fremtidige direktiv om retshjælp bør finde anvendelse både på alle mistænkte og tiltalte, der efterforskes eller retsforfølges af den europæiske anklagemyndighed; opfordrer medlemsstaterne til, så længe der ikke foreligger et EU-direktiv, at sikre effektiv adgang til retshjælp i overensstemmelse med den relevante nationale lovgivning;

| 28. | understreger, at alle mistænkte og tiltalte, der efterforskes eller retsforfølges af den europæiske anklagemyndighed, har ret til beskyttelse af deres personoplysninger; påpeger i denne forbindelse, at behandling af personoplysninger i den europæiske anklagemyndighed skal være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001; understreger, at eventuelle særlige bestemmelser om databeskyttelse, der er indeholdt i Rådets forordning om oprettelse af den europæiske anklagemyndighed, kun kan supplere og uddybe bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001, og kun i det omfang, det er nødvendigt; |
| --- | --- |

28.

understreger, at alle mistænkte og tiltalte, der efterforskes eller retsforfølges af den europæiske anklagemyndighed, har ret til beskyttelse af deres personoplysninger; påpeger i denne forbindelse, at behandling af personoplysninger i den europæiske anklagemyndighed skal være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001; understreger, at eventuelle særlige bestemmelser om databeskyttelse, der er indeholdt i Rådets forordning om oprettelse af den europæiske anklagemyndighed, kun kan supplere og uddybe bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001, og kun i det omfang, det er nødvendigt;

| 29. | bekræfter sin stærke vilje til at oprette en europæisk anklagemyndighed og til at gennemføre en reform af Eurojust, som Kommissionen regner med i begge sine forslag; anmoder om, at Kommissionen tilpasser sine skøn over de budgetmæssige konsekvenser af den kollegiale struktur; opfordrer til en afklaring af forholdet mellem Eurojust, den europæiske anklagemyndighed og OLAF for at differentiere deres respektive roller i beskyttelsen af EU's finansielle interesser; opfordrer Rådet og Kommissionen til at undersøge muligheden for en stærkere integreret strategi for disse agenturer for at gøre efterforskningerne mere effektive; |
| --- | --- |

29.

bekræfter sin stærke vilje til at oprette en europæisk anklagemyndighed og til at gennemføre en reform af Eurojust, som Kommissionen regner med i begge sine forslag; anmoder om, at Kommissionen tilpasser sine skøn over de budgetmæssige konsekvenser af den kollegiale struktur; opfordrer til en afklaring af forholdet mellem Eurojust, den europæiske anklagemyndighed og OLAF for at differentiere deres respektive roller i beskyttelsen af EU's finansielle interesser; opfordrer Rådet og Kommissionen til at undersøge muligheden for en stærkere integreret strategi for disse agenturer for at gøre efterforskningerne mere effektive;

o

o o

| 30. | opfordrer indtrængende Rådet til at følge disse henstillinger og understreger, at de ovennævnte betingelser er vigtige for, at det kan give sin godkendelse til forslaget til Rådets forordning; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende Rådet til at følge disse henstillinger og understreger, at de ovennævnte betingelser er vigtige for, at det kan give sin godkendelse til forslaget til Rådets forordning;

| 31. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

31.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0234.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0444.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/32

---

P8_TA(2015)0174

Alkoholstrategi

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om en alkoholstrategi (2015/2543(RSP))

(2016/C 346/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om EU's alkoholstrategi (O-000008/2015 — B8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om EU's alkoholstrategi (O-000008/2015 — B8-0108/2015),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 282/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1350/2007/EF (1) |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 282/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1350/2007/EF (1)

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (2),

| — | der henviser til artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det fastsættes, at Unionen kun supplerer medlemsstaternes indsats inden for folkesundhedsspørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det fastsættes, at Unionen kun supplerer medlemsstaternes indsats inden for folkesundhedsspørgsmål,

| — | der henviser til årsrapporten for 2011 fra EU-platformen for ernæring, fysisk aktivitet og sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten for 2011 fra EU-platformen for ernæring, fysisk aktivitet og sundhed,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. september 2007 om en EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. september 2007 om en EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader (3),

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik den 1.-2. december 2011 om mindskelse af forskellene på sundhedsområdet i EU gennem en samordnet indsats for at fremme sund livsstil, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik den 1.-2. december 2011 om mindskelse af forskellene på sundhedsområdet i EU gennem en samordnet indsats for at fremme sund livsstil,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at alkoholmisbrug er den næststørste livsstilsrelaterede sygdomsårsag i visse medlemsstater, og at alkoholmisbrug er en risikofaktor i forbindelse med over 60 kroniske sygdomme, herunder alkoholisk leversygdom, kronisk alkoholisk pancreatitis og næsten alle andre fordøjelsessygdomme, kræft, diabetes, hjerte-kar-sygdomme, fedme, føtale alkoholskader og neuropsykiatriske lidelser såsom alkoholafhængighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at alkoholmisbrug er den næststørste livsstilsrelaterede sygdomsårsag i visse medlemsstater, og at alkoholmisbrug er en risikofaktor i forbindelse med over 60 kroniske sygdomme, herunder alkoholisk leversygdom, kronisk alkoholisk pancreatitis og næsten alle andre fordøjelsessygdomme, kræft, diabetes, hjerte-kar-sygdomme, fedme, føtale alkoholskader og neuropsykiatriske lidelser såsom alkoholafhængighed;

| B. | der henviser til, at medlemsstaternes kompetente myndigheder er bedst forberedt til at udforme individuelle og skræddersyede politikker til at forebygge alkoholmisbrug hos befolkningen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaternes kompetente myndigheder er bedst forberedt til at udforme individuelle og skræddersyede politikker til at forebygge alkoholmisbrug hos befolkningen;

| C. | der påpeger, at der er en årsagssammenhæng mellem alkoholmisbrug og en hel række psykiske og adfærdsmæssige forstyrrelser og andre ikke-overførbare sygdomme og skader; |
| --- | --- |

C.

der påpeger, at der er en årsagssammenhæng mellem alkoholmisbrug og en hel række psykiske og adfærdsmæssige forstyrrelser og andre ikke-overførbare sygdomme og skader;

| D. | der henviser til, at de sociale omkostninger, der direkte og indirekte kan henføres til alkoholmisbrug, anslås til 155,8 mia. EUR i Europa i 2010, hvoraf størstedelen (82,9 mia. EUR) ligger uden for sundhedssystemet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de sociale omkostninger, der direkte og indirekte kan henføres til alkoholmisbrug, anslås til 155,8 mia. EUR i Europa i 2010, hvoraf størstedelen (82,9 mia. EUR) ligger uden for sundhedssystemet;

| E. | der påpeger, at alkoholmisbrug hvert år forårsager 3,3 mio. dødsfald på verdensplan, eller 5,9 % af det samlede antal dødsfald, og at omkring 25 % af alle dødsfald i aldersgruppen 20-39 år kan tilskrives alkoholmisbrug; der gør opmærksom på, at disse dødsfald ofte er følger af ulykker, vold eller leversygdomme; |
| --- | --- |

E.

der påpeger, at alkoholmisbrug hvert år forårsager 3,3 mio. dødsfald på verdensplan, eller 5,9 % af det samlede antal dødsfald, og at omkring 25 % af alle dødsfald i aldersgruppen 20-39 år kan tilskrives alkoholmisbrug; der gør opmærksom på, at disse dødsfald ofte er følger af ulykker, vold eller leversygdomme;

| F. | der henviser til, at ca. 5-9 millioner børn lever i familier, der er negativt berørt af alkoholforbrug; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ca. 5-9 millioner børn lever i familier, der er negativt berørt af alkoholforbrug;

| G. | der henviser til, at ikke alt alkoholforbrug har de samme følger, idet dette i høj grad afhænger af forbrugsmønstret, herunder hvad der indtages, og hvordan det indtages; der henviser til, at drikkevaner og tendenser varierer kraftigt mellem de forskellige regioner i EU, og at der findes markante subregionale mønstre for forbrug og sundhedsvirkninger som følge af skadeligt alkoholforbrug rundt om i EU; der henviser til, at sociale, kulturelle, geografiske og økonomiske variationer i EU-landene betyder, at man må skelne mellem forskellige forbrugsmønstre og -tendenser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ikke alt alkoholforbrug har de samme følger, idet dette i høj grad afhænger af forbrugsmønstret, herunder hvad der indtages, og hvordan det indtages; der henviser til, at drikkevaner og tendenser varierer kraftigt mellem de forskellige regioner i EU, og at der findes markante subregionale mønstre for forbrug og sundhedsvirkninger som følge af skadeligt alkoholforbrug rundt om i EU; der henviser til, at sociale, kulturelle, geografiske og økonomiske variationer i EU-landene betyder, at man må skelne mellem forskellige forbrugsmønstre og -tendenser;

| H. | der påpeger, at en politik, som reducerer de alkoholrelaterede skader og fremmer et ansvarligt forbrug af alkohol, og som er tilpasset til de særlige lokale og regionale forhold, ville medføre en reduktion af sundhedsudgifterne og de sociale udgifter i forbindelse med de direkte og indirekte virkninger af alkoholrelaterede skader, såsom alkoholmisbrug, kroniske sygdomme, dødsfald og vold i hjemmet, samt alkoholrelaterede omkostninger; der henviser til, at en politik til at reducere alkoholrelaterede skader ikke blot bør inddrage sundhedssektoren, men også relevante interessenter, herunder støtteforeninger for alkoholikere, og at den bør være fuldstændig i overensstemmelse med nærhedsprincippet og princippet om sundhed i alle politikker, samtidig med, at den sikrer betydelige forbedringer af folkesundheden; |
| --- | --- |

H.

der påpeger, at en politik, som reducerer de alkoholrelaterede skader og fremmer et ansvarligt forbrug af alkohol, og som er tilpasset til de særlige lokale og regionale forhold, ville medføre en reduktion af sundhedsudgifterne og de sociale udgifter i forbindelse med de direkte og indirekte virkninger af alkoholrelaterede skader, såsom alkoholmisbrug, kroniske sygdomme, dødsfald og vold i hjemmet, samt alkoholrelaterede omkostninger; der henviser til, at en politik til at reducere alkoholrelaterede skader ikke blot bør inddrage sundhedssektoren, men også relevante interessenter, herunder støtteforeninger for alkoholikere, og at den bør være fuldstændig i overensstemmelse med nærhedsprincippet og princippet om sundhed i alle politikker, samtidig med, at den sikrer betydelige forbedringer af folkesundheden;

| I. | der henviser til, at et overdrevent og skadeligt alkoholforbrug kan føre til afhængighed af alkohol, der skal løses gennem øget opmærksomhed og støtte inden for medlemsstaternes sundhedssystemer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at et overdrevent og skadeligt alkoholforbrug kan føre til afhængighed af alkohol, der skal løses gennem øget opmærksomhed og støtte inden for medlemsstaternes sundhedssystemer;

| J. | der henviser til, at det bør understreges, at visse grupper er mere udsat for at få en forkert adfærd i forbindelse med alkoholforbrug, herunder unge; der henviser til, at alkoholrelaterede dødsfald udgør omkring 25 % af alle dødsfald hos unge mænd mellem 15 og 29 og hvert tiende dødsfald blandt unge kvinder; der henviser til, at et overdrevent alkoholindtag blandt unge er en praksis, der bliver mere og mere udbredt i medlemsstaterne, og at det foregår på særlige måder, f.eks. i form af lejlighedsvist storforbrug; der henviser til, at en mands lever som hovedregel nedbryder alkohol mange gange hurtigere end en kvindes, hvilket betyder, at kvinder vil blive kroniske alkoholikere hurtigere og ved indtagelse af mindre alkoholmængder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det bør understreges, at visse grupper er mere udsat for at få en forkert adfærd i forbindelse med alkoholforbrug, herunder unge; der henviser til, at alkoholrelaterede dødsfald udgør omkring 25 % af alle dødsfald hos unge mænd mellem 15 og 29 og hvert tiende dødsfald blandt unge kvinder; der henviser til, at et overdrevent alkoholindtag blandt unge er en praksis, der bliver mere og mere udbredt i medlemsstaterne, og at det foregår på særlige måder, f.eks. i form af lejlighedsvist storforbrug; der henviser til, at en mands lever som hovedregel nedbryder alkohol mange gange hurtigere end en kvindes, hvilket betyder, at kvinder vil blive kroniske alkoholikere hurtigere og ved indtagelse af mindre alkoholmængder;

| K. | der påpeger, at alkoholrelaterede skader ofte er knyttet til en række faktorer såsom socioøkonomisk niveau, kulturel baggrund og drikkevaner samt påvirkning fra forældre og omgangskreds, såvel som omfanget og graden af gennemførelse og håndhævelse af hensigtsmæssige politikker på dette område; der henviser til, at sårbarheder inden for et samfund undertiden kan være lige så forskellige, som sårbarheder mellem forskellige samfund; |
| --- | --- |

K.

der påpeger, at alkoholrelaterede skader ofte er knyttet til en række faktorer såsom socioøkonomisk niveau, kulturel baggrund og drikkevaner samt påvirkning fra forældre og omgangskreds, såvel som omfanget og graden af gennemførelse og håndhævelse af hensigtsmæssige politikker på dette område; der henviser til, at sårbarheder inden for et samfund undertiden kan være lige så forskellige, som sårbarheder mellem forskellige samfund;

| L. | der henviser til, at håndværksmæssig fremstilling af alkoholholdige drikke i visse områder af Europa er en hjørnesten i den lokale turisme; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at håndværksmæssig fremstilling af alkoholholdige drikke i visse områder af Europa er en hjørnesten i den lokale turisme;

| M. | der henviser til den indflydelse, reklame og marketing har på alkoholforbruget, navnlig blandt unge; der henviser til, at gennemførelse af direktiv 2010/13/EU om audiovisuelle medietjenester er fundamental for en effektiv beskyttelse af børns fysiske, mentale og moralske udvikling; der påpeger, at der er en sammenhæng mellem at begynde at drikke tidligt og sandsynligheden for alkoholrelaterede problemer som voksen; der henviser til, at de mest effektive værktøjer til forebyggelse af unges uforholdsmæssige alkoholforbrug er uddannelses-, informations- og forebyggelseskampagner; der henviser til, at Kommissionen derfor straks bør give sig i kast med at udforme en ny europæisk alkoholstrategi, der kan bidrage til at begrænse et uforholdsmæssigt alkoholforbrug, og at befolkningen bør informeres gennem en bevidstgørelseskampagne om alkoholforbrugets negative indvirkninger på sundheden; |
| --- | --- |

M.

der henviser til den indflydelse, reklame og marketing har på alkoholforbruget, navnlig blandt unge; der henviser til, at gennemførelse af direktiv 2010/13/EU om audiovisuelle medietjenester er fundamental for en effektiv beskyttelse af børns fysiske, mentale og moralske udvikling; der påpeger, at der er en sammenhæng mellem at begynde at drikke tidligt og sandsynligheden for alkoholrelaterede problemer som voksen; der henviser til, at de mest effektive værktøjer til forebyggelse af unges uforholdsmæssige alkoholforbrug er uddannelses-, informations- og forebyggelseskampagner; der henviser til, at Kommissionen derfor straks bør give sig i kast med at udforme en ny europæisk alkoholstrategi, der kan bidrage til at begrænse et uforholdsmæssigt alkoholforbrug, og at befolkningen bør informeres gennem en bevidstgørelseskampagne om alkoholforbrugets negative indvirkninger på sundheden;

| N. | der henviser til, at Verdenssundhedsorganisationen (WHO) fremhæver behovet for yderligere viden og indsats inden for emner som forholdet mellem alkoholforbrug og ufødte børn, alkohol og ældre, indvirkningerne på socialt dårligt stillede og alkoholmisbrugsrelateret social udstødelse; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Verdenssundhedsorganisationen (WHO) fremhæver behovet for yderligere viden og indsats inden for emner som forholdet mellem alkoholforbrug og ufødte børn, alkohol og ældre, indvirkningerne på socialt dårligt stillede og alkoholmisbrugsrelateret social udstødelse;

| O. | der henviser til, at de forskellige sociale, kulturelle, geografiske og økonomiske faktorer inden for Den Europæiske Union skaber drikkevaner og -tendenser, som varierer endog på lokalt plan og giver sig udslag i forskellige holdninger til alkoholforbrug; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de forskellige sociale, kulturelle, geografiske og økonomiske faktorer inden for Den Europæiske Union skaber drikkevaner og -tendenser, som varierer endog på lokalt plan og giver sig udslag i forskellige holdninger til alkoholforbrug;

| P. | der henviser til, at der er behov for en klar sondring mellem ansvarligt og skadelig alkoholforbrug; der henviser til, at et ansvarligt alkoholforbrug er foreneligt med en sund livsstil; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der er behov for en klar sondring mellem ansvarligt og skadelig alkoholforbrug; der henviser til, at et ansvarligt alkoholforbrug er foreneligt med en sund livsstil;

| Q. | der henviser til, at ca. hver fjerde trafikulykke kan knyttes til spirituskørsel, og at mindst 5 200 personer dræbes i alkoholrelaterede trafikulykker i EU hvert år, samt at spirituskørsel stadig er den næststørste dræber på EU's veje; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at ca. hver fjerde trafikulykke kan knyttes til spirituskørsel, og at mindst 5 200 personer dræbes i alkoholrelaterede trafikulykker i EU hvert år, samt at spirituskørsel stadig er den næststørste dræber på EU's veje;

| R. | der henviser til, at mange EU-borgere, navnlig unge, er utilstrækkeligt informeret om de sundhedsmæssige farer ved et for stort alkoholforbrug og afhængighed af alkohol, og at forebyggelse og bevidstgørelse derfor er vigtige faktorer i EU's nye alkoholstrategi; der henviser til, at tidlig identifikation og rådgivning af personer med skadelige alkoholforbrugsmønstre har vist sig effektiv; der henviser til, at der er meget plads til forbedring med hensyn til at beskytte mindreårige mod alkoholreklamer; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at mange EU-borgere, navnlig unge, er utilstrækkeligt informeret om de sundhedsmæssige farer ved et for stort alkoholforbrug og afhængighed af alkohol, og at forebyggelse og bevidstgørelse derfor er vigtige faktorer i EU's nye alkoholstrategi; der henviser til, at tidlig identifikation og rådgivning af personer med skadelige alkoholforbrugsmønstre har vist sig effektiv; der henviser til, at der er meget plads til forbedring med hensyn til at beskytte mindreårige mod alkoholreklamer;

| S. | der henviser til, at det i forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 (4) konkluderes, at fødevarer skal betragtes som farlige, hvis de anses for at være sundhedsskadelige; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det i forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 (4) konkluderes, at fødevarer skal betragtes som farlige, hvis de anses for at være sundhedsskadelige;

| T. | der henviser til, at forskellige aldersgrupper har forskellige drikkevaner, som hidtil ikke er blevet undersøgt proportionelt; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at forskellige aldersgrupper har forskellige drikkevaner, som hidtil ikke er blevet undersøgt proportionelt;

| U. | der henviser til, at alkoholholdige drikkevarer med et alkoholindhold på over 1,2 volumenprocent blev undtaget to af bestemmelserne, i forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne (5), nemlig kravene om en ingrediensliste og en næringsdeklaration; der henviser til, at farerne forbundet med alkohol imidlertid er af en sådan art, at der er behov for omfattende information om alkoholholdige drikkevarer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at alkoholholdige drikkevarer med et alkoholindhold på over 1,2 volumenprocent blev undtaget to af bestemmelserne, i forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne (5), nemlig kravene om en ingrediensliste og en næringsdeklaration; der henviser til, at farerne forbundet med alkohol imidlertid er af en sådan art, at der er behov for omfattende information om alkoholholdige drikkevarer;

| V. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 1169/2011 var forpligtet til senest i december 2014 at udarbejde en rapport med en vurdering af, hvorvidt alkoholholdige drikke i fremtiden skulle være omfattet af kravet om at informere om energiværdien og om de årsager, der berettigede eventuelle undtagelser, samt i givet fald et lovforslag med fastsættelse af reglerne for en ingrediensliste eller en obligatorisk næringsdeklaration for disse produkter; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 1169/2011 var forpligtet til senest i december 2014 at udarbejde en rapport med en vurdering af, hvorvidt alkoholholdige drikke i fremtiden skulle være omfattet af kravet om at informere om energiværdien og om de årsager, der berettigede eventuelle undtagelser, samt i givet fald et lovforslag med fastsættelse af reglerne for en ingrediensliste eller en obligatorisk næringsdeklaration for disse produkter;

| W. | der henviser til, at EU’s alkoholstrategi har formået at hjælpe medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere skader som følge af alkoholmisbrug, navnlig gennem udveksling af bedste praksis inden for områder som beskyttelse af unge, reduktion af de alkoholrelaterede trafikulykker og bevidstgørende uddannelse om alkoholforbrug, og en fælles database og overvågning på EU-plan samt gennem fremme af koordineringen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, hvilket i sidste ende har ført til, at udvalget for nationale alkoholpolitikker og tiltag (CNAPA) har udarbejdet en handlingsplan for unges drikkeri og kraftige lejlighedsdrikkeri (2014-2016); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EU’s alkoholstrategi har formået at hjælpe medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere skader som følge af alkoholmisbrug, navnlig gennem udveksling af bedste praksis inden for områder som beskyttelse af unge, reduktion af de alkoholrelaterede trafikulykker og bevidstgørende uddannelse om alkoholforbrug, og en fælles database og overvågning på EU-plan samt gennem fremme af koordineringen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, hvilket i sidste ende har ført til, at udvalget for nationale alkoholpolitikker og tiltag (CNAPA) har udarbejdet en handlingsplan for unges drikkeri og kraftige lejlighedsdrikkeri (2014-2016);

| X. | der henviser til, at inddragelsen af en lang række interessenter i bl.a. Det Europæiske Alkohol- og Sundhedsforum har fremmet udviklingen af konkrete og målbare foranstaltninger til at reducere skader som følge af alkoholmisbrug på lokalt plan i hele Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at inddragelsen af en lang række interessenter i bl.a. Det Europæiske Alkohol- og Sundhedsforum har fremmet udviklingen af konkrete og målbare foranstaltninger til at reducere skader som følge af alkoholmisbrug på lokalt plan i hele Den Europæiske Union;

| Y. | der henviser til, at det tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020) fremmer anvendelsen af valideret bedste praksis for omkostningseffektive forebyggende foranstaltninger med fokus på de største risikofaktorer, herunder alkoholmisbrug; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at det tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020) fremmer anvendelsen af valideret bedste praksis for omkostningseffektive forebyggende foranstaltninger med fokus på de største risikofaktorer, herunder alkoholmisbrug;

| Z. | der henviser til, at den eksterne evaluering af strategien, der blev foretaget i 2012, bekræftede relevansen og nytteværdien af fremgangsmåden i den eksisterende strategi og dens prioriterede temaer; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at den eksterne evaluering af strategien, der blev foretaget i 2012, bekræftede relevansen og nytteværdien af fremgangsmåden i den eksisterende strategi og dens prioriterede temaer;

| 1. | noterer sig, at Kommissionen under mødet i CNAPA den 22. oktober 2013 bebudede sin hensigt om i tæt samarbejde med medlemsstaterne at udvikle en europæisk handlingsplan til mindskelse af alkoholrelaterede skader; noterer sig vedtagelsen af en handlingsplan i september 2014 for unges drikkeri og kraftige lejlighedsdrikkeri (2014-2016) og opfordrer Kommissionen til at overvåge dens gennemførelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.

noterer sig, at Kommissionen under mødet i CNAPA den 22. oktober 2013 bebudede sin hensigt om i tæt samarbejde med medlemsstaterne at udvikle en europæisk handlingsplan til mindskelse af alkoholrelaterede skader; noterer sig vedtagelsen af en handlingsplan i september 2014 for unges drikkeri og kraftige lejlighedsdrikkeri (2014-2016) og opfordrer Kommissionen til at overvåge dens gennemførelse i medlemsstaterne;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge retningslinjer for bekæmpelse af alkoholrelaterede skader og til at fortsætte sit arbejde med at støtte de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, når dette giver merværdi, men samtidig efterleve nærheds- og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge retningslinjer for bekæmpelse af alkoholrelaterede skader og til at fortsætte sit arbejde med at støtte de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, når dette giver merværdi, men samtidig efterleve nærheds- og proportionalitetsprincippet;

| 3. | fremhæver, at en reduktion af de sundheds- og sikkerhedsmæssige samt de samfundsøkonomiske problemer, der forårsages af alkohol, vil kræve en indsats, der vedrører både omfanget af alkoholindtagelse, drikkevanerne og de situationer, hvori der indtages alkohol, såvel som de bredere sociale sundhedsdeterminanter såsom uddannelse og lancering af informationskampagner; |
| --- | --- |

3.

fremhæver, at en reduktion af de sundheds- og sikkerhedsmæssige samt de samfundsøkonomiske problemer, der forårsages af alkohol, vil kræve en indsats, der vedrører både omfanget af alkoholindtagelse, drikkevanerne og de situationer, hvori der indtages alkohol, såvel som de bredere sociale sundhedsdeterminanter såsom uddannelse og lancering af informationskampagner;

| 4. | opfordrer Kommissionen til omgående at indlede arbejdet omkring EU's nye alkoholstrategi (2016-2022) med samme mål og opdatere retsgrundlaget med det formål at bistå de nationale regeringer i deres indsats over for alkoholrelaterede skader, støtte overvågning og indsamling af pålidelige data, fremme forebyggelse, sundhedstiltag og uddannelse, tidlig diagnosticering, forbedret adgang til behandling og kontinuerlig støtte til de berørte mennesker og deres familier, herunder rådgivningsprogrammer, mindske antallet af trafikulykker forårsaget af spirituskørsel og differentiere bedre mellem drikkevaner, adfærd i forbindelse med og holdninger til alkoholindtagelse; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til omgående at indlede arbejdet omkring EU's nye alkoholstrategi (2016-2022) med samme mål og opdatere retsgrundlaget med det formål at bistå de nationale regeringer i deres indsats over for alkoholrelaterede skader, støtte overvågning og indsamling af pålidelige data, fremme forebyggelse, sundhedstiltag og uddannelse, tidlig diagnosticering, forbedret adgang til behandling og kontinuerlig støtte til de berørte mennesker og deres familier, herunder rådgivningsprogrammer, mindske antallet af trafikulykker forårsaget af spirituskørsel og differentiere bedre mellem drikkevaner, adfærd i forbindelse med og holdninger til alkoholindtagelse;

| 5. | mener, at den aktuelle EU-strategi for støtte til medlemsstaterne for så vidt angår håndtering af alkoholrelaterede skader bør fornys i grundlæggende samme format og med de samme mål, dvs. at håndtere alkoholrelaterede skader på medlemsstatsniveau, være handlingsorienteret og fremme en deltagelsesorienteret metode med deltagelse af diverse interessenter; |
| --- | --- |

5.

mener, at den aktuelle EU-strategi for støtte til medlemsstaterne for så vidt angår håndtering af alkoholrelaterede skader bør fornys i grundlæggende samme format og med de samme mål, dvs. at håndtere alkoholrelaterede skader på medlemsstatsniveau, være handlingsorienteret og fremme en deltagelsesorienteret metode med deltagelse af diverse interessenter;

| 6. | opfordrer indtrængende Kommissionen til straks at udarbejde den rapport, der i henhold til forordning (EU) nr. 1169/2011 krævedes udarbejdet senest i december 2014, om, hvorvidt alkoholholdige drikkevarer i fremtiden bør være omfattet af kravet om angivelse af oplysninger om ingredienser og næringsstoffer, og samtidig især at tage hensyn til indvirkningen på SMV'er og på håndværksmæssig fremstilling; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende Kommissionen til straks at udarbejde den rapport, der i henhold til forordning (EU) nr. 1169/2011 krævedes udarbejdet senest i december 2014, om, hvorvidt alkoholholdige drikkevarer i fremtiden bør være omfattet af kravet om angivelse af oplysninger om ingredienser og næringsstoffer, og samtidig især at tage hensyn til indvirkningen på SMV'er og på håndværksmæssig fremstilling;

| 7. | opfordrer indtrængende Kommissionen til øjeblikkeligt at bede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) foretage en ny evaluering af brugen af acetaldehyd som smagsstof i alkoholholdige og ikke-alkoholholdige drikkevarer; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende Kommissionen til øjeblikkeligt at bede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) foretage en ny evaluering af brugen af acetaldehyd som smagsstof i alkoholholdige og ikke-alkoholholdige drikkevarer;

| 8. | understreger behovet for, at man som minimum klart angiver kalorieindholdet i alkoholholdige drikkevarer på etiketten snarest muligt, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til retsakt om dette senest i 2016; |
| --- | --- |

8.

understreger behovet for, at man som minimum klart angiver kalorieindholdet i alkoholholdige drikkevarer på etiketten snarest muligt, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til retsakt om dette senest i 2016;

| 9. | opfordrer Kommissionen til straks at påbegynde arbejdet med en ny EU-alkoholstrategi for perioden 2016-2022 under hensyntagen til CNAPA-handlingsplanen og konklusionerne fra den uafhængige evaluering af EU's strategi for nedbringelse af alkoholrelaterede skader med henblik på at sikre en varig virkning af de resultater, der er opnået hidtil, og fortsætte støtten til de nationale regeringer for så vidt angår håndteringen af alkoholrelaterede skader på lang sigt; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til straks at påbegynde arbejdet med en ny EU-alkoholstrategi for perioden 2016-2022 under hensyntagen til CNAPA-handlingsplanen og konklusionerne fra den uafhængige evaluering af EU's strategi for nedbringelse af alkoholrelaterede skader med henblik på at sikre en varig virkning af de resultater, der er opnået hidtil, og fortsætte støtten til de nationale regeringer for så vidt angår håndteringen af alkoholrelaterede skader på lang sigt;

| 10. | understreger, at det er nødvendigt med komplementaritet mellem lovgivning og adfærdskodeks om beskyttelse af mindreårige mod de negative konsekvenser af et farligt alkoholforbrug for at sikre effektiv beskyttelse af mindreårige; opfordrer medlemsstaterne til strengt at håndhæve den eksisterende nationale lovgivning om aldersgrænser for alkoholforbrug og til at evaluere behovet for yderligere retligt bindende krav for at sikre en effektiv beskyttelse af mindreårige; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er nødvendigt med komplementaritet mellem lovgivning og adfærdskodeks om beskyttelse af mindreårige mod de negative konsekvenser af et farligt alkoholforbrug for at sikre effektiv beskyttelse af mindreårige; opfordrer medlemsstaterne til strengt at håndhæve den eksisterende nationale lovgivning om aldersgrænser for alkoholforbrug og til at evaluere behovet for yderligere retligt bindende krav for at sikre en effektiv beskyttelse af mindreårige;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker og behandlinger inden for deres sundhedssystemer, der mindsker den enkeltes alkoholafhængighed; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker og behandlinger inden for deres sundhedssystemer, der mindsker den enkeltes alkoholafhængighed;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at optrappe deres bestræbelser på at uddanne den brede offentlighed, navnlig mindreårige og gravide kvinder, om de skadelige virkninger af alkoholforbrug samt i fornødent omfang at lovgive i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til at optrappe deres bestræbelser på at uddanne den brede offentlighed, navnlig mindreårige og gravide kvinder, om de skadelige virkninger af alkoholforbrug samt i fornødent omfang at lovgive i overensstemmelse hermed;

| 13. | anerkender forskellene i forbrugsmønstre medlemsstaterne imellem og de kulturelle aspekter af et ansvarligt alkoholforbrug; |
| --- | --- |

13.

anerkender forskellene i forbrugsmønstre medlemsstaterne imellem og de kulturelle aspekter af et ansvarligt alkoholforbrug;

| 14. | understreger behovet for en EU-dækkende oplysningskampagne, hvor man advarer gravide kvinder mod at indtage alkohol, og opfordrer Kommissionen til undersøge virkningen af mærkning med en sådan advarsel og at fremlægge et forslag til retsakt om dette senest i 2016; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for en EU-dækkende oplysningskampagne, hvor man advarer gravide kvinder mod at indtage alkohol, og opfordrer Kommissionen til undersøge virkningen af mærkning med en sådan advarsel og at fremlægge et forslag til retsakt om dette senest i 2016;

| 15. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne, der primært er ansvarlige på området, til at udforme, gennemføre og evaluere folkesundhedspolitikker med henblik på at nedbringe det skadelige alkoholforbrug, indføre strenge bestemmelser om markedsføring af alkoholholdige drikkevarer, navnlig når den er møntet på mindreårige; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne, der primært er ansvarlige på området, til at udforme, gennemføre og evaluere folkesundhedspolitikker med henblik på at nedbringe det skadelige alkoholforbrug, indføre strenge bestemmelser om markedsføring af alkoholholdige drikkevarer, navnlig når den er møntet på mindreårige;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at overveje en EU-dækkende mærkning, der advarer forbrugerne mod farerne ved spirituskørsel; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at overveje en EU-dækkende mærkning, der advarer forbrugerne mod farerne ved spirituskørsel;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at vurdere og, om nødvendigt, reformere Det Europæiske Alkohol- og Sundhedsforums rolle og funktion for at sikre, at medlemskabet reelt er repræsentativt for alle relevante interessenter på en afbalanceret måde med reel repræsentation af økonomiske aktører og NGO'er, samt at arbejde på at tilskynde og støtte disses deltagelse i forummet og deres engagement i udviklingen af konkrete og effektive foranstaltninger til at reducere alkoholrelaterede skader og støtte målrettede foranstaltninger, der er relevante på nationalt, regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at vurdere og, om nødvendigt, reformere Det Europæiske Alkohol- og Sundhedsforums rolle og funktion for at sikre, at medlemskabet reelt er repræsentativt for alle relevante interessenter på en afbalanceret måde med reel repræsentation af økonomiske aktører og NGO'er, samt at arbejde på at tilskynde og støtte disses deltagelse i forummet og deres engagement i udviklingen af konkrete og effektive foranstaltninger til at reducere alkoholrelaterede skader og støtte målrettede foranstaltninger, der er relevante på nationalt, regionalt og lokalt niveau;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at indføre yderligere operationelle forbedringer i gennemførelsen af den nuværende EU-strategi, såsom: en udbredelse af medlemskabet af Det Europæiske Alkohol- og Sundhedsforum til alle relevante interessenter, et styrket samarbejdet med CNAPA på EU-niveau, fremme af god praksis vedrørende udformning, overvågning og evaluering af forpligtelserne, indsamling af bedre indikatorer, der kan give et objektivt, ajourført og realistisk billede af drikkevaner og alkoholrelaterede skader, samt støtte til målrettede foranstaltninger, som er relevante på lokalt plan, baseret på fuld efterlevelse af de grundlæggende bestemmelser i EU-traktaterne; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at indføre yderligere operationelle forbedringer i gennemførelsen af den nuværende EU-strategi, såsom: en udbredelse af medlemskabet af Det Europæiske Alkohol- og Sundhedsforum til alle relevante interessenter, et styrket samarbejdet med CNAPA på EU-niveau, fremme af god praksis vedrørende udformning, overvågning og evaluering af forpligtelserne, indsamling af bedre indikatorer, der kan give et objektivt, ajourført og realistisk billede af drikkevaner og alkoholrelaterede skader, samt støtte til målrettede foranstaltninger, som er relevante på lokalt plan, baseret på fuld efterlevelse af de grundlæggende bestemmelser i EU-traktaterne;

| 19. | understreger, at EU's nye alkoholstrategi ikke bør opstille nye mål, men snarere understøtte de mål, der allerede er aftalt som led i WHO's europæiske handlingsplan for reduktion af skadeligt alkoholforbrug 2012-2020; |
| --- | --- |

19.

understreger, at EU's nye alkoholstrategi ikke bør opstille nye mål, men snarere understøtte de mål, der allerede er aftalt som led i WHO's europæiske handlingsplan for reduktion af skadeligt alkoholforbrug 2012-2020;

| 20. | bemærker, at en ny EU-strategi kan være værdifuld, fordi den tilbyder medlemsstaterne evidensbaserede handlemuligheder, idet det er de nationale, regionale og lokale myndigheder, der har ansvar for at anvende de mest egnede tilgange til at reducere alkoholrelaterede skader; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte den aktive rolle, den spiller i at fremme god forsknings- og dokumentationsudveksling; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at en ny EU-strategi kan være værdifuld, fordi den tilbyder medlemsstaterne evidensbaserede handlemuligheder, idet det er de nationale, regionale og lokale myndigheder, der har ansvar for at anvende de mest egnede tilgange til at reducere alkoholrelaterede skader; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte den aktive rolle, den spiller i at fremme god forsknings- og dokumentationsudveksling;

| 21. | betoner igen vigtigheden af et stærkt politisk engagement fra Kommissionens, Parlamentets, Rådets og medlemsstaternes side i at øge bestræbelserne på at forebygge alkoholrelaterede skader og fremkomme med en tilstrækkelig evidensbaseret politisk reaktion, der afspejler de alvorlige og forskelligartede sundhedsmæssige og socioøkonomiske virkninger af alkoholrelaterede skader og deres samspil med andre risikofaktorer; |
| --- | --- |

21.

betoner igen vigtigheden af et stærkt politisk engagement fra Kommissionens, Parlamentets, Rådets og medlemsstaternes side i at øge bestræbelserne på at forebygge alkoholrelaterede skader og fremkomme med en tilstrækkelig evidensbaseret politisk reaktion, der afspejler de alvorlige og forskelligartede sundhedsmæssige og socioøkonomiske virkninger af alkoholrelaterede skader og deres samspil med andre risikofaktorer;

| 22. | minder om vigtigheden af målbare og stringente politiske mål og tilstrækkelige flerårige mekanismer til at overvåge fremskridt inden for sikring af en effektiv gennemførelse af strategien i alle medlemsstaterne; fremhæver nødvendigheden af at overvåge gennemførelsen af alkoholrelateret national lovgivning; |
| --- | --- |

22.

minder om vigtigheden af målbare og stringente politiske mål og tilstrækkelige flerårige mekanismer til at overvåge fremskridt inden for sikring af en effektiv gennemførelse af strategien i alle medlemsstaterne; fremhæver nødvendigheden af at overvåge gennemførelsen af alkoholrelateret national lovgivning;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte en forbedring af indikatorerne, en indsamling af pålidelige data, sammenligneligheden heraf og en rettidig analyse af alkoholforbruget og dettes sundhedsmæssige og sociale konsekvenser, at tildele tilstrækkelige midler til at reducere den byrde, alkoholmisbrug forårsager, og de direkte og indirekte omkostninger ved alkoholrelaterede skader for samfundet, samt at fremme en effektiv integration af relevante data i EU’s og de nationale alkoholpolitikker på grundlag af en fælles evidensbasis; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte en forbedring af indikatorerne, en indsamling af pålidelige data, sammenligneligheden heraf og en rettidig analyse af alkoholforbruget og dettes sundhedsmæssige og sociale konsekvenser, at tildele tilstrækkelige midler til at reducere den byrde, alkoholmisbrug forårsager, og de direkte og indirekte omkostninger ved alkoholrelaterede skader for samfundet, samt at fremme en effektiv integration af relevante data i EU’s og de nationale alkoholpolitikker på grundlag af en fælles evidensbasis;

| 24. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at beskytte unge mod alkoholrelaterede skader, navnlig ved strengt at håndhæve den nationale lovgivning om aldersgrænsen og ved at sikre ansvarlige annonceringsbestemmelser; |
| --- | --- |

24.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at beskytte unge mod alkoholrelaterede skader, navnlig ved strengt at håndhæve den nationale lovgivning om aldersgrænsen og ved at sikre ansvarlige annonceringsbestemmelser;

| 25. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i uddannelse med henblik på at understrege virkningerne af et skadeligt alkoholforbrug på sundheden og samfundet, samtidig med at de fremmer mådehold og ansvarlighed ved indtagelse af alkoholholdige drikke; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i uddannelse med henblik på at understrege virkningerne af et skadeligt alkoholforbrug på sundheden og samfundet, samtidig med at de fremmer mådehold og ansvarlighed ved indtagelse af alkoholholdige drikke;

| 26. | understreger, at offentlige midler ikke må bruges til at fremme forbruget af alkohol med undtagelse af salgsfremstød, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1144/2014 og 1308/2013; |
| --- | --- |

26.

understreger, at offentlige midler ikke må bruges til at fremme forbruget af alkohol med undtagelse af salgsfremstød, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1144/2014 og 1308/2013;

| 27. | understreger behovet for, at medlemsstaterne begrænser salget af alkohol til personer, der er under den lovlige alder for alkoholkøb, ved at indføre egentlige kontrolforanstaltninger, navnlig i nærheden af skoler; opfordrer Kommissionen til at foretage en ordentlig regulering af salg af alkohol på tværs af grænserne via internettet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre kampagner til at øge bevidstheden om farerne ved lejlighedsvist storforbrug af alkohol, navnlig for mindreårige, og til at bestræbe sig yderligere på at nedbringe antallet af trafikulykker, der er forbundet med spirituskørsel; |
| --- | --- |

27.

understreger behovet for, at medlemsstaterne begrænser salget af alkohol til personer, der er under den lovlige alder for alkoholkøb, ved at indføre egentlige kontrolforanstaltninger, navnlig i nærheden af skoler; opfordrer Kommissionen til at foretage en ordentlig regulering af salg af alkohol på tværs af grænserne via internettet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre kampagner til at øge bevidstheden om farerne ved lejlighedsvist storforbrug af alkohol, navnlig for mindreårige, og til at bestræbe sig yderligere på at nedbringe antallet af trafikulykker, der er forbundet med spirituskørsel;

| 28. | opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU om audiovisuelle medietjenester og til at overveje at revidere det for så vidt angår markedsføring af alkohol over for unge og alkoholvirksomheder som sponsorer med henblik på at mindske unge menneskers eksponering for markedsføring af alkoholholdige drikke; |
| --- | --- |

28.

opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU om audiovisuelle medietjenester og til at overveje at revidere det for så vidt angår markedsføring af alkohol over for unge og alkoholvirksomheder som sponsorer med henblik på at mindske unge menneskers eksponering for markedsføring af alkoholholdige drikke;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen samt alle andre relevante aktører til at revidere og styrke oplysningskampagner rettet mod navnlig gravide kvinders skadelige alkoholforbrug og alkohols indvirkning på det ufødte barn; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen samt alle andre relevante aktører til at revidere og styrke oplysningskampagner rettet mod navnlig gravide kvinders skadelige alkoholforbrug og alkohols indvirkning på det ufødte barn;

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje konkrete foranstaltninger til at begrænse alkoholforbruget, navnlig blandt mindreårige og personer med alvorlige forstyrrelser, kroniske sygdomme eller stærk afhængighed i tilknytning til alkoholforbrug; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje konkrete foranstaltninger til at begrænse alkoholforbruget, navnlig blandt mindreårige og personer med alvorlige forstyrrelser, kroniske sygdomme eller stærk afhængighed i tilknytning til alkoholforbrug;

| 31. | opfordrer Kommissionen til i sin strategi at opretholde den finansielle støtte til effektive og videnskabeligt baserede projekter vedrørende alkoholrelaterede skader og forståelsen af de årsager, der ligger til grund for alkoholmisbrug, under det nye sundhedsprogram og Horisont 2020-programmet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dens økonomiske støtte udelukkende anvendes til projekter baseret på en videnskabeligt forsvarlig metodologi og objektive aktører; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til i sin strategi at opretholde den finansielle støtte til effektive og videnskabeligt baserede projekter vedrørende alkoholrelaterede skader og forståelsen af de årsager, der ligger til grund for alkoholmisbrug, under det nye sundhedsprogram og Horisont 2020-programmet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dens økonomiske støtte udelukkende anvendes til projekter baseret på en videnskabeligt forsvarlig metodologi og objektive aktører;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og andre interessenter til at diversificere deres informationskampagner om farerne ved alkoholforbrug for de forskellige aldersgrupper, såvel som den måde, hvorpå folk kører, og virkningerne af at køre i spirituspåvirket tilstand, samt at tilpasse disse kampagner til de forskellige aldersgrupper og gennemføre dem mere energisk; |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og andre interessenter til at diversificere deres informationskampagner om farerne ved alkoholforbrug for de forskellige aldersgrupper, såvel som den måde, hvorpå folk kører, og virkningerne af at køre i spirituspåvirket tilstand, samt at tilpasse disse kampagner til de forskellige aldersgrupper og gennemføre dem mere energisk;

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre bevidstgørelses- og uddannelsesmæssige foranstaltninger, der er rettet mod unge, som led i deres strategier til forebyggelse af misbrug og udbredelse af bedste praksis; |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre bevidstgørelses- og uddannelsesmæssige foranstaltninger, der er rettet mod unge, som led i deres strategier til forebyggelse af misbrug og udbredelse af bedste praksis;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at bygge videre på WHO’s alkoholstrategi og forbedre tidlig påvisning af skadeligt alkoholforbrug i den primære sundhedssektor ved at fremme screening og sikre passende støttetjenester til behandling af alkoholrelaterede lidelser og relaterede kroniske sygdomme; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til at bygge videre på WHO’s alkoholstrategi og forbedre tidlig påvisning af skadeligt alkoholforbrug i den primære sundhedssektor ved at fremme screening og sikre passende støttetjenester til behandling af alkoholrelaterede lidelser og relaterede kroniske sygdomme;

| 35. | understreger, at bestemmelserne fra de respektive myndigheder i medlemsstaterne skal bidrage til at øge bevidstheden om følgerne af alkoholmisbrug, gøre behandling tilgængelig og økonomisk overkommelig for dem, der lider af forstyrrelser knyttet til overforbrug af alkohol, og indføre screeningprogrammer og korte indgreb i tilfælde af skadeligt og farligt alkoholforbrug; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om at finde løsninger til at hjælpe personer med forstyrrelser, kroniske sygdomme eller stærk afhængighed i tilknytning til alkoholforbrug og hjælpe dem med at klare deres egen behandling og med at komme ud af afhængigheden; |
| --- | --- |

35.

understreger, at bestemmelserne fra de respektive myndigheder i medlemsstaterne skal bidrage til at øge bevidstheden om følgerne af alkoholmisbrug, gøre behandling tilgængelig og økonomisk overkommelig for dem, der lider af forstyrrelser knyttet til overforbrug af alkohol, og indføre screeningprogrammer og korte indgreb i tilfælde af skadeligt og farligt alkoholforbrug; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om at finde løsninger til at hjælpe personer med forstyrrelser, kroniske sygdomme eller stærk afhængighed i tilknytning til alkoholforbrug og hjælpe dem med at klare deres egen behandling og med at komme ud af afhængigheden;

| 36. | beklager, at der er foretaget nedskæringer i centrale tjenester til bekæmpelse af alkoholafhængighed i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

36.

beklager, at der er foretaget nedskæringer i centrale tjenester til bekæmpelse af alkoholafhængighed i visse medlemsstater;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne og alle andre relevante interessenter til at fortsætte, intensivere og/eller udvikle politikker og foranstaltninger til at fremme en sund livsstil, herunder korrekt ernæring og sport og sunde rekreative aktiviteter, samtidig med at det erkendes, at moderat nydelse af alkoholiske drikke er en væsentlig del af det kulturelle liv i mange medlemsstater og ikke behøver at stå i modsætning til en sund livsstil; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne og alle andre relevante interessenter til at fortsætte, intensivere og/eller udvikle politikker og foranstaltninger til at fremme en sund livsstil, herunder korrekt ernæring og sport og sunde rekreative aktiviteter, samtidig med at det erkendes, at moderat nydelse af alkoholiske drikke er en væsentlig del af det kulturelle liv i mange medlemsstater og ikke behøver at stå i modsætning til en sund livsstil;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til nøje at overveje det hensigtsmæssige i at indføre nationale politikker, der sigter mod at forhindre salget af meget billig alkohol, forudsat at sådanne foranstaltninger sikrer effektiv beskyttelse af sundheden og tager behørigt hensyn til proportionalitets- og nærhedsprincippet samt til den kommende udtalelse fra Den Europæiske Unions Domstol om foreneligheden af den skotske regerings politik for mindstepriser med EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til nøje at overveje det hensigtsmæssige i at indføre nationale politikker, der sigter mod at forhindre salget af meget billig alkohol, forudsat at sådanne foranstaltninger sikrer effektiv beskyttelse af sundheden og tager behørigt hensyn til proportionalitets- og nærhedsprincippet samt til den kommende udtalelse fra Den Europæiske Unions Domstol om foreneligheden af den skotske regerings politik for mindstepriser med EU-lovgivningen;

| 39. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at se på deres eksisterende lovgivning og initiativer vedrørende forbrugeroplysning og en hensigtsmæssig drikkekultur med henblik på at uddanne og øge opmærksomheden om konsekvenserne af et skadeligt alkoholforbrug samt nedbringe de alkoholrelaterede skader; anbefaler navnlig medlemsstaterne at overvåge alkoholreklamer og deres indvirkninger på unge og at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at begrænse disses eksponering for denne type reklamer; |
| --- | --- |

39.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at se på deres eksisterende lovgivning og initiativer vedrørende forbrugeroplysning og en hensigtsmæssig drikkekultur med henblik på at uddanne og øge opmærksomheden om konsekvenserne af et skadeligt alkoholforbrug samt nedbringe de alkoholrelaterede skader; anbefaler navnlig medlemsstaterne at overvåge alkoholreklamer og deres indvirkninger på unge og at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at begrænse disses eksponering for denne type reklamer;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at vurdere den eksisterende EU-lovgivning med hensyn til behovet for at forbedre forbrugeroplysningen om alkohol og sikre, at forbrugere får kendskab til alkohol- og kalorieindholdet, uden at indføre hindringer for det indre marked; understreger vigtigheden af kort, klar og effektiv oplysning om virkningerne af alkoholforbrug og sundhedsfarer i forbindelse hermed; opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre en EU-dækkende mærkning, der indeholder en advarsel til forbrugerne om farerne ved alkoholholdige drikke under graviditet og i forbindelse med kørsel; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at vurdere den eksisterende EU-lovgivning med hensyn til behovet for at forbedre forbrugeroplysningen om alkohol og sikre, at forbrugere får kendskab til alkohol- og kalorieindholdet, uden at indføre hindringer for det indre marked; understreger vigtigheden af kort, klar og effektiv oplysning om virkningerne af alkoholforbrug og sundhedsfarer i forbindelse hermed; opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre en EU-dækkende mærkning, der indeholder en advarsel til forbrugerne om farerne ved alkoholholdige drikke under graviditet og i forbindelse med kørsel;

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde hensigtsmæssige strategier og intensivere kontrollen med henblik på at løse problemet med alkoholforfalskninger samt ulovligt salg af alkohol og salg af alkohol på det sorte marked, som har særligt negative følger for de dårligst stillede grupper i samfundet og for unge, samt at beskytte geografiske betegnelser både inden for EU og globalt gennem internationale handelsaftaler; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde hensigtsmæssige strategier og intensivere kontrollen med henblik på at løse problemet med alkoholforfalskninger samt ulovligt salg af alkohol og salg af alkohol på det sorte marked, som har særligt negative følger for de dårligst stillede grupper i samfundet og for unge, samt at beskytte geografiske betegnelser både inden for EU og globalt gennem internationale handelsaftaler;

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen. |
| --- | --- |

42.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen.

---

(1)  EUT L 86 af 21.3.2014, s. 1.

(2)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 25.

(3)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 160.

(4)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

(5)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 18.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/39

---

P8_TA(2015)0175

Anden årsdag for sammenstyrtningen af Rana Plaza-bygningen og status med hensyn til bæredygtighedsaftalen

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om toårsdagen for sammenstyrtningen af Rana Plaza-bygningen i Bangladesh og fremskridtene i den bangladeshiske bæredygtighedsaftale »Bangladesh Sustainability Compact« (2015/2589(RSP))

(2016/C 346/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Bangladesh, især beslutningerne af 18. september 2014 (1), 16. januar 2014 (2), 21. november 2013 (3) og 14. marts 2013 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Bangladesh, især beslutningerne af 18. september 2014 (1), 16. januar 2014 (2), 21. november 2013 (3) og 14. marts 2013 (4),

| — | der henviser til sine beslutninger af 25. november 2010 om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (5) og om virksomheders sociale ansvar i internationale handelsaftaler (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 25. november 2010 om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (5) og om virksomheders sociale ansvar i internationale handelsaftaler (6),

| — | der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Bangladesh om partnerskab og udvikling (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Bangladesh om partnerskab og udvikling (7),

| — | der henviser til »Sustainability Compact for Continuous Improvements in Labour Rights and Factory Safety in the Ready-Made Garment and Knitwear Industry in Bangladesh« (en bæredygtighedsaftale, som skal give løbende forbedringer inden for arbejdstagerrettigheder og fabrikssikkerhed i industrien for konfektionstøj og strikvarer i Bangladesh), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Sustainability Compact for Continuous Improvements in Labour Rights and Factory Safety in the Ready-Made Garment and Knitwear Industry in Bangladesh« (en bæredygtighedsaftale, som skal give løbende forbedringer inden for arbejdstagerrettigheder og fabrikssikkerhed i industrien for konfektionstøj og strikvarer i Bangladesh),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, kommissær med ansvar for handel, Cecilia Malmström, kommissær med ansvar for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold, kompetencer og arbejdskraftens mobilitet, Marianne Thyssen, og kommissær med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, Neven Mimica, i anledning af toårsdagen for Rana Plaza-tragedien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, kommissær med ansvar for handel, Cecilia Malmström, kommissær med ansvar for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold, kompetencer og arbejdskraftens mobilitet, Marianne Thyssen, og kommissær med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, Neven Mimica, i anledning af toårsdagen for Rana Plaza-tragedien,

| — | der henviser til FN’s Johannesburg-erklæring om bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion for at fremme social og økonomisk udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Johannesburg-erklæring om bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion for at fremme social og økonomisk udvikling,

| — | der henviser til ILO’s konvention om fremme af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2006, C-187) og konventionen om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og arbejdsmiljø (1981, C-155), som ikke er blevet ratificeret af Bangladesh, samt henstillingerne til disse (R-197); der endvidere henviser til konventionen om arbejdstilsyn (1947, C-081), som Bangladesh har undertegnet, og henstillingerne hertil (R-164), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO’s konvention om fremme af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2006, C-187) og konventionen om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og arbejdsmiljø (1981, C-155), som ikke er blevet ratificeret af Bangladesh, samt henstillingerne til disse (R-197); der endvidere henviser til konventionen om arbejdstilsyn (1947, C-081), som Bangladesh har undertegnet, og henstillingerne hertil (R-164),

| — | der henviser til »Better Work Bangladesh«-programmet lanceret af ILO i oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Better Work Bangladesh«-programmet lanceret af ILO i oktober 2013,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »En ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar« (COM(2011)0681) og til resultaterne af den offentlige høring om Kommissionens arbejde vedrørende retningen for dets politik for virksomhedernes sociale ansvar (VSA) efter 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »En ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar« (COM(2011)0681) og til resultaterne af den offentlige høring om Kommissionens arbejde vedrørende retningen for dets politik for virksomhedernes sociale ansvar (VSA) efter 2014,

| — | der henviser til sine beslutninger af 6. februar 2013 om »Virksomhedernes sociale ansvar: gennemsigtig og ansvarlig adfærd i erhvervslivet samt bæredygtig vækst« (8) og om »Virksomhedernes sociale ansvar: fremme af samfundets interesser og vejen til bæredygtig og inklusiv genrejsning« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 6. februar 2013 om »Virksomhedernes sociale ansvar: gennemsigtig og ansvarlig adfærd i erhvervslivet samt bæredygtig vækst« (8) og om »Virksomhedernes sociale ansvar: fremme af samfundets interesser og vejen til bæredygtig og inklusiv genrejsning« (9),

| — | der henviser til FN’s vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, som opstiller en ramme for både regeringer og virksomheder med henblik på beskyttelse og overholdelse af menneskerettighederne, og som Menneskerettighedsrådet tilsluttede sig i juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, som opstiller en ramme for både regeringer og virksomheder med henblik på beskyttelse og overholdelse af menneskerettighederne, og som Menneskerettighedsrådet tilsluttede sig i juni 2011,

| — | der henviser til FN’s Menneskerettighedsråds resolution vedtaget den 26. juni 2014, som opretter en mellemstatslig arbejdsgruppe med mandat til at udvikle et internationalt retligt bindende instrument til regulering af aktiviteterne i transnationale selskaber, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Menneskerettighedsråds resolution vedtaget den 26. juni 2014, som opretter en mellemstatslig arbejdsgruppe med mandat til at udvikle et internationalt retligt bindende instrument til regulering af aktiviteterne i transnationale selskaber,

| — | der henviser til ILO-erklæringen om fundamentale principper og rettigheder i arbejdslivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-erklæringen om fundamentale principper og rettigheder i arbejdslivet,

| — | der henviser til FN’s Global Compact-initiativ om menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljø og korruptionsbekæmpelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Global Compact-initiativ om menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljø og korruptionsbekæmpelse,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til forordning om oprettelse af et EU-system for due diligence-forpligtelser i forsyningskæden (COM(2014)0111, der har til formål at omsætte OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder til lovgivning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til forordning om oprettelse af et EU-system for due diligence-forpligtelser i forsyningskæden (COM(2014)0111, der har til formål at omsætte OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder til lovgivning,

| — | der henviser til udkast til lovgivning (nr. 2578) vedrørende moderselskabers og hovedentreprenørvirksomheders nødvendige omhu, der blev vedtaget af den franske Nationalforsamling under førstebehandlingen den 30. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til lovgivning (nr. 2578) vedrørende moderselskabers og hovedentreprenørvirksomheders nødvendige omhu, der blev vedtaget af den franske Nationalforsamling under førstebehandlingen den 30. marts 2015,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, og stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, og stk. 4,

| A. | der henviser til, at Rana Plaza-bygningen, en otte etager høj bygning i Savar uden for Dhaka, der husede adskillige beklædningsfabrikker, styrtede sammen den 24. april 2013, hvilket resulterede i, at over 1 100 mennesker mistede livet og omkring 2 500 blev kvæstet; der henviser til, at sammenstyrtningen af Rana Plaza-bygningen var den værste industrikatastrofe i Bangladesh og den mest blodige utilsigtede konstruktionsfejl i moderne tid; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rana Plaza-bygningen, en otte etager høj bygning i Savar uden for Dhaka, der husede adskillige beklædningsfabrikker, styrtede sammen den 24. april 2013, hvilket resulterede i, at over 1 100 mennesker mistede livet og omkring 2 500 blev kvæstet; der henviser til, at sammenstyrtningen af Rana Plaza-bygningen var den værste industrikatastrofe i Bangladesh og den mest blodige utilsigtede konstruktionsfejl i moderne tid;

| B. | der henviser til, at mindst 112 mennesker omkom ved branden på Tazreen-fabrikken i Ashuliaområdet i Dhaka den 24. november 2012; der henviser til, at fabriksbrande, bygningssammenstyrtninger og andre ulykker, der vedrører sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, ikke er begrænset til konfektionsbranchen i Bangladesh alene, men fortsat giver anledning til alvorlig bekymring i andre udviklingslande og mindst udviklede lande med en stærkt eksportorienteret konfektionsbranche såsom Pakistan og Cambodia; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at mindst 112 mennesker omkom ved branden på Tazreen-fabrikken i Ashuliaområdet i Dhaka den 24. november 2012; der henviser til, at fabriksbrande, bygningssammenstyrtninger og andre ulykker, der vedrører sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, ikke er begrænset til konfektionsbranchen i Bangladesh alene, men fortsat giver anledning til alvorlig bekymring i andre udviklingslande og mindst udviklede lande med en stærkt eksportorienteret konfektionsbranche såsom Pakistan og Cambodia;

| C. | der henviser til, at udviklingslande som Kina, Bangladesh, Indien og Vietnam efter multifiberaftalens udløb og på grund af den høje arbejdskraftintensitet i konfektionsbranchen er blevet globale producenter; der henviser til, at Bangladesh var blevet verdens næststørste eksportør af beklædningsgenstande efter Kina med nogen af de laveste lønninger i beklædningsindustrien, og at tekstilsektoren tegnede sig for næsten 85 % af landets eksport; der henviser til, at 60 % af landets tøjproduktion går til EU, som er Bangladeshs største eksportmarked; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udviklingslande som Kina, Bangladesh, Indien og Vietnam efter multifiberaftalens udløb og på grund af den høje arbejdskraftintensitet i konfektionsbranchen er blevet globale producenter; der henviser til, at Bangladesh var blevet verdens næststørste eksportør af beklædningsgenstande efter Kina med nogen af de laveste lønninger i beklædningsindustrien, og at tekstilsektoren tegnede sig for næsten 85 % af landets eksport; der henviser til, at 60 % af landets tøjproduktion går til EU, som er Bangladeshs største eksportmarked;

| D. | der henviser til, at konfektionsbranchen i Bangladesh beskæftiger omkring 4 millioner personer, og at op mod 40 millioner personers levebrød indirekte afhænger af denne branche, hvilket svarer til omkring en fjerdedel af befolkningen i Bangladesh; der henviser til, at konfektionsbranchen har bidraget betydeligt til reduktion af fattigdom; der henviser til, at Bangladesh har gjort store fremskridt med hensyn til at mindske uligheden mellem kønnene i samfundet og har nået FN's tredje 2015-mål om ligestilling mellem kønnene, og til, at konfektionsbranchen har ydet et vigtigt bidrag hertil, eftersom 3,2 mio. ud af de 4 mio. arbejdstagere, der er beskæftiget i denne branche, er kvinder; der henviser til, at beskæftigelsen af kvinder i mange tilfælde har bidraget til at styrke deres status; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at konfektionsbranchen i Bangladesh beskæftiger omkring 4 millioner personer, og at op mod 40 millioner personers levebrød indirekte afhænger af denne branche, hvilket svarer til omkring en fjerdedel af befolkningen i Bangladesh; der henviser til, at konfektionsbranchen har bidraget betydeligt til reduktion af fattigdom; der henviser til, at Bangladesh har gjort store fremskridt med hensyn til at mindske uligheden mellem kønnene i samfundet og har nået FN's tredje 2015-mål om ligestilling mellem kønnene, og til, at konfektionsbranchen har ydet et vigtigt bidrag hertil, eftersom 3,2 mio. ud af de 4 mio. arbejdstagere, der er beskæftiget i denne branche, er kvinder; der henviser til, at beskæftigelsen af kvinder i mange tilfælde har bidraget til at styrke deres status;

| E. | der henviser til, at reorganiseringen af konfektionsbranchen omkring modellen med en integreret værdikæde har betydet, at ordrer kun kan sikres ved at øge produktiviteten og sænke produktionsomkostningerne yderligere, hvilket gør arbejdsstyrken i Bangladesh og andre udviklingslande særligt sårbar; der henviser til, at Cambodia og Sri Lanka, hvor økonomien er stærkt afhængig af konfektionsbranchen, har oplevet faldende lønninger på trods af en kraftig stigning i produktionsfaciliteter og beskæftigelse; der henviser til, at minimumlønnen i Bangladesh blev sat betydeligt op efter Rana Plaza-katastrofen, men stadigvæk ikke når op på det niveau, der anses for at være tilstrækkeligt til at dække arbejdstagernes basale behov; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at reorganiseringen af konfektionsbranchen omkring modellen med en integreret værdikæde har betydet, at ordrer kun kan sikres ved at øge produktiviteten og sænke produktionsomkostningerne yderligere, hvilket gør arbejdsstyrken i Bangladesh og andre udviklingslande særligt sårbar; der henviser til, at Cambodia og Sri Lanka, hvor økonomien er stærkt afhængig af konfektionsbranchen, har oplevet faldende lønninger på trods af en kraftig stigning i produktionsfaciliteter og beskæftigelse; der henviser til, at minimumlønnen i Bangladesh blev sat betydeligt op efter Rana Plaza-katastrofen, men stadigvæk ikke når op på det niveau, der anses for at være tilstrækkeligt til at dække arbejdstagernes basale behov;

| F. | der henviser til, at flere end 600 tekstilarbejdere ifølge forskellige rapporter er døde i fabriksbrande i Bangladesh mellem 2006 og begyndelsen af 2013, men at ingen af disse fabrikkers ejere eller ledere ifølge rapporter fra menneskerettighedsorganisationer nogensinde er blevet stillet for en domstol; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at flere end 600 tekstilarbejdere ifølge forskellige rapporter er døde i fabriksbrande i Bangladesh mellem 2006 og begyndelsen af 2013, men at ingen af disse fabrikkers ejere eller ledere ifølge rapporter fra menneskerettighedsorganisationer nogensinde er blevet stillet for en domstol;

| G. | der henviser til, at den sammenstyrtede bygning i Rana Plaza-komplekset var opført ulovligt og ikke opfyldte sikkerhedsstandarderne; der henviser til, at 32 fabrikker blev lukket permanent i Bangladesh efter ulykken som følge af betydelige sikkerhedsproblemer, og at 26 fabrikker blev delvist lukket; der henviser til, at et betydeligt antal fabrikker stadig mangler at øge deres standarder til et lovligt niveau; der henviser til, at ILO støtter den bangladeshiske regerings initiativ til at foretage inspektioner vedrørende konstruktions-, brand- og elsikkerhed af ca. 1 800 konfektionsfabrikker, hvoraf mange er ombyggede forretnings- eller beboelsesejendomme; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den sammenstyrtede bygning i Rana Plaza-komplekset var opført ulovligt og ikke opfyldte sikkerhedsstandarderne; der henviser til, at 32 fabrikker blev lukket permanent i Bangladesh efter ulykken som følge af betydelige sikkerhedsproblemer, og at 26 fabrikker blev delvist lukket; der henviser til, at et betydeligt antal fabrikker stadig mangler at øge deres standarder til et lovligt niveau; der henviser til, at ILO støtter den bangladeshiske regerings initiativ til at foretage inspektioner vedrørende konstruktions-, brand- og elsikkerhed af ca. 1 800 konfektionsfabrikker, hvoraf mange er ombyggede forretnings- eller beboelsesejendomme;

| H. | der henviser til, at aftalen om en praktisk ordning for betalinger til ofrene for Rana Plaza-ulykken og deres familier (Donor Trust Fond), ifølge hvilken der skal ydes erstatning til ofrene for ulykken og deres familier, blev undertegnet den 24. april 2013 af repræsentanter for Bangladeshs regering, lokale tekstilproducenter og internationale tøjmærker, lokale og internationale fagforeninger og internationale NGO'er; der henviser til, at det beløb, der blev afsat til at dække udgifterne til alle erstatningskrav, er 30 mio. USD; der henviser til, at det samlede beløb, der er rejst gennem frivillige virksomhedsdonationer, pr. toårsdagen for katastrofen er omkring 27 mio. USD, hvilket efterlader et udestående på 3 mio. USD; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at aftalen om en praktisk ordning for betalinger til ofrene for Rana Plaza-ulykken og deres familier (Donor Trust Fond), ifølge hvilken der skal ydes erstatning til ofrene for ulykken og deres familier, blev undertegnet den 24. april 2013 af repræsentanter for Bangladeshs regering, lokale tekstilproducenter og internationale tøjmærker, lokale og internationale fagforeninger og internationale NGO'er; der henviser til, at det beløb, der blev afsat til at dække udgifterne til alle erstatningskrav, er 30 mio. USD; der henviser til, at det samlede beløb, der er rejst gennem frivillige virksomhedsdonationer, pr. toårsdagen for katastrofen er omkring 27 mio. USD, hvilket efterlader et udestående på 3 mio. USD;

| I. | der henviser til, at den økonomiske erstatning er en grundlæggende økonomisk støtte, og at det ikke vil være muligt at betale udgifterne til lægebehandling for de ofre, der har behov for langvarig lægebehandling, hvis fonden forbliver underfinansieret; der henviser til, at Europa-Parlamentet har beklaget, at den frivillige kompensationsordning gennem fonden Donor Trust Fund ikke havde nået sit mål, og har bemærket, at en obligatorisk ordning vil være mere fordelagtig for de overlevende og ofrenes familier; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den økonomiske erstatning er en grundlæggende økonomisk støtte, og at det ikke vil være muligt at betale udgifterne til lægebehandling for de ofre, der har behov for langvarig lægebehandling, hvis fonden forbliver underfinansieret; der henviser til, at Europa-Parlamentet har beklaget, at den frivillige kompensationsordning gennem fonden Donor Trust Fund ikke havde nået sit mål, og har bemærket, at en obligatorisk ordning vil være mere fordelagtig for de overlevende og ofrenes familier;

| J. | der henviser til, at EU som reaktion på de tragiske begivenheder i Rana Plaza-komplekset og som følge af den offentlige forfærdelse og Europa-Parlamentets krav om handling sammen med Bangladeshs regering og ILO den 8. juli 2013 lancerede »Sustainability Compact for Continuous Improvements in Labour Rights and Factory Safety in the Ready-Made Garment and Knitwear Industry in Bangladesh« (»bæredygtighedsaftalen«), hvori Bangladesh forpligtede sig til at træffe foranstaltninger for at forbedre arbejdstagerrettighederne og arbejdsvilkårene i landets konfektionsindustri; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU som reaktion på de tragiske begivenheder i Rana Plaza-komplekset og som følge af den offentlige forfærdelse og Europa-Parlamentets krav om handling sammen med Bangladeshs regering og ILO den 8. juli 2013 lancerede »Sustainability Compact for Continuous Improvements in Labour Rights and Factory Safety in the Ready-Made Garment and Knitwear Industry in Bangladesh« (»bæredygtighedsaftalen«), hvori Bangladesh forpligtede sig til at træffe foranstaltninger for at forbedre arbejdstagerrettighederne og arbejdsvilkårene i landets konfektionsindustri;

| K. | der henviser til, at Bangladesh inden ulykken kun havde 92 inspektører til at kontrollere omkring 5 000 konfektionsfabrikker og andre industrier i landet; der henviser til, at Bangladeshs regering havde forpligtet sig til at rekruttere yderligere 200 inspektører inden udgangen af 2013; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Bangladesh inden ulykken kun havde 92 inspektører til at kontrollere omkring 5 000 konfektionsfabrikker og andre industrier i landet; der henviser til, at Bangladeshs regering havde forpligtet sig til at rekruttere yderligere 200 inspektører inden udgangen af 2013;

| L. | der henviser til, at den første evaluering af bæredygtighedsaftalen fandt sted i oktober 2014 og konkluderede, at Bangladeshs regering på trods af gode fremskridt var nødt til at tage yderligere væsentlige skridt, navnlig med hensyn til forbedring og gennemførelse af arbejdsmarkedsloven, forbedring af arbejdstagerrettigheder i eksportproduktionszoner (EPZ'er) og ansættelse af flere inspektører; der henviser til, at den anden evaluering af aftalen vil blive foretaget i efteråret 2015; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den første evaluering af bæredygtighedsaftalen fandt sted i oktober 2014 og konkluderede, at Bangladeshs regering på trods af gode fremskridt var nødt til at tage yderligere væsentlige skridt, navnlig med hensyn til forbedring og gennemførelse af arbejdsmarkedsloven, forbedring af arbejdstagerrettigheder i eksportproduktionszoner (EPZ'er) og ansættelse af flere inspektører; der henviser til, at den anden evaluering af aftalen vil blive foretaget i efteråret 2015;

| M. | der henviser til, at Bangladeshs arbejdsmarkedslov blev ændret i juli 2013; der henviser til, at denne lov ganske vist indeholdt visse positive reformer, f.eks. på områderne sundhed og sikkerhed, men at den fortsat ikke er i overensstemmelse med internationale standarder for så vidt angår foreningsfrihed og kollektive forhandlinger — hvilket blev fremhævet i ILO's ekspertudvalgs kommentarer til konvention nr. 87 og 98 — herunder begrænsninger af retten til fuldstændigt frit at vælge repræsentanter, adskillige begrænsninger af retten til at strejke og brede administrative beføjelser til at annullere en fagforenings registrering, og der henviser til, at regeringen gentagne gange har erklæret, at den ikke har til hensigt at behandle yderligere ændringer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Bangladeshs arbejdsmarkedslov blev ændret i juli 2013; der henviser til, at denne lov ganske vist indeholdt visse positive reformer, f.eks. på områderne sundhed og sikkerhed, men at den fortsat ikke er i overensstemmelse med internationale standarder for så vidt angår foreningsfrihed og kollektive forhandlinger — hvilket blev fremhævet i ILO's ekspertudvalgs kommentarer til konvention nr. 87 og 98 — herunder begrænsninger af retten til fuldstændigt frit at vælge repræsentanter, adskillige begrænsninger af retten til at strejke og brede administrative beføjelser til at annullere en fagforenings registrering, og der henviser til, at regeringen gentagne gange har erklæret, at den ikke har til hensigt at behandle yderligere ændringer;

| N. | der henviser til, at Bangladesh-aftalen om brand- og bygningssikkerhed (Bangladesh-aftalen), som er en juridisk bindende aftale, blev underskrevet af beklædningsvirksomheder, globale og lokale fagforeninger, NGO'er og grupper til beskyttelse af arbejdstagerrettigheder den 13. maj 2013, og at alliancen for bangladeshiske arbejdstageres sikkerhed (Alliancen) blev oprettet den 9. juli 2013 og samlede 26 hovedsagelig nordamerikanske virksomheder, men det skete uden inddragelse af fagforeninger; der henviser til, at der aktuelt er 175 mode- og detailhandelsvirksomheder, som har undertegnet Bangladesh-aftalen; der henviser til, at Bangladesh-aftalen og Alliancen har foretaget inspektion af de 1 904 eksportorienterede fabrikker; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Bangladesh-aftalen om brand- og bygningssikkerhed (Bangladesh-aftalen), som er en juridisk bindende aftale, blev underskrevet af beklædningsvirksomheder, globale og lokale fagforeninger, NGO'er og grupper til beskyttelse af arbejdstagerrettigheder den 13. maj 2013, og at alliancen for bangladeshiske arbejdstageres sikkerhed (Alliancen) blev oprettet den 9. juli 2013 og samlede 26 hovedsagelig nordamerikanske virksomheder, men det skete uden inddragelse af fagforeninger; der henviser til, at der aktuelt er 175 mode- og detailhandelsvirksomheder, som har undertegnet Bangladesh-aftalen; der henviser til, at Bangladesh-aftalen og Alliancen har foretaget inspektion af de 1 904 eksportorienterede fabrikker;

| O. | der henviser til, at den Bangladeshs regering endnu ikke har vedtaget gennemførelsesbestemmelser og bekendtgørelser til arbejdsmarkedsloven trods gentagne løfter om at gøre dette, og at den i sit seneste løfte meddelte at ville vedtage disse senest i sommeren 2015; der henviser til, at gennemførelse af denne lov er en nødvendig forudsætning for, at landets kan deltage i ILO's »Better Work«-program, og for, at uddannelsesprogrammet inden for rammerne af Bangladesh-aftalen kan fungere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den Bangladeshs regering endnu ikke har vedtaget gennemførelsesbestemmelser og bekendtgørelser til arbejdsmarkedsloven trods gentagne løfter om at gøre dette, og at den i sit seneste løfte meddelte at ville vedtage disse senest i sommeren 2015; der henviser til, at gennemførelse af denne lov er en nødvendig forudsætning for, at landets kan deltage i ILO's »Better Work«-program, og for, at uddannelsesprogrammet inden for rammerne af Bangladesh-aftalen kan fungere;

| P. | der henviser til, at 10 % af arbejdsstyrken i konfektionsbranchen i Bangladesh arbejder i EPZ'er; der henviser til, at regeringen vedtog en ny EPZ-arbejdslov i juli 2014, som dog stadigvæk ikke giver arbejdstagerne rettigheder svarende til dem, der gives andre steder i Bangladesh; der henviser til, at strejkeforbuddet ganske vist udløb den 1. januar 2014, men at arbejdstagervelfærdsorganisationer ikke har samme rettigheder og privilegier som fagforeninger; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at 10 % af arbejdsstyrken i konfektionsbranchen i Bangladesh arbejder i EPZ'er; der henviser til, at regeringen vedtog en ny EPZ-arbejdslov i juli 2014, som dog stadigvæk ikke giver arbejdstagerne rettigheder svarende til dem, der gives andre steder i Bangladesh; der henviser til, at strejkeforbuddet ganske vist udløb den 1. januar 2014, men at arbejdstagervelfærdsorganisationer ikke har samme rettigheder og privilegier som fagforeninger;

| Q. | der henviser til, at der er registreret omkring 300 nye fagforeninger i beklædningssektoren siden begyndelsen af 2013; der henviser til, at 66 ansøgninger blev afvist i 2014, hvilket svarer til, at 26 % af alle de indgivne ansøgninger blev afvist; der henviser til, at forskelsbehandling på grund af fagforeningsmedlemsskab fortsat er et meget alvorligt og hurtigt voksende problem; der henviser til, at fagforeninger beretter om, at regeringen i Bangladesh proaktivt forhindrer arbejdstagere og arbejdsgivere, der ønsker at nedsætte deres egne sikkerhedsudvalg som krævet i Bangladesh-aftalen, i at gøre dette; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der er registreret omkring 300 nye fagforeninger i beklædningssektoren siden begyndelsen af 2013; der henviser til, at 66 ansøgninger blev afvist i 2014, hvilket svarer til, at 26 % af alle de indgivne ansøgninger blev afvist; der henviser til, at forskelsbehandling på grund af fagforeningsmedlemsskab fortsat er et meget alvorligt og hurtigt voksende problem; der henviser til, at fagforeninger beretter om, at regeringen i Bangladesh proaktivt forhindrer arbejdstagere og arbejdsgivere, der ønsker at nedsætte deres egne sikkerhedsudvalg som krævet i Bangladesh-aftalen, i at gøre dette;

| R. | der henviser til, at Bangladesh indtager pladsen som nr. 136 ud af 177 lande i gennemsigtighedsindekset, og at korruption er rodfæstet i den globale beklædningsforsyningskæde og involverer den politiske klasse såvel som lokale og multinationale selskaber; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Bangladesh indtager pladsen som nr. 136 ud af 177 lande i gennemsigtighedsindekset, og at korruption er rodfæstet i den globale beklædningsforsyningskæde og involverer den politiske klasse såvel som lokale og multinationale selskaber;

| S. | der henviser til, at det ifølge konsortiet for arbejdstagernes rettigheder ville forøge fabrikationsprisen med mindre end 10 cent for hver af de 7 mia. beklædningsgenstande, som Bangladesh hvert år sælger til vestlige virksomheder, hvis landets 5 000 beklædningsfabrikker blev hævet til vestlige sikkerhedsstandarder i løbet af fem år; der henviser til, at der ikke er noget tegn på, at priserne på beklædnings- og tekstilartikler er steget inden for de seneste to år; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det ifølge konsortiet for arbejdstagernes rettigheder ville forøge fabrikationsprisen med mindre end 10 cent for hver af de 7 mia. beklædningsgenstande, som Bangladesh hvert år sælger til vestlige virksomheder, hvis landets 5 000 beklædningsfabrikker blev hævet til vestlige sikkerhedsstandarder i løbet af fem år; der henviser til, at der ikke er noget tegn på, at priserne på beklædnings- og tekstilartikler er steget inden for de seneste to år;

| T. | der henviser til, at konfektionsbranchen i udpræget grad er domineret af store detailvirksomheder, mærkevarefabrikanter og -forhandlere, der kontrollerer globale produktionsnet og direkte fastsætter udbudsspecifikationerne; der henviser til, at tøj- og tekstilfabrikanter på baggrund af den globaliserede industri ofte ikke har andet valg end at acceptere lavere priser, øge kvalitetsstandarderne, afkorte leveringstiden, reducere minimumsmængderne og påtage sig så stor en risiko som muligt; der henviser til, at der er alvorlige mangler med hensyn til gennemskuelighed og sporbarhed i den globale forsyningskæde; der henviser til, at anstændigt arbejde i den globale forsyningskæde vil være et centralt punkt på dagsordenen for ILO's konference i 2016; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at konfektionsbranchen i udpræget grad er domineret af store detailvirksomheder, mærkevarefabrikanter og -forhandlere, der kontrollerer globale produktionsnet og direkte fastsætter udbudsspecifikationerne; der henviser til, at tøj- og tekstilfabrikanter på baggrund af den globaliserede industri ofte ikke har andet valg end at acceptere lavere priser, øge kvalitetsstandarderne, afkorte leveringstiden, reducere minimumsmængderne og påtage sig så stor en risiko som muligt; der henviser til, at der er alvorlige mangler med hensyn til gennemskuelighed og sporbarhed i den globale forsyningskæde; der henviser til, at anstændigt arbejde i den globale forsyningskæde vil være et centralt punkt på dagsordenen for ILO's konference i 2016;

| U. | der henviser til, at tragedien medførte et hidtil uset krav fra europæiske forbrugere om flere oplysninger om, hvor produkter kommer fra, og under hvilke forhold de bliver produceret; der henviser til, at europæiske borgere har fremsat utallige henstillinger og organiseret kampagner, der kræver større ansvarlighed fra beklædningsvirksomhedernes side for at sikre, at deres produkter fremstilles på en etisk korrekt måde; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at tragedien medførte et hidtil uset krav fra europæiske forbrugere om flere oplysninger om, hvor produkter kommer fra, og under hvilke forhold de bliver produceret; der henviser til, at europæiske borgere har fremsat utallige henstillinger og organiseret kampagner, der kræver større ansvarlighed fra beklædningsvirksomhedernes side for at sikre, at deres produkter fremstilles på en etisk korrekt måde;

| V. | der henviser til, at Bangladesh som et mindst udviklet land nyder godt af told- og kvotefri adgang til EU-markedet for alle landets produkter under initiativet »Alt andet end våben«, som omfatter 55 % af Bangladeshs eksport, hvoraf meget er tøj/tekstiler, og at landet følgelig er forpligtet til at sikre en effektiv gennemførelse af en række centrale FN/ILO-konventioner vedrørende menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Bangladesh som et mindst udviklet land nyder godt af told- og kvotefri adgang til EU-markedet for alle landets produkter under initiativet »Alt andet end våben«, som omfatter 55 % af Bangladeshs eksport, hvoraf meget er tøj/tekstiler, og at landet følgelig er forpligtet til at sikre en effektiv gennemførelse af en række centrale FN/ILO-konventioner vedrørende menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder;

| 1. | mindes ofrene i anledning af toårsdagen for Rana Plaza-tragedien, en af de mest ødelæggende industrikatastrofer nogensinde; udtrykker endnu engang sin medfølelse med de dræbtes familier og de tilskadekomne eller lemlæstede; understreger, at disse tab kunne have været undgået med bedre sikkerhedssystemer på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

1.

mindes ofrene i anledning af toårsdagen for Rana Plaza-tragedien, en af de mest ødelæggende industrikatastrofer nogensinde; udtrykker endnu engang sin medfølelse med de dræbtes familier og de tilskadekomne eller lemlæstede; understreger, at disse tab kunne have været undgået med bedre sikkerhedssystemer på arbejdspladsen;

| 2. | minder om, at Rana Plaza-koordinationsudvalget fastslog, at fonden Rana Plaza Donors Trust Fond skulle indsamle frivillige donationer fra virksomheder og andre til at kompensere ofrene og deres familier; beklager, at der stadig manglede 3 mio. USD af den samlede erstatning på 30 mio. USD i april 2015, og opfordrer indtrængende de internationale virksomheder, der får leverancer fra Rana Plaza eller har væsentlige bånd til Bangladesh, samt regeringen i Bangladesh og Bangladesh Garment Manufacturers and Export Association (BGMEA) til at sikre, at alle de erstatninger, der skyldes, vil blive fordelt uden forsinkelse; |
| --- | --- |

2.

minder om, at Rana Plaza-koordinationsudvalget fastslog, at fonden Rana Plaza Donors Trust Fond skulle indsamle frivillige donationer fra virksomheder og andre til at kompensere ofrene og deres familier; beklager, at der stadig manglede 3 mio. USD af den samlede erstatning på 30 mio. USD i april 2015, og opfordrer indtrængende de internationale virksomheder, der får leverancer fra Rana Plaza eller har væsentlige bånd til Bangladesh, samt regeringen i Bangladesh og Bangladesh Garment Manufacturers and Export Association (BGMEA) til at sikre, at alle de erstatninger, der skyldes, vil blive fordelt uden forsinkelse;

| 3. | kritiserer, at omkring en tredjedel af de virksomheder, der skønnes at have tilknytning til fabrikskomplekset, såsom Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT eller YesZee stadig mangler at betale til Donor Trust-fonden; beklager dybt, at Benetton efter flere måneders nølen kun har givet 1,1 mio. USD til Rana Plaza Donor Trust Fund på trods af, at det nødvendige bidrag er vurderet til at være meget højere på grundlag af virksomhedens betalingsevne og i betragtning af dens tilknytning til Rana Plaza; beklager ligeledes, at alle virksomheder med tilknytning til Rana Plaza har ydet utilstrækkelige donationer og således ikke opfyldt deres forpligtelser over for ofrene, herunder Mango, Matalan og Inditex, der har afvist at offentliggøre deres donationer, og andre såsom Walmart og The Children's place, der kun har bidraget med et minimalt beløb; |
| --- | --- |

3.

kritiserer, at omkring en tredjedel af de virksomheder, der skønnes at have tilknytning til fabrikskomplekset, såsom Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT eller YesZee stadig mangler at betale til Donor Trust-fonden; beklager dybt, at Benetton efter flere måneders nølen kun har givet 1,1 mio. USD til Rana Plaza Donor Trust Fund på trods af, at det nødvendige bidrag er vurderet til at være meget højere på grundlag af virksomhedens betalingsevne og i betragtning af dens tilknytning til Rana Plaza; beklager ligeledes, at alle virksomheder med tilknytning til Rana Plaza har ydet utilstrækkelige donationer og således ikke opfyldt deres forpligtelser over for ofrene, herunder Mango, Matalan og Inditex, der har afvist at offentliggøre deres donationer, og andre såsom Walmart og The Children's place, der kun har bidraget med et minimalt beløb;

| 4. | bemærker, at erstatningen for Tazreen-branden nu er ved at blive forhandlet på samme grundlag som Rana Plaza-aftalen, og beklager dybt de fortsatte forsinkelser og opfordrer til, at erstatningen betales rettidigt; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at erstatningen for Tazreen-branden nu er ved at blive forhandlet på samme grundlag som Rana Plaza-aftalen, og beklager dybt de fortsatte forsinkelser og opfordrer til, at erstatningen betales rettidigt;

| 5. | glæder sig over de skridt, der tages til at etablere en permanent national forsikringsordning for arbejdsulykker, og tilskynder Bangladeshs regering til at stå ved sit tilsagn i så henseende inden for rammerne af den nationale trepartshandlingsplan; opfordrer Kommissionen til at støtte sådanne bestræbelser, når det er relevant, bemærker imidlertid, at så længe den nuværende erstatning ikke er betalt, vil dette fortsat være en hindring for fremskridt på dette område; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over de skridt, der tages til at etablere en permanent national forsikringsordning for arbejdsulykker, og tilskynder Bangladeshs regering til at stå ved sit tilsagn i så henseende inden for rammerne af den nationale trepartshandlingsplan; opfordrer Kommissionen til at støtte sådanne bestræbelser, når det er relevant, bemærker imidlertid, at så længe den nuværende erstatning ikke er betalt, vil dette fortsat være en hindring for fremskridt på dette område;

| 6. | opfordrer Kommissionen, regeringerne i EU samt andre til at behandle forslag til obligatoriske lovrammer, der vil sikre, at adgangen til domstolsprøvelse og erstatning er baseret på behov og ansvarlighed og ikke blot på interessegruppers evne til at hænge andre ud eller virksomheders frivillige indsats; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen, regeringerne i EU samt andre til at behandle forslag til obligatoriske lovrammer, der vil sikre, at adgangen til domstolsprøvelse og erstatning er baseret på behov og ansvarlighed og ikke blot på interessegruppers evne til at hænge andre ud eller virksomheders frivillige indsats;

| 7. | glæder sig over det af EU ledede initiativ til at lancere bæredygtighedsaftalen, der har til formål at sikre en ny start inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsvilkår, respekt for arbejdstagerrettigheder og fremme af ansvarlig forretningsførelse i konfektionsindustrien i Bangladesh; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over det af EU ledede initiativ til at lancere bæredygtighedsaftalen, der har til formål at sikre en ny start inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsvilkår, respekt for arbejdstagerrettigheder og fremme af ansvarlig forretningsførelse i konfektionsindustrien i Bangladesh;

| 8. | noterer sig konklusionerne i den første evaluering af bæredygtighedsaftalen i oktober 2014, i henhold til hvilken Bangladeshs myndigheder havde gjort gode fremskridt, og anerkender, at bæredygtighedsaftalen har bidraget til forbedring af sikkerheds- og sundhedsforholdene på fabrikker og arbejdsvilkårene i konfektionsindustrien; opfordrer imidlertid indtrængende regeringen i Bangladesh til at øge sin indsats for aktivt at gennemføre alle forpligtelser i bæredygtighedsaftalen som et emne af højeste prioritet; stoler på, at der kan gøres betydelige fremskridt med hensyn til alle arbejdsmarkeds- og sikkerhedsmæssige problemstillinger — navnlig med hensyn til arbejdstagerrettigheder, arbejdstilsyn, anstændige lønninger, bygningers konstruktionsmæssige integritet, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen samt ansvarlig forretningsskik — inden den anden evaluering af bæredygtighedsaftalen, som skal finde sted i efteråret 2015; |
| --- | --- |

8.

noterer sig konklusionerne i den første evaluering af bæredygtighedsaftalen i oktober 2014, i henhold til hvilken Bangladeshs myndigheder havde gjort gode fremskridt, og anerkender, at bæredygtighedsaftalen har bidraget til forbedring af sikkerheds- og sundhedsforholdene på fabrikker og arbejdsvilkårene i konfektionsindustrien; opfordrer imidlertid indtrængende regeringen i Bangladesh til at øge sin indsats for aktivt at gennemføre alle forpligtelser i bæredygtighedsaftalen som et emne af højeste prioritet; stoler på, at der kan gøres betydelige fremskridt med hensyn til alle arbejdsmarkeds- og sikkerhedsmæssige problemstillinger — navnlig med hensyn til arbejdstagerrettigheder, arbejdstilsyn, anstændige lønninger, bygningers konstruktionsmæssige integritet, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen samt ansvarlig forretningsskik — inden den anden evaluering af bæredygtighedsaftalen, som skal finde sted i efteråret 2015;

| 9. | bemærker de skridt, Bangladesh har taget med hensyn til at ændre sin arbejdsmarkedslovgivning efter Rana Plaza-tragedien ved at styrke de grundlæggende rettigheder på områderne sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdstagerrettigheder; beklager, at der ikke er blevet gjort noget ved en række begrænsninger af arbejdstagernes foreningsfrihed, og at loven stadig ikke er i overensstemmelse med centrale ILO-konventioner; |
| --- | --- |

9.

bemærker de skridt, Bangladesh har taget med hensyn til at ændre sin arbejdsmarkedslovgivning efter Rana Plaza-tragedien ved at styrke de grundlæggende rettigheder på områderne sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdstagerrettigheder; beklager, at der ikke er blevet gjort noget ved en række begrænsninger af arbejdstagernes foreningsfrihed, og at loven stadig ikke er i overensstemmelse med centrale ILO-konventioner;

| 10. | opfordrer i overensstemmelse med forpligtelserne i bæredygtighedsaftalen regeringen og parlamentet i Bangladesh til som en absolut prioriteret sag at vedtage de nødvendige regler og bestemmelser for at sikre, at loven gennemføres effektivt, i nøje samråd med det rådgivende trepartsudvalg og under særligt hensyn til gennemførelsen af ILO’s konvention 87 og 98 om foreningsfrihed og kollektive aftaler; |
| --- | --- |

10.

opfordrer i overensstemmelse med forpligtelserne i bæredygtighedsaftalen regeringen og parlamentet i Bangladesh til som en absolut prioriteret sag at vedtage de nødvendige regler og bestemmelser for at sikre, at loven gennemføres effektivt, i nøje samråd med det rådgivende trepartsudvalg og under særligt hensyn til gennemførelsen af ILO’s konvention 87 og 98 om foreningsfrihed og kollektive aftaler;

| 11. | er bekymret over situationen i EPZ'erne, hvor fagforeninger stadig er forbudt og arbejdsvilkår, sundheds- og sikkerhedsstandarder er dårlige, og understreger, at arbejdstagerne der bør nyde godt af grundlæggende lovmæssige frihedsrettigheder og sikkerhedsstandarder svarende til dem, som arbejdstagere andre steder i landet har; beklager dybt, at den foreslåede EPZ-arbejdsmarkedslov fortsat forbyder arbejdstagerne at danne fagforeninger i EPZ'erne, og påpeger, at arbejdstagervelfærdsorganisationer på ingen måde har rettigheder og privilegier, der kan sammenlignes med fagforeningers; opfordrer indtrængende Bangladeshs regering til straks at udvide arbejdsmarkedsloven til også at omfatte EPZ'erne fuldt ud; |
| --- | --- |

11.

er bekymret over situationen i EPZ'erne, hvor fagforeninger stadig er forbudt og arbejdsvilkår, sundheds- og sikkerhedsstandarder er dårlige, og understreger, at arbejdstagerne der bør nyde godt af grundlæggende lovmæssige frihedsrettigheder og sikkerhedsstandarder svarende til dem, som arbejdstagere andre steder i landet har; beklager dybt, at den foreslåede EPZ-arbejdsmarkedslov fortsat forbyder arbejdstagerne at danne fagforeninger i EPZ'erne, og påpeger, at arbejdstagervelfærdsorganisationer på ingen måde har rettigheder og privilegier, der kan sammenlignes med fagforeningers; opfordrer indtrængende Bangladeshs regering til straks at udvide arbejdsmarkedsloven til også at omfatte EPZ'erne fuldt ud;

| 12. | glæder sig over forhøjelsen af mindstelønnen for arbejdstagere i konfektionssektoren med 77 % fra 35 til 62 EUR om måneden og tilskynder til, at den gennemføres på et endnu mere universelt grundlag; bemærker imidlertid, at minimumslønnen i beklædningsindustrien i praksis stadig ikke dækker arbejdstagernes grundlæggende behov, og at den skulle op på mindst 104 EUR for at gøre det, og opfordrer regeringen i Bangladesh til at indføre mindsteløn, man kan leve af, i fuldstændigt samråd med fagforeninger og arbejdstagere; opfordrer desuden indtrængende regeringen til at sikre, at beklædningsfabrikkerne rent faktisk udbetaler den løn, folk har krav på; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over forhøjelsen af mindstelønnen for arbejdstagere i konfektionssektoren med 77 % fra 35 til 62 EUR om måneden og tilskynder til, at den gennemføres på et endnu mere universelt grundlag; bemærker imidlertid, at minimumslønnen i beklædningsindustrien i praksis stadig ikke dækker arbejdstagernes grundlæggende behov, og at den skulle op på mindst 104 EUR for at gøre det, og opfordrer regeringen i Bangladesh til at indføre mindsteløn, man kan leve af, i fuldstændigt samråd med fagforeninger og arbejdstagere; opfordrer desuden indtrængende regeringen til at sikre, at beklædningsfabrikkerne rent faktisk udbetaler den løn, folk har krav på;

| 13. | glæder sig over registreringen af omkring 300 nye beklædningsfagforeninger siden starten af 2013, hvilket fordobler antallet af fagforeninger i beklædningssektoren, men er bekymret over, at registreringsprocessen i 2014 og 2015 er taget af i fart; tilskynder myndighederne i Bangladesh til at fortsætte i tråd med den oprindelige positive tendens for at opfylde målsætningerne om en passende repræsentation for de fire millioner arbejdstagere i konfektionsbranchen; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over registreringen af omkring 300 nye beklædningsfagforeninger siden starten af 2013, hvilket fordobler antallet af fagforeninger i beklædningssektoren, men er bekymret over, at registreringsprocessen i 2014 og 2015 er taget af i fart; tilskynder myndighederne i Bangladesh til at fortsætte i tråd med den oprindelige positive tendens for at opfylde målsætningerne om en passende repræsentation for de fire millioner arbejdstagere i konfektionsbranchen;

| 14. | er dybt bekymret over rapporter om, at fagforeninger, der er dannet for nylig, har været udsat for forskelsbehandling, afvisninger og repressalier; er forfærdet over den udbredte diskrimination mod fagforeninger, der understreges af veldokumenterede eksempler på trusler, chikane og fysisk vold mod arbejdstagerrepræsentanter, herunder mordet på fagforeningslederen Aminul Islam; opfordrer indtrængende regeringen i Bangladesh til effektivt at gøre noget ved urimelig arbejdspraksis ved at gennemføre de nødvendige foranstaltninger til at forebygge, efterforske og retsforfølge ulovligheder hurtigt og på gennemsigtig vis for at bringe straffriheden til ophør og ligeledes retsforfølge gerningsmændene til mordet på Aminul Islam; er overbevist om, at passende undervisning i og bevidstgørelse om arbejdstagerrettigheder er en effektiv måde at mindske diskrimination mod fagforeninger på; |
| --- | --- |

14.

er dybt bekymret over rapporter om, at fagforeninger, der er dannet for nylig, har været udsat for forskelsbehandling, afvisninger og repressalier; er forfærdet over den udbredte diskrimination mod fagforeninger, der understreges af veldokumenterede eksempler på trusler, chikane og fysisk vold mod arbejdstagerrepræsentanter, herunder mordet på fagforeningslederen Aminul Islam; opfordrer indtrængende regeringen i Bangladesh til effektivt at gøre noget ved urimelig arbejdspraksis ved at gennemføre de nødvendige foranstaltninger til at forebygge, efterforske og retsforfølge ulovligheder hurtigt og på gennemsigtig vis for at bringe straffriheden til ophør og ligeledes retsforfølge gerningsmændene til mordet på Aminul Islam; er overbevist om, at passende undervisning i og bevidstgørelse om arbejdstagerrettigheder er en effektiv måde at mindske diskrimination mod fagforeninger på;

| 15. | mener, at eksistensen af demokratiske fagforeningsstrukturer spiller en vigtig rolle for bedre sundheds- og sikkerhedsstandarder, f.eks. fortsat udvikling af arbejdstagerstyrede sikkerhedsudvalg på alle fabrikker; understreger ligeledes betydningen af, at fagforeningerne får adgang til fabrikkerne for at undervise arbejdstagerne i, hvordan de kan beskytte deres rettigheder og deres sikkerhed, herunder deres ret til at nægte at udføre usikkert arbejde; |
| --- | --- |

15.

mener, at eksistensen af demokratiske fagforeningsstrukturer spiller en vigtig rolle for bedre sundheds- og sikkerhedsstandarder, f.eks. fortsat udvikling af arbejdstagerstyrede sikkerhedsudvalg på alle fabrikker; understreger ligeledes betydningen af, at fagforeningerne får adgang til fabrikkerne for at undervise arbejdstagerne i, hvordan de kan beskytte deres rettigheder og deres sikkerhed, herunder deres ret til at nægte at udføre usikkert arbejde;

| 16. | glæder sig over det tilsagn, som regeringen har givet om at genopbygge departementet for inspektioner af fabrikker og anlæg (DIFE), som i sidste ende forventes at få et personale på 993 ansatte og 23 distriktskontorer, over opgraderingen af inspektionstjenesten i januar 2014 og over vedtagelsen af en national sundheds- og sikkerhedspolitik samt ensartede standarder for sundheds- og sikkerhedsinspektioner; opfordrer Kommissionen og internationale partnere til at yde teknisk bistand og dele bedste praksis for at bistå med opgraderingen af departementet for inspektioner af fabrikker og anlæg; opfordrer regeringen i Bangladesh til at leve op til sine tilsagn om arbejdsinspektioner og overholdelse for ILO's konvention 81; glæder sig over lukning af fabrikker, som ikke har opfyldt sikkerhedsstandarderne; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over det tilsagn, som regeringen har givet om at genopbygge departementet for inspektioner af fabrikker og anlæg (DIFE), som i sidste ende forventes at få et personale på 993 ansatte og 23 distriktskontorer, over opgraderingen af inspektionstjenesten i januar 2014 og over vedtagelsen af en national sundheds- og sikkerhedspolitik samt ensartede standarder for sundheds- og sikkerhedsinspektioner; opfordrer Kommissionen og internationale partnere til at yde teknisk bistand og dele bedste praksis for at bistå med opgraderingen af departementet for inspektioner af fabrikker og anlæg; opfordrer regeringen i Bangladesh til at leve op til sine tilsagn om arbejdsinspektioner og overholdelse for ILO's konvention 81; glæder sig over lukning af fabrikker, som ikke har opfyldt sikkerhedsstandarderne;

| 17. | er fortsat bekymret over påstandene om udbredt korruption i Bangladesh blandt sundheds- og sikkerhedsinspektører og ejere af beklædningsfabrikker og opfordrer til, at der gøres mere for at bekæmpe denne praksis; |
| --- | --- |

17.

er fortsat bekymret over påstandene om udbredt korruption i Bangladesh blandt sundheds- og sikkerhedsinspektører og ejere af beklædningsfabrikker og opfordrer til, at der gøres mere for at bekæmpe denne praksis;

| 18. | forstår de vanskeligheder, der er ved at gøre fremskridt med hensyn til at ansætte inspektører, eftersom det er nødvendigt at uddanne folk på passende måde i henhold til en fælles standard og harmoniserede operationelle procedurer, før de påbegynder deres arbejde; beklager imidlertid, at målet om at ansætte 200 ekstra inspektører inden udgangen af 2013 endnu ikke er opfyldt, eftersom det nuværende antal ansatte er på 173, og understreger, at 200 inspektører er langt under det antal, der er nødvendigt for at føre tilsyn med en industri med fire mio. arbejdstagere; |
| --- | --- |

18.

forstår de vanskeligheder, der er ved at gøre fremskridt med hensyn til at ansætte inspektører, eftersom det er nødvendigt at uddanne folk på passende måde i henhold til en fælles standard og harmoniserede operationelle procedurer, før de påbegynder deres arbejde; beklager imidlertid, at målet om at ansætte 200 ekstra inspektører inden udgangen af 2013 endnu ikke er opfyldt, eftersom det nuværende antal ansatte er på 173, og understreger, at 200 inspektører er langt under det antal, der er nødvendigt for at føre tilsyn med en industri med fire mio. arbejdstagere;

| 19. | glæder sig over, at der er blevet gennemført inspektioner på alle de fabrikker, som falder inden for Bangladesh-aftalen og Alliancen, og at der er blevet færdiggjort mere end 400 korrigerende handlingsplaner; opfordrer indtrængende Bangladeshs regering til at supplere disse tiltag ved hurtigt at foretage inspektion af de fabrikker, som falder under dens ansvarsområde, og til at vedtage passende afhjælpende foranstaltninger; støtter ILO's vigtige arbejde med at bidrage til at sikre dette; glæder sig over engagementet hos de fabrikanter, der ønsker at forbedre standarderne, og opfordrer alle interesserede parter til at sikre korrekt gennemførelse af de korrigerende handlingsplaner; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over, at der er blevet gennemført inspektioner på alle de fabrikker, som falder inden for Bangladesh-aftalen og Alliancen, og at der er blevet færdiggjort mere end 400 korrigerende handlingsplaner; opfordrer indtrængende Bangladeshs regering til at supplere disse tiltag ved hurtigt at foretage inspektion af de fabrikker, som falder under dens ansvarsområde, og til at vedtage passende afhjælpende foranstaltninger; støtter ILO's vigtige arbejde med at bidrage til at sikre dette; glæder sig over engagementet hos de fabrikanter, der ønsker at forbedre standarderne, og opfordrer alle interesserede parter til at sikre korrekt gennemførelse af de korrigerende handlingsplaner;

| 20. | glæder sig over, at der i øjeblikket er mere end 250 større mode- og detailsalgsvirksomheder, der modtager leverancer fra konfektionsbranchen i Bangladesh, som har underskrevet Bangladesh-aftalen og Alliancen med henblik på at samordne deres indsats for at bidrage til at forbedre sikkerheden i de bangladeshiske fabrikker, som de modtager leverancer fra; tilskynder i denne forbindelse andre virksomheder, herunder SMV'er, til at tilslutte sig aftalen; understreger behovet for en passende inddragelse af alle aktører med henblik på en effektiv gennemførelse af aftalen og tilskynder til, at den eftergøres i andre højrisikolande; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over, at der i øjeblikket er mere end 250 større mode- og detailsalgsvirksomheder, der modtager leverancer fra konfektionsbranchen i Bangladesh, som har underskrevet Bangladesh-aftalen og Alliancen med henblik på at samordne deres indsats for at bidrage til at forbedre sikkerheden i de bangladeshiske fabrikker, som de modtager leverancer fra; tilskynder i denne forbindelse andre virksomheder, herunder SMV'er, til at tilslutte sig aftalen; understreger behovet for en passende inddragelse af alle aktører med henblik på en effektiv gennemførelse af aftalen og tilskynder til, at den eftergøres i andre højrisikolande;

| 21. | tilskynder til et øget samarbejde og systematisk udveksling af rapporter om fabriksinspektioner mellem Bangladesh-aftalen og Alliancen med henblik på at undgå dobbeltarbejde og forskellige standarder; opfordrer Alliancen til også at offentliggøre sine rapporter på bengalsk, herunder på internettet, og til at forsyne dem med billeder, så de kan blive tilgængelige for alle i landet; |
| --- | --- |

21.

tilskynder til et øget samarbejde og systematisk udveksling af rapporter om fabriksinspektioner mellem Bangladesh-aftalen og Alliancen med henblik på at undgå dobbeltarbejde og forskellige standarder; opfordrer Alliancen til også at offentliggøre sine rapporter på bengalsk, herunder på internettet, og til at forsyne dem med billeder, så de kan blive tilgængelige for alle i landet;

| 22. | mener, at globale detailhandelsvirksomheder og mærkevarefabrikanter, med de nuværende produktionsmønstre, har en stor del af ansvaret for at vanskeliggøre en forbedring af arbejdsvilkår og lønforhold i produktionslandene; er overbevist om, at der kunne skabes en mere retfærdig markedsstruktur og mere retfærdige sociale vilkår, hvis disse virksomheder hele vejen igennem deres forsyningskæder sikrede fuld respekt for ILO's vigtigste arbejdsstandarder, internationalt anerkendte standarder for virksomheders sociale ansvar (VSA), navnlig OECD's nyligt ajourførte retningslinjer for multinationale virksomheder, de ti VSA-principper i FN’s »Global Compact«-initiativ, den vejledende ISO 26000-standard om social ansvarlighed, ILO's trepartsprinciperklæring om multinationale virksomheder og socialpolitik og FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; bifalder Kommissionens flagskibsinitiativ om ansvarlig forvaltning af forsyningskæden i beklædningssektoren under hensyntagen til allerede eksisterende nationale initiativer i Tyskland, Nederlandene, Frankrig og Danmark, og mener, at EU har evnen og pligten til at være førende på globalt plan inden for ansvarlighed i forsyningskæden; |
| --- | --- |

22.

mener, at globale detailhandelsvirksomheder og mærkevarefabrikanter, med de nuværende produktionsmønstre, har en stor del af ansvaret for at vanskeliggøre en forbedring af arbejdsvilkår og lønforhold i produktionslandene; er overbevist om, at der kunne skabes en mere retfærdig markedsstruktur og mere retfærdige sociale vilkår, hvis disse virksomheder hele vejen igennem deres forsyningskæder sikrede fuld respekt for ILO's vigtigste arbejdsstandarder, internationalt anerkendte standarder for virksomheders sociale ansvar (VSA), navnlig OECD's nyligt ajourførte retningslinjer for multinationale virksomheder, de ti VSA-principper i FN’s »Global Compact«-initiativ, den vejledende ISO 26000-standard om social ansvarlighed, ILO's trepartsprinciperklæring om multinationale virksomheder og socialpolitik og FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; bifalder Kommissionens flagskibsinitiativ om ansvarlig forvaltning af forsyningskæden i beklædningssektoren under hensyntagen til allerede eksisterende nationale initiativer i Tyskland, Nederlandene, Frankrig og Danmark, og mener, at EU har evnen og pligten til at være førende på globalt plan inden for ansvarlighed i forsyningskæden;

| 23. | mener, at adgang til information i beklædningssektoren ofte er en af de største hindringer for at imødegå menneskerettighedskrænkelser i den globale forsyningskæde, og at der er behov for et obligatorisk indberetningssystem, der giver oplysninger, som forbinder alle aktører inden for ét produkts værdikæde, lige fra produktionsstedet til detailhandlerne; mener, at der er behov for ny EU-lovgivning for at skabe en retlig forpligtelse til nødvendig omhu for EU-virksomheder, der outsourcer produktionen til tredjelande, herunder foranstaltninger til at sikre sporbarhed og gennemsigtighed i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder; |
| --- | --- |

23.

mener, at adgang til information i beklædningssektoren ofte er en af de største hindringer for at imødegå menneskerettighedskrænkelser i den globale forsyningskæde, og at der er behov for et obligatorisk indberetningssystem, der giver oplysninger, som forbinder alle aktører inden for ét produkts værdikæde, lige fra produktionsstedet til detailhandlerne; mener, at der er behov for ny EU-lovgivning for at skabe en retlig forpligtelse til nødvendig omhu for EU-virksomheder, der outsourcer produktionen til tredjelande, herunder foranstaltninger til at sikre sporbarhed og gennemsigtighed i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder;

| 24. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at indføje en obligatorisk og retskraftig klausul om virksomhedernes sociale ansvar (VSA) i alle bilaterale handels- og investeringsaftaler, der undertegnes af EU, hvorved europæiske investorer bindes til de VSA-principper, der er fastlagt på internationalt plan, herunder ajourføringen fra 2010 af OECD's retningslinjer og de standarder, der er fastlagt af FN, ILO og EU; anmoder om, at der i fremtidige EU-handelsaftaler med tredjelande gives en mere fremtrædende plads til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen som led i dagsordenen for anstændigt arbejde, og at EU yder teknisk bistand til gennemførelsen af disse bestemmelser, således at de ikke udgør en handelshindring; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at indføje en obligatorisk og retskraftig klausul om virksomhedernes sociale ansvar (VSA) i alle bilaterale handels- og investeringsaftaler, der undertegnes af EU, hvorved europæiske investorer bindes til de VSA-principper, der er fastlagt på internationalt plan, herunder ajourføringen fra 2010 af OECD's retningslinjer og de standarder, der er fastlagt af FN, ILO og EU; anmoder om, at der i fremtidige EU-handelsaftaler med tredjelande gives en mere fremtrædende plads til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen som led i dagsordenen for anstændigt arbejde, og at EU yder teknisk bistand til gennemførelsen af disse bestemmelser, således at de ikke udgør en handelshindring;

| 25. | anerkender, at beskæftigelsen i beklædningssektoren har hjulpet millioner af fattige kvinder fra landdistrikterne i Bangladesh og andre steder til at slippe for afsavn og afhængighed af mandlig støtte; bemærker, at den ikke-organiserede arbejdsstyrke i væsentlig grad har bestået af ufaglærte arbejdstagere og kvinder i konfektionsbranchen i udviklingslande; anerkender, at fremskridt med hensyn til arbejdstageres rettigheder og beskyttelse er afgørende for styrkelsen af kvinders status, og understreger, at det er nødvendigt at øge repræsentationen af kvinder i fagforeninger, herunder de nyligt oprettede i Bangladesh, og glæder sig over bæredygtighedsaftalen i erkendelse af, at kønsrelateret indflydelse er vigtig for forbedring af arbejdsstandarderne; |
| --- | --- |

25.

anerkender, at beskæftigelsen i beklædningssektoren har hjulpet millioner af fattige kvinder fra landdistrikterne i Bangladesh og andre steder til at slippe for afsavn og afhængighed af mandlig støtte; bemærker, at den ikke-organiserede arbejdsstyrke i væsentlig grad har bestået af ufaglærte arbejdstagere og kvinder i konfektionsbranchen i udviklingslande; anerkender, at fremskridt med hensyn til arbejdstageres rettigheder og beskyttelse er afgørende for styrkelsen af kvinders status, og understreger, at det er nødvendigt at øge repræsentationen af kvinder i fagforeninger, herunder de nyligt oprettede i Bangladesh, og glæder sig over bæredygtighedsaftalen i erkendelse af, at kønsrelateret indflydelse er vigtig for forbedring af arbejdsstandarderne;

| 26. | bemærker, at »Alt undtagen våben«-initiativet (EBA) har spillet en vigtig rolle i Bangladeshs økonomiske udvikling og har bidraget til at forbedre de materielle vilkår for millioner af mennesker, navnlig kvinder; er imidlertid overbevist om, at »Alt andet end våben«-initiativet og den generelle toldpræferenceordning uden fornuftig konditionalitet vedrørende menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder risikerer at forværre de dårlige standarder for arbejdstagerbeskyttelse og undergrave anstændigt arbejde; opfordrer Kommissionen til at fastslå, om Bangladesh overholder menneskerettigheds-, arbejds- og miljøkonventioner i forbindelse med den generelle toldpræferenceordning, og rapportere tilbage til Parlamentet; understreger, at lande, der gør gode fremskridt med hensyn til sociale standarder og arbejdsstandarder, bør belønnes ved, at de bevarer fuld markedsadgang for deres produkter; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at »Alt undtagen våben«-initiativet (EBA) har spillet en vigtig rolle i Bangladeshs økonomiske udvikling og har bidraget til at forbedre de materielle vilkår for millioner af mennesker, navnlig kvinder; er imidlertid overbevist om, at »Alt andet end våben«-initiativet og den generelle toldpræferenceordning uden fornuftig konditionalitet vedrørende menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder risikerer at forværre de dårlige standarder for arbejdstagerbeskyttelse og undergrave anstændigt arbejde; opfordrer Kommissionen til at fastslå, om Bangladesh overholder menneskerettigheds-, arbejds- og miljøkonventioner i forbindelse med den generelle toldpræferenceordning, og rapportere tilbage til Parlamentet; understreger, at lande, der gør gode fremskridt med hensyn til sociale standarder og arbejdsstandarder, bør belønnes ved, at de bevarer fuld markedsadgang for deres produkter;

| 27. | tilskynder NF/HR Mogherini og kommissær Malmström til at vedblive med at inddrage ratifikationen af centrale ILO-standarder, sundheds- og sikkerhedsinspektion og foreningsfrihed i drøftelserne med Bangladesh om fortsat præferencehandel; |
| --- | --- |

27.

tilskynder NF/HR Mogherini og kommissær Malmström til at vedblive med at inddrage ratifikationen af centrale ILO-standarder, sundheds- og sikkerhedsinspektion og foreningsfrihed i drøftelserne med Bangladesh om fortsat præferencehandel;

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Menneskerettighedsråd, Bangladeshs regering og parlament samt til generaldirektøren for ILO. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Menneskerettighedsråd, Bangladeshs regering og parlament samt til generaldirektøren for ILO.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0024.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0045.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0516.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0100.

(5)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 31.

(6)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 101.

(7)  EFT L 118 af 27.4.2001, s. 48.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0049.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0050.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/47

---

P8_TA(2015)0176

Det Europæiske Råds ekstraordinære møde (den 23. april 2015) — De seneste tragedier i Middelhavet og EU's migrations- og asylpolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om de seneste tragedier i Middelhavet og EU's migrations- og asylpolitikker (2015/2660(RSP))

(2016/C 346/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til Genèvekonventionen fra 1951 og tillægsprotokollen dertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionen fra 1951 og tillægsprotokollen dertil,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om migrationsstrømmene i Middelhavsområdet, navnlig tragedien ved Lampedusa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om migrationsstrømmene i Middelhavsområdet, navnlig tragedien ved Lampedusa (1),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 22. maj 2014 om gennemførelse af meddelelsen om arbejdet i Taskforcen vedrørende Middelhavet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 22. maj 2014 om gennemførelse af meddelelsen om arbejdet i Taskforcen vedrørende Middelhavet,

| — | der henviser til drøftelserne, der blev afholdt den 25. november 2014 i Europa-Parlamentet, om situationen i Middelhavsområdet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne, der blev afholdt den 25. november 2014 i Europa-Parlamentet, om situationen i Middelhavsområdet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2014 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2014 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (2),

| — | der henviser til UNHCR-initiativet for det centrale Middelhav og til UNHCR's forslag om håndteringen af de nuværende og fremtidige strømme af asylansøgere, flygtninge og migranter i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNHCR-initiativet for det centrale Middelhav og til UNHCR's forslag om håndteringen af de nuværende og fremtidige strømme af asylansøgere, flygtninge og migranter i Europa,

| — | der henviser til 10-punktshandlingsplanen om migration fra den fælles samling i Udenrigsrådet og Rådet (indre anliggender) af 20. april 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 10-punktshandlingsplanen om migration fra den fælles samling i Udenrigsrådet og Rådet (indre anliggender) af 20. april 2015,

| — | der henviser til konklusionerne fra det særlige topmøde i EU-Rådet om flygtningekrisen i Middelhavet den 22. april 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det særlige topmøde i EU-Rådet om flygtningekrisen i Middelhavet den 22. april 2015,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, og stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, og stk. 4,

| A. | der henviser til, at over 1 500 personer ifølge Den Internationale Organisation for Migration har mistet livet i Middelhavet siden årets begyndelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at over 1 500 personer ifølge Den Internationale Organisation for Migration har mistet livet i Middelhavet siden årets begyndelse;

| B. | der henviser til, at IOM skønner, at 23 918 migranter er nået i land på den italienske kyst siden 1. januar 2015; der henviser til, at de græske myndigheder oplyser, at 10 445 migranter er blevet reddet af den græske kystvagt i Ægæerhavet i første kvartal af 2015; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at IOM skønner, at 23 918 migranter er nået i land på den italienske kyst siden 1. januar 2015; der henviser til, at de græske myndigheder oplyser, at 10 445 migranter er blevet reddet af den græske kystvagt i Ægæerhavet i første kvartal af 2015;

| C. | der henviser til, at italienske marinestyrker, den italienske kystvagt, den italienske flåde og flere handelsskibe har været i konstant aktion for at redde migranter i havsnød og på seks dage, den 10. april–den 16. april 2015, reddede omkring 10 000 migranter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at italienske marinestyrker, den italienske kystvagt, den italienske flåde og flere handelsskibe har været i konstant aktion for at redde migranter i havsnød og på seks dage, den 10. april–den 16. april 2015, reddede omkring 10 000 migranter;

| D. | der henviser til, at den seneste operation specielt til eftersøgnings- og redningsopgaver i Middelhavet, Mare Nostrum-operationen, reddede 150 810 migranter i en periode på 364 dage; der henviser til, at de foreløbige skøn ikke viser noget fald i antallet af migranter, der krydser over Middelhavet på dette sted; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den seneste operation specielt til eftersøgnings- og redningsopgaver i Middelhavet, Mare Nostrum-operationen, reddede 150 810 migranter i en periode på 364 dage; der henviser til, at de foreløbige skøn ikke viser noget fald i antallet af migranter, der krydser over Middelhavet på dette sted;

| E. | der henviser til, at en større andel af de mennesker, der forsøger at komme over Middelhavet, er på flugt fra konflikten eller forfølgelser i Syrien, Irak, Eritrea, Somalia og Libyen; der henviser til, at op mod 700 migranter savnes og frygtes druknet, efter at den træbåd, som de var stuvet sammen på, kæntrede ud for Libyen, da et portugisisk handelsskib kom den til undsætning lørdag den 18. april 2015; der henviser til, at en af de overlevende har fortalt de italienske myndigheder, at der kan have været op til 950 mennesker om bord; der henviser til, at lignende tragedier fandt sted tidligere på måneden, hvor omkring 400 migranter angiveligt skulle have mistet livet til søs, da en fiskerbåd af træ med omkring 550 mennesker kæntrede; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en større andel af de mennesker, der forsøger at komme over Middelhavet, er på flugt fra konflikten eller forfølgelser i Syrien, Irak, Eritrea, Somalia og Libyen; der henviser til, at op mod 700 migranter savnes og frygtes druknet, efter at den træbåd, som de var stuvet sammen på, kæntrede ud for Libyen, da et portugisisk handelsskib kom den til undsætning lørdag den 18. april 2015; der henviser til, at en af de overlevende har fortalt de italienske myndigheder, at der kan have været op til 950 mennesker om bord; der henviser til, at lignende tragedier fandt sted tidligere på måneden, hvor omkring 400 migranter angiveligt skulle have mistet livet til søs, da en fiskerbåd af træ med omkring 550 mennesker kæntrede;

| F. | der henviser til, at den fælles operation »Triton«, der koordineres af Frontex, blev fuldt operationsdygtig pr. 1. november 2014 med et oprindeligt budget på kun 2,9 mio. EUR pr. måned, sammenholdt med ca. 9 mio. EUR pr. måned for Mare Nostrum; der henviser til, at mere end 24 400 ulovlige migranter er blevet reddet på den centrale Middelhavsrute siden iværksættelsen af den fælles operation Triton, herunder næsten 7 860 med indsættelse af materiel medfinansieret af Frontex; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den fælles operation »Triton«, der koordineres af Frontex, blev fuldt operationsdygtig pr. 1. november 2014 med et oprindeligt budget på kun 2,9 mio. EUR pr. måned, sammenholdt med ca. 9 mio. EUR pr. måned for Mare Nostrum; der henviser til, at mere end 24 400 ulovlige migranter er blevet reddet på den centrale Middelhavsrute siden iværksættelsen af den fælles operation Triton, herunder næsten 7 860 med indsættelse af materiel medfinansieret af Frontex;

| G. | der henviser til, at smuglere og menneskehandlere udnytter ulovlig migration og sætter migranters liv på spil for egen økonomisk vinding, og at de er ansvarlige for tusinder af dødsfald og udgør en alvorlig udfordring for EU og medlemsstaterne; der henviser til, at menneskesmuglere tjener profitter på op mod 20 mia. EUR hver år på deres kriminelle aktiviteter; der henviser til, at organiserede kriminelle grupper ifølge Europol befordrer transport af illegale migranter over Middelhavet og kan sammenkædes med menneskehandel, narkotika, skydevåben og terrorisme; der henviser til, at Europol den 17. marts 2015 indsatte sit fælles operationshold »Mare« til bekæmpelse af disse kriminelle grupper; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at smuglere og menneskehandlere udnytter ulovlig migration og sætter migranters liv på spil for egen økonomisk vinding, og at de er ansvarlige for tusinder af dødsfald og udgør en alvorlig udfordring for EU og medlemsstaterne; der henviser til, at menneskesmuglere tjener profitter på op mod 20 mia. EUR hver år på deres kriminelle aktiviteter; der henviser til, at organiserede kriminelle grupper ifølge Europol befordrer transport af illegale migranter over Middelhavet og kan sammenkædes med menneskehandel, narkotika, skydevåben og terrorisme; der henviser til, at Europol den 17. marts 2015 indsatte sit fælles operationshold »Mare« til bekæmpelse af disse kriminelle grupper;

| H. | der henviser til, at regional ustabilitet og konflikt øver indvirkning på massetilstrømningen af migranter og strømmene af fordrevne mennesker og således også på antallet af personer, der forsøger at komme ind i EU; der henviser til, at IS/Da'eshs eksplosive ekspansion ind i tilstødende konfliktområder i sidste ende vil indvirke på den massive tilstrømning af migranter og strømme af fordrevne mennesker; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at regional ustabilitet og konflikt øver indvirkning på massetilstrømningen af migranter og strømmene af fordrevne mennesker og således også på antallet af personer, der forsøger at komme ind i EU; der henviser til, at IS/Da'eshs eksplosive ekspansion ind i tilstødende konfliktområder i sidste ende vil indvirke på den massive tilstrømning af migranter og strømme af fordrevne mennesker;

| 1. | udtrykker dyb beklagelse og sorg over de gentagne, tragiske tab af menneskeliv i Middelhavet; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at bygge videre på det eksisterende samarbejde og gøre alt, hvad der står i deres magt, for at forebygge yderligere tab af menneskeliv til søs; opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at identificere ligene og de savnede og for at underrette de pårørende; |
| --- | --- |

1.

udtrykker dyb beklagelse og sorg over de gentagne, tragiske tab af menneskeliv i Middelhavet; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at bygge videre på det eksisterende samarbejde og gøre alt, hvad der står i deres magt, for at forebygge yderligere tab af menneskeliv til søs; opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at identificere ligene og de savnede og for at underrette de pårørende;

| 2. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at tilvejebringe de fornødne ressourcer til at sikre, at forpligtelsen til at udføre eftersøgnings- og redningsaktioner (SAR) konkret efterleves og derfor bliver behørigt finansieret; opfordrer medlemsstaterne til fortsat at udvise solidaritet og engagement ved at forhøje deres bidrag til Frontex og Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) og forpligter sig til via EU-budgettet og EU's relevante fonde at sørge for, at disse agenturer får de (menneskelige og udstyrsmæssige) ressourcer, de har brug for til at opfylde deres forpligtelser; |
| --- | --- |

2.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at tilvejebringe de fornødne ressourcer til at sikre, at forpligtelsen til at udføre eftersøgnings- og redningsaktioner (SAR) konkret efterleves og derfor bliver behørigt finansieret; opfordrer medlemsstaterne til fortsat at udvise solidaritet og engagement ved at forhøje deres bidrag til Frontex og Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) og forpligter sig til via EU-budgettet og EU's relevante fonde at sørge for, at disse agenturer får de (menneskelige og udstyrsmæssige) ressourcer, de har brug for til at opfylde deres forpligtelser;

| 3. | gentager nødvendigheden af, at EU baserer sin reaktion på de seneste tragedier i Middelhavet på et grundlag af solidaritet og ligelig ansvarsfordeling, som det fremgår af artikel 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og af at EU anlægger en altomfattende EU-tilgang; gentager, at det er nødvendigt, at EU gør fremskridt med hensyn til rimelig fordeling og solidaritet over for de medlemsstater, der modtager det største antal flygtninge og asylansøgere både i absolutte tal og proportionelt set; |
| --- | --- |

3.

gentager nødvendigheden af, at EU baserer sin reaktion på de seneste tragedier i Middelhavet på et grundlag af solidaritet og ligelig ansvarsfordeling, som det fremgår af artikel 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og af at EU anlægger en altomfattende EU-tilgang; gentager, at det er nødvendigt, at EU gør fremskridt med hensyn til rimelig fordeling og solidaritet over for de medlemsstater, der modtager det største antal flygtninge og asylansøgere både i absolutte tal og proportionelt set;

| 4. | glæder sig over Det Europæiske Råds løfte om at styrke EU's operation Triton ved at øge finansieringen og tilføre mere materiel; opfordrer indtrængende EU til at opstille et klart mandat for Triton, så operationsområdet kan udvides og det kan bemyndiges til at udføre SAR-opgaver på EU-niveau; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over Det Europæiske Råds løfte om at styrke EU's operation Triton ved at øge finansieringen og tilføre mere materiel; opfordrer indtrængende EU til at opstille et klart mandat for Triton, så operationsområdet kan udvides og det kan bemyndiges til at udføre SAR-opgaver på EU-niveau;

| 5. | opfordrer til en velfunderet og permanent, humanitær EU- redningsoperation, der ligesom Mare Nostrum vil skulle operere på åbent hav, og som alle medlemsstater vil skulle bidrage til både finansielt og med udstyr og materiel; opfordrer indtrængende EU til at medfinansiere en sådan operation; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til en velfunderet og permanent, humanitær EU- redningsoperation, der ligesom Mare Nostrum vil skulle operere på åbent hav, og som alle medlemsstater vil skulle bidrage til både finansielt og med udstyr og materiel; opfordrer indtrængende EU til at medfinansiere en sådan operation;

| 6. | glæder sig over Det Europæiske Råds forslag om fælles behandling af asylansøgninger med støtte fra EASO-arbejdshold; opfordrer Kommissionen til at udvide EASO's mandat for at højne dets operationelle rolle i behandlingen af asylansøgninger; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over Det Europæiske Råds forslag om fælles behandling af asylansøgninger med støtte fra EASO-arbejdshold; opfordrer Kommissionen til at udvide EASO's mandat for at højne dets operationelle rolle i behandlingen af asylansøgninger;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuldt brug af de eksisterende muligheder for at udstede humanitære visa på deres ambassader og konsulater; gør i denne forbindelse opmærksom på, at Rådet bør gøre sig alvorlige overvejelser om muligheden for at aktivere direktivet om midlertidig beskyttelse af 2001 eller artikel 78, stk. 3, i TEUF, som begge muliggør brugen af en solidaritetsmekanisme i tilfælde af en pludselig og massiv tilstrømning af fordrevne personer; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuldt brug af de eksisterende muligheder for at udstede humanitære visa på deres ambassader og konsulater; gør i denne forbindelse opmærksom på, at Rådet bør gøre sig alvorlige overvejelser om muligheden for at aktivere direktivet om midlertidig beskyttelse af 2001 eller artikel 78, stk. 3, i TEUF, som begge muliggør brugen af en solidaritetsmekanisme i tilfælde af en pludselig og massiv tilstrømning af fordrevne personer;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at yde større bidrag til de eksisterende genhusningsprogrammer, især de medlemsstater der ikke har ydet noget som helst; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at yde større bidrag til de eksisterende genhusningsprogrammer, især de medlemsstater der ikke har ydet noget som helst;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at indføre en bindende kvote for fordelingen af asylansøgere mellem samtlige medlemsstater; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at indføre en bindende kvote for fordelingen af asylansøgere mellem samtlige medlemsstater;

| 10. | understreger, at det er nødvendigt at fremme frivillige tilbagevendelsespolitikker, samtidig med at alle migranters rettigheder sikres, og at der sikres sikker og lovlig adgang til EU's asylsystem, med behørig efterlevelse af princippet om non-refoulement; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er nødvendigt at fremme frivillige tilbagevendelsespolitikker, samtidig med at alle migranters rettigheder sikres, og at der sikres sikker og lovlig adgang til EU's asylsystem, med behørig efterlevelse af princippet om non-refoulement;

| 11. | glæder sig over, at den højtstående repræsentant og det lettiske formandskab øjeblikkeligt indkaldte til det ekstraordinære fælles møde for udenrigs- og indenrigsministrene i Luxemburg, og glæder sig over, at medlemsstaterne øjeblikkeligt sammenkaldte et ekstraordinært topmøde med henblik på at finde fælles løsninger som svar på krisesituationen i Middelhavet; tager til efterretning, at der blev afholdt en indledende bred drøftelse af mulighederne for at redde liv, bekæmpe menneskesmuglerne og -handlerne og om at dele ansvaret for så vidt angår modtagelse og beskyttelse mellem medlemsstaterne; understreger, at medlemsstaterne må udbygge deres tilsagn, og beklager fraværet af tilsagn fra Det Europæiske Råd om at etablere en troværdig, EU-dækkende, bindende solidaritetsmekanisme; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at den højtstående repræsentant og det lettiske formandskab øjeblikkeligt indkaldte til det ekstraordinære fælles møde for udenrigs- og indenrigsministrene i Luxemburg, og glæder sig over, at medlemsstaterne øjeblikkeligt sammenkaldte et ekstraordinært topmøde med henblik på at finde fælles løsninger som svar på krisesituationen i Middelhavet; tager til efterretning, at der blev afholdt en indledende bred drøftelse af mulighederne for at redde liv, bekæmpe menneskesmuglerne og -handlerne og om at dele ansvaret for så vidt angår modtagelse og beskyttelse mellem medlemsstaterne; understreger, at medlemsstaterne må udbygge deres tilsagn, og beklager fraværet af tilsagn fra Det Europæiske Råd om at etablere en troværdig, EU-dækkende, bindende solidaritetsmekanisme;

| 12. | opfordrer til en hurtig og fuldstændig gennemførelse i national ret og efterfølgende anvendelse af det fælles europæiske asylsystem fra alle deltagende medlemsstaters side, for derved at sikre fælles EU-standarder, herunder for migrantmodtagelse, i henhold til gældende lovgivning; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til en hurtig og fuldstændig gennemførelse i national ret og efterfølgende anvendelse af det fælles europæiske asylsystem fra alle deltagende medlemsstaters side, for derved at sikre fælles EU-standarder, herunder for migrantmodtagelse, i henhold til gældende lovgivning;

| 13. | opfordrer til tættere samarbejde mellem EU og medlemsstaternes politik i bekæmpelsen af de grundlæggende årsager til migration; understreger, at det er nødvendigt med en samlet EU-tilgang, der styrker sammenhængen i de interne og eksterne politikker og navnlig i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, udviklingspolitik og migrationspolitik; opfordrer EU til at styrke samarbejdet med partnerlandene i Mellemøsten og Afrika for at fremme demokrati, grundlæggende friheder og rettigheder, sikkerhed og velstand; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til tættere samarbejde mellem EU og medlemsstaternes politik i bekæmpelsen af de grundlæggende årsager til migration; understreger, at det er nødvendigt med en samlet EU-tilgang, der styrker sammenhængen i de interne og eksterne politikker og navnlig i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, udviklingspolitik og migrationspolitik; opfordrer EU til at styrke samarbejdet med partnerlandene i Mellemøsten og Afrika for at fremme demokrati, grundlæggende friheder og rettigheder, sikkerhed og velstand;

| 14. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og tredjelande til at fastsætte de stærkest mulige strafferetlige sanktioner mod menneskehandel og menneskesmugling både til og inden for EU såvel som mod enkeltpersoner eller grupper, der udnytter sårbare migranter i EU, og til samtidig at sikre, at enkeltpersoner, som kommer asylansøgere og fartøjer til undsætning, ikke retsforfølges; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og tredjelande til at fastsætte de stærkest mulige strafferetlige sanktioner mod menneskehandel og menneskesmugling både til og inden for EU såvel som mod enkeltpersoner eller grupper, der udnytter sårbare migranter i EU, og til samtidig at sikre, at enkeltpersoner, som kommer asylansøgere og fartøjer til undsætning, ikke retsforfølges;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med Europol, Frontex, EASO og Eurojust om at bekæmpe menneskehandlere og kriminelle netværk af menneskesmuglere, og til at udfinde og spore deres finansieringskilder og kortlægge deres fremgangsmåder i den hensigt at forhindre dem i at tjene penge på at bringe migranters liv i fare; understreger behovet for styrke samarbejdet med tredjelande, navnlig landene omkring Libyen, hvilket er en absolut forudsætning for, at det kan lykkes at optrevle disse kriminelle netværk, både hvad angår uddannelse af ordensmagten og sikring af informationstjenester; understreger behovet for, at tredjelande overholder folkeretten med hensyn til at redde liv til søs, sikrer beskyttelse af flygtninge og overholder de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med Europol, Frontex, EASO og Eurojust om at bekæmpe menneskehandlere og kriminelle netværk af menneskesmuglere, og til at udfinde og spore deres finansieringskilder og kortlægge deres fremgangsmåder i den hensigt at forhindre dem i at tjene penge på at bringe migranters liv i fare; understreger behovet for styrke samarbejdet med tredjelande, navnlig landene omkring Libyen, hvilket er en absolut forudsætning for, at det kan lykkes at optrevle disse kriminelle netværk, både hvad angår uddannelse af ordensmagten og sikring af informationstjenester; understreger behovet for, at tredjelande overholder folkeretten med hensyn til at redde liv til søs, sikrer beskyttelse af flygtninge og overholder de grundlæggende rettigheder;

| 16. | fremhæver, at der skal tages hånd om de grundlæggende årsager til vold og underudvikling i oprindelseslandene for at stoppe strømmen af flygtninge og økonomiske migranter; påpeger i denne forbindelse, at alle regeringerne i oprindelseslandene bør sætte sig som den vigtigste opgave at styrke forvaltningsstrukturerne og derfor bygge effektive og inklusive offentlige institutioner, sikre kapacitetsopbygning af tredjelandes asylsystemer, tilsikre retsstatstilstande, bekæmpe rodfæstet korruption på alle niveauer samt fremme menneskerettigheder og yderligere demokratisering; |
| --- | --- |

16.

fremhæver, at der skal tages hånd om de grundlæggende årsager til vold og underudvikling i oprindelseslandene for at stoppe strømmen af flygtninge og økonomiske migranter; påpeger i denne forbindelse, at alle regeringerne i oprindelseslandene bør sætte sig som den vigtigste opgave at styrke forvaltningsstrukturerne og derfor bygge effektive og inklusive offentlige institutioner, sikre kapacitetsopbygning af tredjelandes asylsystemer, tilsikre retsstatstilstande, bekæmpe rodfæstet korruption på alle niveauer samt fremme menneskerettigheder og yderligere demokratisering;

| 17. | gentager sin støtte til alle FN-ledede forhandlinger for at genetablere en demokratisk statsmagt i Libyen samt sit tilsagn om at optrappe bestræbelserne for at tage hånd om konflikten og ustabiliteten i Libyen og Syrien; understreger, at det at skabe regional stabilitet i konfliktområder er nøglen til at reducere yderligere fordrivelse af enkeltpersoner; |
| --- | --- |

17.

gentager sin støtte til alle FN-ledede forhandlinger for at genetablere en demokratisk statsmagt i Libyen samt sit tilsagn om at optrappe bestræbelserne for at tage hånd om konflikten og ustabiliteten i Libyen og Syrien; understreger, at det at skabe regional stabilitet i konfliktområder er nøglen til at reducere yderligere fordrivelse af enkeltpersoner;

| 18. | påpeger, at formålet med denne beslutning er at reagere på de nylige tragiske begivenheder i Middelhavet og på Det Europæiske Råds konklusioner af 23. april 2015 samt at foreslå et sæt hasteforanstaltninger, der skal iværksættes omgående, idet det påpeges, at Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, der er det kompetente udvalg i sådanne spørgsmål, er i færd med at udarbejde en betænkning, der vil afspejle Parlamentets mellemlang- og langsigtede politiske retningslinjer om migration; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at formålet med denne beslutning er at reagere på de nylige tragiske begivenheder i Middelhavet og på Det Europæiske Råds konklusioner af 23. april 2015 samt at foreslå et sæt hasteforanstaltninger, der skal iværksættes omgående, idet det påpeges, at Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, der er det kompetente udvalg i sådanne spørgsmål, er i færd med at udarbejde en betænkning, der vil afspejle Parlamentets mellemlang- og langsigtede politiske retningslinjer om migration;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde og fremlægge en ambitiøs EU-dagsorden om migration, der tager alle aspekter af migration i betragtning; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde og fremlægge en ambitiøs EU-dagsorden om migration, der tager alle aspekter af migration i betragtning;

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0448.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0105.

---

Torsdag den 30. april 2015

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/51

---

P8_TA(2015)0178

Forfølgelse af kristne rundt om i verden i relation til terrorgruppen al-Shabaabs drab på studerende i Kenya

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om forfølgelse af kristne i verden i forbindelse med drabene på studerende i Kenya begået af den islamistiske terrorgruppe al-Shabaab (2015/2661(RSP))

(2016/C 346/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kenya, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kenya,

| — | der henviser til den anden reviderede partnerskabsaftale mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (»Cotonouaftalen«), særlig artikel 8, 11 og 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den anden reviderede partnerskabsaftale mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (»Cotonouaftalen«), særlig artikel 8, 11 og 26,

| — | der henviser til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, af 23. november 2014 om massakren på 28 civile rejsende og af 3. april 2015 om nedslagtningen på universitetet i Garissa, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, af 23. november 2014 om massakren på 28 civile rejsende og af 3. april 2015 om nedslagtningen på universitetet i Garissa,

| — | der henviser til pressemeddelelsen fra Den Afrikanske Unions (AU) Freds- og Sikkerhedsråd på dets 497. møde den 9. april 2015 om terrorangrebene i Garissa i Kenya; |
| --- | --- |

—

der henviser til pressemeddelelsen fra Den Afrikanske Unions (AU) Freds- og Sikkerhedsråd på dets 497. møde den 9. april 2015 om terrorangrebene i Garissa i Kenya;

| — | der henviser til det kenyanske luftvåbens angreb på al-Shabaabs træningslejre i Somalia som reaktion på blodbadet på universitetet i Garissa, |
| --- | --- |

—

der henviser til det kenyanske luftvåbens angreb på al-Shabaabs træningslejre i Somalia som reaktion på blodbadet på universitetet i Garissa,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne,

| — | der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro fra 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro fra 1981,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om den humanitære folkeret;

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at det seneste terrorangreb i Garissa, Kenya, var rettet mod unge og uddannelse og derfor mod landets fremtid; der henviser til, at unge står for løfter og fred og er dem, der skal bære landets udvikling fremover; der henviser til, at uddannelse er central i kampen mod voldelig ekstremisme og fundamentalisme; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det seneste terrorangreb i Garissa, Kenya, var rettet mod unge og uddannelse og derfor mod landets fremtid; der henviser til, at unge står for løfter og fred og er dem, der skal bære landets udvikling fremover; der henviser til, at uddannelse er central i kampen mod voldelig ekstremisme og fundamentalisme;

| B. | der henviser til, at antallet af angreb på religiøse mindretal, navnlig kristne, i verden er steget voldsomt i de seneste måneder; der henviser til, at der hver dag er kristne, der bliver slagtet, gennembanket og arresteret, for det meste i visse dele af den arabiske verden af jihadterrorister, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at antallet af angreb på religiøse mindretal, navnlig kristne, i verden er steget voldsomt i de seneste måneder; der henviser til, at der hver dag er kristne, der bliver slagtet, gennembanket og arresteret, for det meste i visse dele af den arabiske verden af jihadterrorister,

| C. | der henviser til, at kristne er den mest forfulgte religiøse gruppe; der henviser til, at ekstremisme og forfølgelse af denne art dukker op som en væsentlig faktor i det voksende fænomen med massemigration; der henviser til, at ifølge data er antallet af kristne, der dræbes hvert år, over 150 000; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kristne er den mest forfulgte religiøse gruppe; der henviser til, at ekstremisme og forfølgelse af denne art dukker op som en væsentlig faktor i det voksende fænomen med massemigration; der henviser til, at ifølge data er antallet af kristne, der dræbes hvert år, over 150 000;

| D. | der henviser til, at ISIS/Daesh den 15. februar 2015 halshuggede 21 egyptiske koptiske kristne i Libyen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ISIS/Daesh den 15. februar 2015 halshuggede 21 egyptiske koptiske kristne i Libyen;

| E. | der henviser til, at angriberne i Garissa bevidst angreb ikkemuslimer og udpegede kristne for brutalt at henrette dem; der henviser til, at al-Shabaab åbent og offentligt hævder at føre krig mod kristne i regionen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at angriberne i Garissa bevidst angreb ikkemuslimer og udpegede kristne for brutalt at henrette dem; der henviser til, at al-Shabaab åbent og offentligt hævder at føre krig mod kristne i regionen;

| F. | der henviser til, at beskyttelse af børn og unges rettigheder og styrkelse af færdigheder, uddannelse og innovation er afgørende for at forbedre deres økonomiske, sociale og kulturelle muligheder og fremme landets udvikling; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at beskyttelse af børn og unges rettigheder og styrkelse af færdigheder, uddannelse og innovation er afgørende for at forbedre deres økonomiske, sociale og kulturelle muligheder og fremme landets udvikling;

| G. | der henviser til, at al-Shabaab regelmæssigt har angrebet studerende, skoler og andre undervisningsbygninger; der henviser til, at en selvmordsbomber i december 2009 dræbte 19 mennesker ved en dimissionsceremoni for medicinstuderende i Mogadishu i Somalia, og at terrorgruppen i oktober 2011 påtog sig ansvaret for et bombeangreb, der dræbte 70 mennesker, herunder nogle studerende, der ventede på eksamensresultaterne ved undervisningsministeriet, også i Mogadishu; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at al-Shabaab regelmæssigt har angrebet studerende, skoler og andre undervisningsbygninger; der henviser til, at en selvmordsbomber i december 2009 dræbte 19 mennesker ved en dimissionsceremoni for medicinstuderende i Mogadishu i Somalia, og at terrorgruppen i oktober 2011 påtog sig ansvaret for et bombeangreb, der dræbte 70 mennesker, herunder nogle studerende, der ventede på eksamensresultaterne ved undervisningsministeriet, også i Mogadishu;

| H. | der henviser til, at mindst 15 mennesker mistede livet den 25. marts 2015 i et angreb mod et hotel i Mogadishu begået af al-Shabaab, og at Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Somalias faste repræsentant ved FN i Geneve i Schweitz, var blandt de dræbte i angrebet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mindst 15 mennesker mistede livet den 25. marts 2015 i et angreb mod et hotel i Mogadishu begået af al-Shabaab, og at Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Somalias faste repræsentant ved FN i Geneve i Schweitz, var blandt de dræbte i angrebet;

| I. | der henviser til, at Kenya har været udsat for et stigende antal angreb på civile siden oktober 2011, hvor landets tropper gik ind i den sydlige del af Somalia for at tage del i en koordineret operation med det somaliske militær mod et område kontrolleret af al-Shabaa, efter at terrorgruppen havde taget fire gidsler; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kenya har været udsat for et stigende antal angreb på civile siden oktober 2011, hvor landets tropper gik ind i den sydlige del af Somalia for at tage del i en koordineret operation med det somaliske militær mod et område kontrolleret af al-Shabaa, efter at terrorgruppen havde taget fire gidsler;

| J. | der henviser til, at kenyanske tropper siden november 2011 har været en del af Den Afrikanske Unions Mission i Somalia (Amisom), som blev oprettet af Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd den 19. januar 2007 og godkendt af FN 's Sikkerhedsråd den 20. februar 2007 (resolution 1744(2007)), som for nylig har givet grønt lys til, at AU fortsætter sin mission indtil den 30. november 2015 (resolution 2182(2014)); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kenyanske tropper siden november 2011 har været en del af Den Afrikanske Unions Mission i Somalia (Amisom), som blev oprettet af Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd den 19. januar 2007 og godkendt af FN 's Sikkerhedsråd den 20. februar 2007 (resolution 1744(2007)), som for nylig har givet grønt lys til, at AU fortsætter sin mission indtil den 30. november 2015 (resolution 2182(2014));

| K. | der henviser til, at en af de vigtigste bidragydere til kampen mod terrorgruppen al-Shabaab har været den etiopiske hær og, i mindre omfang, den ugandiske hær; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en af de vigtigste bidragydere til kampen mod terrorgruppen al-Shabaab har været den etiopiske hær og, i mindre omfang, den ugandiske hær;

| L. | der henviser til, at al-Shabaab har etableret forbindelser med andre islamistiske grupper i Afrika, såsom Boko Haram i Nigeria og al-Qaeda i Det Islamiske Maghreb; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at al-Shabaab har etableret forbindelser med andre islamistiske grupper i Afrika, såsom Boko Haram i Nigeria og al-Qaeda i Det Islamiske Maghreb;

| M. | der henviser til, at terrorgruppen al-Shabaab regelmæssigt bomber og dræber navnlig civile i Somalia og i nabolandene, som f.eks. i Kampala, Uganda, i juli 2010, og meget oftere i Kenya, hvor det kun er de store aktioner, der har fået international opmærksomhed, men hvor der med jævne mellemrum har været mindre angreb; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at terrorgruppen al-Shabaab regelmæssigt bomber og dræber navnlig civile i Somalia og i nabolandene, som f.eks. i Kampala, Uganda, i juli 2010, og meget oftere i Kenya, hvor det kun er de store aktioner, der har fået international opmærksomhed, men hvor der med jævne mellemrum har været mindre angreb;

| N. | der henviser til, at al-Shabaab påtog sig ansvaret for overfaldene i juli 2014 på landsbyerne Hindi, Gamba, Lamu og Tana River på den kenyanske kyst, hvor mere end hundrede mennesker blev henrettet, og for to angreb i Mandela-distriktet i slutningen af 2014, hvor 64 mennesker blev dræbt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at al-Shabaab påtog sig ansvaret for overfaldene i juli 2014 på landsbyerne Hindi, Gamba, Lamu og Tana River på den kenyanske kyst, hvor mere end hundrede mennesker blev henrettet, og for to angreb i Mandela-distriktet i slutningen af 2014, hvor 64 mennesker blev dræbt;

| O. | der henviser til, at den kenyanske regering efter angrebene på universitetet i Garissa truede FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) med at lukke flygtningelejren i Dadaab inden for tre måneder; der henviser til, at UNHCR har advaret om, at dette vil have ekstreme humanitære og praktiske følger; der henviser til, at FN's flygtningekonvention forbyder at sende flygtninge tilbage med tvang til områder, hvor deres liv eller frihed er truet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den kenyanske regering efter angrebene på universitetet i Garissa truede FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) med at lukke flygtningelejren i Dadaab inden for tre måneder; der henviser til, at UNHCR har advaret om, at dette vil have ekstreme humanitære og praktiske følger; der henviser til, at FN's flygtningekonvention forbyder at sende flygtninge tilbage med tvang til områder, hvor deres liv eller frihed er truet;

| P. | der henviser til, at den afrikanske beredskabsstyrke (ASF) endnu ikke er operationel, og at EU har erklæret sig rede til at støtte den afrikanske fredsbevarende kapacitet som en del af sin sikkerhedsstrategi for Afrika; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den afrikanske beredskabsstyrke (ASF) endnu ikke er operationel, og at EU har erklæret sig rede til at støtte den afrikanske fredsbevarende kapacitet som en del af sin sikkerhedsstrategi for Afrika;

| Q. | der henviser til, at det fremgår af artikel 11 i AVS-EU-partnerskabsaftalen, at »Aktiviteterne på området fredskonsolidering og forebyggelse og løsning af konflikter tager navnlig sigte på at skabe lige politiske, økonomiske, sociale og kulturelle muligheder for alle samfundsgrupper, styrke regeringsførelsens demokratiske legitimitet og effektivitet, tilvejebringe effektive mekanismer til at forlige gruppeinteresser på fredelig vis, slå bro over kløfterne mellem forskellige samfundsgrupper samt støtte et aktivt, organiseret civilsamfund«; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det fremgår af artikel 11 i AVS-EU-partnerskabsaftalen, at »Aktiviteterne på området fredskonsolidering og forebyggelse og løsning af konflikter tager navnlig sigte på at skabe lige politiske, økonomiske, sociale og kulturelle muligheder for alle samfundsgrupper, styrke regeringsførelsens demokratiske legitimitet og effektivitet, tilvejebringe effektive mekanismer til at forlige gruppeinteresser på fredelig vis, slå bro over kløfterne mellem forskellige samfundsgrupper samt støtte et aktivt, organiseret civilsamfund«;

| 1. | fordømmer på det kraftigste det forsætlige terrorangreb begået af al-Shabaab den 2. april 2015 i Garissa, hvor 147 unge, uskyldige universitetsstuderende blev myrdet og 79 andre såret; fordømmer eftertrykkeligt alle krænkelser af menneskerettighederne, især når mennesker bliver dræbt på grund af deres religion, tro eller etniske oprindelse; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste det forsætlige terrorangreb begået af al-Shabaab den 2. april 2015 i Garissa, hvor 147 unge, uskyldige universitetsstuderende blev myrdet og 79 andre såret; fordømmer eftertrykkeligt alle krænkelser af menneskerettighederne, især når mennesker bliver dræbt på grund af deres religion, tro eller etniske oprindelse;

| 2. | fordømmer endnu engang de angreb, som al-Shabaab udførte i sommeren 2014 på adskillige landsbyer på den kenyanske kyst, herunder Mpeketoni, hvor 50 mennesker blev dræbt; fordømmer på det stærkeste angrebet i Westgate-indkøbscentret i Nairobi den 24. september 2013, hvor der blev fundet 67 lig; fordømmer al-Shabaabs angreb i Mogadishu den 25. marts 2015, hvor ambassadør Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Somalias faste repræsentant ved De Forende Nationer i Geneve, mistede livet; |
| --- | --- |

2.

fordømmer endnu engang de angreb, som al-Shabaab udførte i sommeren 2014 på adskillige landsbyer på den kenyanske kyst, herunder Mpeketoni, hvor 50 mennesker blev dræbt; fordømmer på det stærkeste angrebet i Westgate-indkøbscentret i Nairobi den 24. september 2013, hvor der blev fundet 67 lig; fordømmer al-Shabaabs angreb i Mogadishu den 25. marts 2015, hvor ambassadør Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Somalias faste repræsentant ved De Forende Nationer i Geneve, mistede livet;

| 3. | udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier og befolkningen og regeringen i Republikken Kenya; står ved Kenyas befolknings side i lyset af disse foragtelige angreb; |
| --- | --- |

3.

udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier og befolkningen og regeringen i Republikken Kenya; står ved Kenyas befolknings side i lyset af disse foragtelige angreb;

| 4. | minder om, at religionsfrihed er en grundlæggende ret, og fordømmer stærkt alle former for vold eller diskrimination på grundlag af religion; |
| --- | --- |

4.

minder om, at religionsfrihed er en grundlæggende ret, og fordømmer stærkt alle former for vold eller diskrimination på grundlag af religion;

| 5. | fordømmer de seneste angreb på kristne samfund i forskellige lande, navnlig hvad angår de tolv kristne, der blev smidt over bord under en nylig overfart fra Libyen, og drabene på de 30 etiopiske kristne den 19. april 2015, og udtrykker sin solidaritet med ofrenes familier; |
| --- | --- |

5.

fordømmer de seneste angreb på kristne samfund i forskellige lande, navnlig hvad angår de tolv kristne, der blev smidt over bord under en nylig overfart fra Libyen, og drabene på de 30 etiopiske kristne den 19. april 2015, og udtrykker sin solidaritet med ofrenes familier;

| 6. | udtrykker sin dybe foruroligelse over den form for religionsmisbrug, som gerningsmænd til terrorhandlinger i flere dele af verden gør sig skyldige i, samt sine dybe bekymring over stigningen i antallet af tilfælde af intolerance, undertrykkelse og vold mod kristne, navnlig i visse dele af den arabiske verden; finder det forkasteligt, at religion benyttes som redskab i forskellige konflikter; fordømmer det stigende antal angreb på kirker overalt i verden, især det angreb, der dræbte 14 mennesker i Pakistan den 15. marts 2015; fordømmer på det kraftigste fængslingerne, forsvindingerne, torturen, slaveriet og den offentlig henrettelse af kristne i Nordkorea; fastholder og bakker op om den ukrænkelige ret for alle religiøse og etniske mindretal i Syrien og Irak, herunder kristne, til fortsat at leve i deres historiske og hævdvundne hjemlande i værdighed, lighed og sikkerhed; bemærker, at medlemmer af forskellige religiøse grupper har levet i fredelig sameksistens i regionen; |
| --- | --- |

6.

udtrykker sin dybe foruroligelse over den form for religionsmisbrug, som gerningsmænd til terrorhandlinger i flere dele af verden gør sig skyldige i, samt sine dybe bekymring over stigningen i antallet af tilfælde af intolerance, undertrykkelse og vold mod kristne, navnlig i visse dele af den arabiske verden; finder det forkasteligt, at religion benyttes som redskab i forskellige konflikter; fordømmer det stigende antal angreb på kirker overalt i verden, især det angreb, der dræbte 14 mennesker i Pakistan den 15. marts 2015; fordømmer på det kraftigste fængslingerne, forsvindingerne, torturen, slaveriet og den offentlig henrettelse af kristne i Nordkorea; fastholder og bakker op om den ukrænkelige ret for alle religiøse og etniske mindretal i Syrien og Irak, herunder kristne, til fortsat at leve i deres historiske og hævdvundne hjemlande i værdighed, lighed og sikkerhed; bemærker, at medlemmer af forskellige religiøse grupper har levet i fredelig sameksistens i regionen;

| 7. | opfordrer indtrængende EU's institutioner til at opfylde forpligtelsen i artikel 17 i TEUF om at føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med kirker og med religiøse, filosofiske eller konfessionsløse organisationer med henblik på at sikre, at forfølgelsen af kristne og andre trossamfund bliver betragtet som en af EU's prioriteter; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende EU's institutioner til at opfylde forpligtelsen i artikel 17 i TEUF om at føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med kirker og med religiøse, filosofiske eller konfessionsløse organisationer med henblik på at sikre, at forfølgelsen af kristne og andre trossamfund bliver betragtet som en af EU's prioriteter;

| 8. | fordømmer ISIL/Daesh' brug af en antik lovgivning eller »dhimmi regler« i Syrien og Irak til at afpresse kristne med religiøse skattemæssige forpligtelser og begrænsninger under trussel om død; |
| --- | --- |

8.

fordømmer ISIL/Daesh' brug af en antik lovgivning eller »dhimmi regler« i Syrien og Irak til at afpresse kristne med religiøse skattemæssige forpligtelser og begrænsninger under trussel om død;

| 9. | bekræfter sin solidaritet med alle kristne, der er forfulgt i forskellige dele af Afrika, med særlig henvisning til de seneste grusomheder i Libyen, Nigeria og Sudan; |
| --- | --- |

9.

bekræfter sin solidaritet med alle kristne, der er forfulgt i forskellige dele af Afrika, med særlig henvisning til de seneste grusomheder i Libyen, Nigeria og Sudan;

| 10. | fordømmer og forkaster enhver fejlagtig fortolkning af islams budskab med henblik på at skabe en voldelig, grusom, totalitær, undertrykkende og ekspansiv ideologi, der legitimerer udryddelsen af kristne mindretal; opfordrer indtrængende muslimske ledere til fuldt ud at fordømme alle terrorangreb, herunder dem, der er rettet mod religiøse samfund og mindretal, navnlig kristne; |
| --- | --- |

10.

fordømmer og forkaster enhver fejlagtig fortolkning af islams budskab med henblik på at skabe en voldelig, grusom, totalitær, undertrykkende og ekspansiv ideologi, der legitimerer udryddelsen af kristne mindretal; opfordrer indtrængende muslimske ledere til fuldt ud at fordømme alle terrorangreb, herunder dem, der er rettet mod religiøse samfund og mindretal, navnlig kristne;

| 11. | opfordrer til, at der gennemføres en hurtig, upartisk og effektiv efterforskning for at finde de ansvarlige og stille gerningsmændene, initiativtagerne og de økonomiske bagmænd bag disse strafbare terrorhandlinger for en dommer; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at der gennemføres en hurtig, upartisk og effektiv efterforskning for at finde de ansvarlige og stille gerningsmændene, initiativtagerne og de økonomiske bagmænd bag disse strafbare terrorhandlinger for en dommer;

| 12. | erkender, at det rigtige svar må organiseres omkring koordinerede aktioner med andre afrikanske lande, og opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Rådet til at tage sikkerheds- og terrortruslerne i dette regionale område op i samarbejde med Den Afrikanske Union til støtte for dens vigtige indsats for at bekæmpe al-Shabaab gennem Amisom; opfordrer indtrængende EU til kraftigt at støtte gennemførelsen af kontinentale og regionale mekanismer til konfliktløsning, især den afrikanske beredskabsstyrke (ASF); |
| --- | --- |

12.

erkender, at det rigtige svar må organiseres omkring koordinerede aktioner med andre afrikanske lande, og opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Rådet til at tage sikkerheds- og terrortruslerne i dette regionale område op i samarbejde med Den Afrikanske Union til støtte for dens vigtige indsats for at bekæmpe al-Shabaab gennem Amisom; opfordrer indtrængende EU til kraftigt at støtte gennemførelsen af kontinentale og regionale mekanismer til konfliktløsning, især den afrikanske beredskabsstyrke (ASF);

| 13. | opfordrer den kenyanske regering til at udvise ansvarlighed og både tage fat på den vold, som al-Shabaab gør sig skyldig i, og de grundlæggende årsager hertil; mener, at der kun kan opnås sikkerhed, hvis splittelsen inden for Kenyas politiske og civile samfund og de regionale skævheder med hensyn til udvikling gribes rigtigt an; mener, at politiets sene indsats er beklageligt; opfordrer navnlig regeringen til at afstå fra at bruge terrorangrebene som et påskud for indgreb i borgernes rettigheder; opfordrer de kenyanske myndigheder til at basere deres strategi for bekæmpelse af terrorisme på retsstatsprincipperne og respekt for de grundlæggende rettigheder; understreger behovet for demokratisk og retslig kontrol med antiterrorpolitikkerne; |
| --- | --- |

13.

opfordrer den kenyanske regering til at udvise ansvarlighed og både tage fat på den vold, som al-Shabaab gør sig skyldig i, og de grundlæggende årsager hertil; mener, at der kun kan opnås sikkerhed, hvis splittelsen inden for Kenyas politiske og civile samfund og de regionale skævheder med hensyn til udvikling gribes rigtigt an; mener, at politiets sene indsats er beklageligt; opfordrer navnlig regeringen til at afstå fra at bruge terrorangrebene som et påskud for indgreb i borgernes rettigheder; opfordrer de kenyanske myndigheder til at basere deres strategi for bekæmpelse af terrorisme på retsstatsprincipperne og respekt for de grundlæggende rettigheder; understreger behovet for demokratisk og retslig kontrol med antiterrorpolitikkerne;

| 14. | opfordrer de kenyanske myndigheder til at sikre, at enhver splittelse mellem de forskellige trossamfund og enhver dragning af paralleller mellem det muslimske samfund og al-Shabaab forhindres, og til at træffe alle foranstaltninger til at sikre, at landets enhed bevares til gavn for dets sociale og økonomiske vækst og stabilitet samt dets befolknings værdighed og menneskerettigheder; opfordrer den kenyanske regering, oppositionslederne og de religiøse ledere til at imødekomme de historiske beklagelser omkring marginalisering, regionale splittelser i landet og institutionel diskrimination og til at sikre, at terrorbekæmpelsesoperationer kun retter sig mod gerningsmændene og ikke etniske samfund eller trossamfund i bredere forstand; |
| --- | --- |

14.

opfordrer de kenyanske myndigheder til at sikre, at enhver splittelse mellem de forskellige trossamfund og enhver dragning af paralleller mellem det muslimske samfund og al-Shabaab forhindres, og til at træffe alle foranstaltninger til at sikre, at landets enhed bevares til gavn for dets sociale og økonomiske vækst og stabilitet samt dets befolknings værdighed og menneskerettigheder; opfordrer den kenyanske regering, oppositionslederne og de religiøse ledere til at imødekomme de historiske beklagelser omkring marginalisering, regionale splittelser i landet og institutionel diskrimination og til at sikre, at terrorbekæmpelsesoperationer kun retter sig mod gerningsmændene og ikke etniske samfund eller trossamfund i bredere forstand;

| 15. | minder EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne om deres forpligtelse under EU-handlingsplanen for menneskerettigheder og demokrati vedtaget i juni 2012 til at sikre, at menneskerettighedsspørgsmål rejses under samtlige former for antiterrordialoger med tredjelande; |
| --- | --- |

15.

minder EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne om deres forpligtelse under EU-handlingsplanen for menneskerettigheder og demokrati vedtaget i juni 2012 til at sikre, at menneskerettighedsspørgsmål rejses under samtlige former for antiterrordialoger med tredjelande;

| 16. | opfordrer EU til at gennemføre et militæruddannelsesmissionsprogram i Kenya og stille moderne udstyr til rådighed og herved samarbejde med og uddanne Kenyas militær- og politistyrker med henblik på at bekæmpe terrorisme og forhindre en udvidelse af al-Shabaab; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU til at gennemføre et militæruddannelsesmissionsprogram i Kenya og stille moderne udstyr til rådighed og herved samarbejde med og uddanne Kenyas militær- og politistyrker med henblik på at bekæmpe terrorisme og forhindre en udvidelse af al-Shabaab;

| 17. | opfordrer indtrængende den kenyanske regering til at gøre alt for at overholde retsstatsprincipperne, menneskerettighederne, de demokratiske principper og de grundlæggende frihedsrettigheder, og opfordrer EU til at lede sine internationale partnere i denne retning og samle et finansielt bidrag til at forbedre de eksisterende programmer om regeringsførelse med henblik på at sikre den nationale sikkerhed og skabe fred og stabilitet i landet og regionen; insisterer på, at der skal gøres noget ved al-Shabaabs voldsspiral sammen med de omkringliggende lande; anmoder EU om i denne henseende at yde al nødvendig økonomisk og logistisk bistand og eksperthjælp, herunder muligheden for at benytte sig af fredsfaciliteten for Afrika og EU's krisestyringsredskaber; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende den kenyanske regering til at gøre alt for at overholde retsstatsprincipperne, menneskerettighederne, de demokratiske principper og de grundlæggende frihedsrettigheder, og opfordrer EU til at lede sine internationale partnere i denne retning og samle et finansielt bidrag til at forbedre de eksisterende programmer om regeringsførelse med henblik på at sikre den nationale sikkerhed og skabe fred og stabilitet i landet og regionen; insisterer på, at der skal gøres noget ved al-Shabaabs voldsspiral sammen med de omkringliggende lande; anmoder EU om i denne henseende at yde al nødvendig økonomisk og logistisk bistand og eksperthjælp, herunder muligheden for at benytte sig af fredsfaciliteten for Afrika og EU's krisestyringsredskaber;

| 18. | opfordrer de kenyanske sikkerhedsstyrker til at sikre lovlige reaktioner til imødegåelse af terrortruslen; tilskynder den kenyanske regering til at sørge for beskyttelsen og sikkerheden af flygtningelejrene på dens område i overensstemmelse med folkeretten; |
| --- | --- |

18.

opfordrer de kenyanske sikkerhedsstyrker til at sikre lovlige reaktioner til imødegåelse af terrortruslen; tilskynder den kenyanske regering til at sørge for beskyttelsen og sikkerheden af flygtningelejrene på dens område i overensstemmelse med folkeretten;

| 19. | understreger, at international terrorisme finansieres af ulovlig hvidvaskning af penge, løsepenge, afpresning, narkotikahandel og korruption; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke samarbejdet med tredjelande om udveksling af efterretninger vedrørende hvidvaskning af penge til finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

19.

understreger, at international terrorisme finansieres af ulovlig hvidvaskning af penge, løsepenge, afpresning, narkotikahandel og korruption; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke samarbejdet med tredjelande om udveksling af efterretninger vedrørende hvidvaskning af penge til finansiering af terrorisme;

| 20. | gentager sin støtte til alle initiativer, der har til formål at fremme dialogen og den gensidige respekt mellem religiøse og andre samfund; opfordrer alle religiøse myndigheder til at fremme tolerance og til at tage initiativer mod had og vold og ekstremistisk radikalisering; |
| --- | --- |

20.

gentager sin støtte til alle initiativer, der har til formål at fremme dialogen og den gensidige respekt mellem religiøse og andre samfund; opfordrer alle religiøse myndigheder til at fremme tolerance og til at tage initiativer mod had og vold og ekstremistisk radikalisering;

| 21. | fordømmer, at uddannelsesinstitutioner og -lokaler udpeges som mål for terrorangreb, som et middel til at underminere alle borgeres uddannelse og værdighed og skabe splittelse mellem befolkningsgrupper; minder om jihadterrorgruppen Boko Harams bortførelse og forsvinden af kristne piger i den nigerianske by Chibok sidste år, hvilket blev fordømt verden over; |
| --- | --- |

21.

fordømmer, at uddannelsesinstitutioner og -lokaler udpeges som mål for terrorangreb, som et middel til at underminere alle borgeres uddannelse og værdighed og skabe splittelse mellem befolkningsgrupper; minder om jihadterrorgruppen Boko Harams bortførelse og forsvinden af kristne piger i den nigerianske by Chibok sidste år, hvilket blev fordømt verden over;

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Kenyas regering, Den Afrikanske Unions institutioner, Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD), FN's generalsekretær, FN's Generalforsamling og medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Kenyas regering, Den Afrikanske Unions institutioner, Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD), FN's generalsekretær, FN's Generalforsamling og medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/55

---

P8_TA(2015)0179

Ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Daesh

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Da'esh (2015/2649(RSP))

(2016/C 346/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forespørgsler til mundtlig besvarelse til Rådet og Kommissionen om ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Da'esh (O-000031/2015 — B8-0115/2015 og O-000032/2015 — B8-0116/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til mundtlig besvarelse til Rådet og Kommissionen om ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Da'esh (O-000031/2015 — B8-0115/2015 og O-000032/2015 — B8-0116/2015),

| — | der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvorefter »Unionen [...] ved sin indsats [skal] fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne«, navnlig på området for »bevarelse og beskyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning«, og at »Unionen og medlemsstaterne [skal fremme] samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med kulturelle forhold«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvorefter »Unionen [...] ved sin indsats [skal] fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne«, navnlig på området for »bevarelse og beskyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning«, og at »Unionen og medlemsstaterne [skal fremme] samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med kulturelle forhold«,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 116/2009 af 18. december 2008 om udførsel af kulturgoder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 116/2009 af 18. december 2008 om udførsel af kulturgoder (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 af 7. juli 2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2465/96 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 af 7. juli 2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2465/96 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1332/2013 af 13. december 2013 om ændring af forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien (3), der blev vedtaget på grundlag af Rådets afgørelse 2013/760/FUSP af 13. december 2013 om ændring af afgørelse 2013/255/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien (4), navnlig artikel 11c vedrørende import, eksport eller overførsel af syrisk kulturarv, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1332/2013 af 13. december 2013 om ændring af forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien (3), der blev vedtaget på grundlag af Rådets afgørelse 2013/760/FUSP af 13. december 2013 om ændring af afgørelse 2013/255/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien (4), navnlig artikel 11c vedrørende import, eksport eller overførsel af syrisk kulturarv,

| — | der henviser til Rådets fælles aktion 2001/555/FUSP af 20. juli 2001 om oprettelse af et EU-satellitcenter (5), der blev ændret ved Rådets fælles aktion 2009/834/FUSP (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles aktion 2001/555/FUSP af 20. juli 2001 om oprettelse af et EU-satellitcenter (5), der blev ændret ved Rådets fælles aktion 2009/834/FUSP (6),

| — | der henviser til Rådets resolution fra oktober 2012 om oprettelse af et uformelt netværk af retshåndhævende myndigheder og eksperter inden for kulturgoder (EU CULTNET) (14232/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution fra oktober 2012 om oprettelse af et uformelt netværk af retshåndhævende myndigheder og eksperter inden for kulturgoder (EU CULTNET) (14232/2012),

| — | der henviser til anden protokol af 1999 til Haagkonventionen af 1954 om beskyttelse af kulturværdier i tilfælde af væbnet konflikt, |
| --- | --- |

—

der henviser til anden protokol af 1999 til Haagkonventionen af 1954 om beskyttelse af kulturværdier i tilfælde af væbnet konflikt,

| — | der henviser til UNESCO's konvention af 14. november 1970 om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's konvention af 14. november 1970 om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande,

| — | der henviser til UNESCO's konvention af 16. november 1972 om beskyttelse af verdenskultur- og naturarven, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's konvention af 16. november 1972 om beskyttelse af verdenskultur- og naturarven,

| — | der henviser til UNESCO’s konvention af 17. oktober 2003 om beskyttelse af den immaterielle kulturarv, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO’s konvention af 17. oktober 2003 om beskyttelse af den immaterielle kulturarv,

| — | der henviser til UNESCO's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed,

| — | der henviser til UNIDROIT-konventionen fra 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNIDROIT-konventionen fra 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2199 af 12. februar 2015 om trusler mod den internationale fred og sikkerhed som følge af terrorhandlinger begået af Al-Qaeda (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2199 af 12. februar 2015 om trusler mod den internationale fred og sikkerhed som følge af terrorhandlinger begået af Al-Qaeda (7),

| — | der henviser til Venedig-charteret af 1964 om bevarelse og restaurering af monumenter og bevarelsesværdige steder, der fastlægger en international ramme for bevarelse og restaurering af gamle bygninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedig-charteret af 1964 om bevarelse og restaurering af monumenter og bevarelsesværdige steder, der fastlægger en international ramme for bevarelse og restaurering af gamle bygninger,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, der blev vedtaget den 17. juli 1998, særlig artikel 8, stk. 2, litra b), nr. ix), hvorefter forsætlige angreb på bygninger, der anvendes til religiøse, uddannelsesmæssige, kunstneriske, videnskabelige og velgørende formål, historiske monumenter, hospitaler og steder, hvor syge og sårede samles, forudsat at de ikke er militære mål, skal betragtes som krigsforbrydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, der blev vedtaget den 17. juli 1998, særlig artikel 8, stk. 2, litra b), nr. ix), hvorefter forsætlige angreb på bygninger, der anvendes til religiøse, uddannelsesmæssige, kunstneriske, videnskabelige og velgørende formål, historiske monumenter, hospitaler og steder, hvor syge og sårede samles, forudsat at de ikke er militære mål, skal betragtes som krigsforbrydelser,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2013 og Den Europæiske Unions politik på området (8), hvor det i punkt 211 erklæres, at »forsætlige ødelæggelser af kulturel og kunstnerisk arv, som i øjeblikket finder sted i Irak og Syrien, bør anses for at være krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden«, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2013 og Den Europæiske Unions politik på området (8), hvor det i punkt 211 erklæres, at »forsætlige ødelæggelser af kulturel og kunstnerisk arv, som i øjeblikket finder sted i Irak og Syrien, bør anses for at være krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden«,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 6. februar 2015 til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Elementer til en regional EU-strategi for Syrien og Irak samt over for truslen fra DA'ESH« (JOIN(2015)0002), hvori Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik anerkender, at det er nødvendigt at beskytte kulturarven mod ødelæggelse og plyndring i forbindelse med imødegåelse af krisen i Syrien og Irak og truslen fra Da'esh, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 6. februar 2015 til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Elementer til en regional EU-strategi for Syrien og Irak samt over for truslen fra DA'ESH« (JOIN(2015)0002), hvori Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik anerkender, at det er nødvendigt at beskytte kulturarven mod ødelæggelse og plyndring i forbindelse med imødegåelse af krisen i Syrien og Irak og truslen fra Da'esh,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at talrige arkæologiske, religiøse og kulturelle mindesmærker i Syrien og Irak for nylig var genstand for målrettede ødelæggelser begået af grupper af ekstremister, navnlig med tilknytning til Islamisk Stat i Irak og Syrien (ISIS/Da’esh), og der henviser til, at disse systematiske angreb mod kulturarv af UNESCO's generaldirektør Irina Bokova blev beskrevet som »kulturel udrensning«; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at talrige arkæologiske, religiøse og kulturelle mindesmærker i Syrien og Irak for nylig var genstand for målrettede ødelæggelser begået af grupper af ekstremister, navnlig med tilknytning til Islamisk Stat i Irak og Syrien (ISIS/Da’esh), og der henviser til, at disse systematiske angreb mod kulturarv af UNESCO's generaldirektør Irina Bokova blev beskrevet som »kulturel udrensning«;

| B. | der henviser til, at udtrykket »kulturel udrensning« ifølge UNESCO refererer til en forsætlig strategi, der søger at ødelægge kulturel diversitet ved bevidst at gå efter enkeltpersoner, der identificeres på grundlag af deres kulturelle, etniske eller religiøse baggrund, kombineret med bevidste angreb på deres bede-, minde- og uddannelsessteder, og der henviser til, at strategien med kulturel udrensning, der kan bevidnes i Irak og Syrien, afspejles i angrebene på kulturarv, der udøves på både fysiske, håndgribelige og byggede kulturelle udtryksformer såsom monumenter og bygninger og på minoriteter og uhåndgribelige kulturelle udtryksformer såsom skikke, traditioner og trosretninger (9); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udtrykket »kulturel udrensning« ifølge UNESCO refererer til en forsætlig strategi, der søger at ødelægge kulturel diversitet ved bevidst at gå efter enkeltpersoner, der identificeres på grundlag af deres kulturelle, etniske eller religiøse baggrund, kombineret med bevidste angreb på deres bede-, minde- og uddannelsessteder, og der henviser til, at strategien med kulturel udrensning, der kan bevidnes i Irak og Syrien, afspejles i angrebene på kulturarv, der udøves på både fysiske, håndgribelige og byggede kulturelle udtryksformer såsom monumenter og bygninger og på minoriteter og uhåndgribelige kulturelle udtryksformer såsom skikke, traditioner og trosretninger (9);

| C. | der henviser til, at nogle former for ødelæggelse af kulturarv undre visse omstændigheder er blevet anset for at være forbrydelser mod menneskeheden (10); der henviser til, at ødelæggelserne kan sidestilles med forfølgelser, navnlig når de er rettet mod medlemmer af en religiøs eller etnisk gruppe, jf. artikel 7, stk. 1, litra h), i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at nogle former for ødelæggelse af kulturarv undre visse omstændigheder er blevet anset for at være forbrydelser mod menneskeheden (10); der henviser til, at ødelæggelserne kan sidestilles med forfølgelser, navnlig når de er rettet mod medlemmer af en religiøs eller etnisk gruppe, jf. artikel 7, stk. 1, litra h), i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol;

| D. | der henviser til, at sådanne ødelæggelser af kulturelle og historiske mindesmærker og genstande ikke er noget nyt og ikke er begrænset til Irak og Syrien; der henviser til, at kulturarv ifølge UNESCO er et vigtigt element i samfunds, gruppers og enkeltpersoners kulturelle identitet og i den sociale samhørighed, og at den forsætlige ødelæggelse heraf kan have skadelige konsekvenser for den menneskelige værdighed og menneskerettighederne (11); der understreger, at udbyttet af den plyndring og smugling af de kulturelle og religiøse mindesmærker og genstande i Irak og Syrien, som begås af ISIS/Da'esh, ifølge bl.a. UNESCO anvendes som bidrag til finansieringen af ISIS/Da'esh's terrorvirksomhed, med det resultat, at kunstneriske goder og kulturgoder bliver til »krigsvåben«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at sådanne ødelæggelser af kulturelle og historiske mindesmærker og genstande ikke er noget nyt og ikke er begrænset til Irak og Syrien; der henviser til, at kulturarv ifølge UNESCO er et vigtigt element i samfunds, gruppers og enkeltpersoners kulturelle identitet og i den sociale samhørighed, og at den forsætlige ødelæggelse heraf kan have skadelige konsekvenser for den menneskelige værdighed og menneskerettighederne (11); der understreger, at udbyttet af den plyndring og smugling af de kulturelle og religiøse mindesmærker og genstande i Irak og Syrien, som begås af ISIS/Da'esh, ifølge bl.a. UNESCO anvendes som bidrag til finansieringen af ISIS/Da'esh's terrorvirksomhed, med det resultat, at kunstneriske goder og kulturgoder bliver til »krigsvåben«;

| E. | der henviser til, at UNESCO sammen med andre strategiske partnere takket være finansiering fra Den Europæiske Union den 1. marts 2014 lancerede det treårige projekt »Emergency Safeguarding of the Syrian Heritage«, der især har til formål at sikre en akut beskyttelse af den syriske kulturarv; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at UNESCO sammen med andre strategiske partnere takket være finansiering fra Den Europæiske Union den 1. marts 2014 lancerede det treårige projekt »Emergency Safeguarding of the Syrian Heritage«, der især har til formål at sikre en akut beskyttelse af den syriske kulturarv;

| F. | der henviser til, at EU har ratificeret konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der blev vedtaget den 20. oktober 2005, og som er det første internationale instrument, der anerkender den dobbelte økonomiske og kulturelle karakter af kulturgoder, som derfor ikke må behandles som om, de kun har kommerciel værdi; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU har ratificeret konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der blev vedtaget den 20. oktober 2005, og som er det første internationale instrument, der anerkender den dobbelte økonomiske og kulturelle karakter af kulturgoder, som derfor ikke må behandles som om, de kun har kommerciel værdi;

| G. | der henviser til, at UNESCO-konventionen om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande, der blev undertegnet den 17. november 1970, og UNIDROIT-konventionen om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande, der blev undertegnet den 24. juni 1995, er vigtige instrumenter til at styrke beskyttelsen af verdenskulturarven; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at UNESCO-konventionen om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande, der blev undertegnet den 17. november 1970, og UNIDROIT-konventionen om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande, der blev undertegnet den 24. juni 1995, er vigtige instrumenter til at styrke beskyttelsen af verdenskulturarven;

| H. | der henviser til, at ulovlig handel med kulturgoder nu er den tredje mest betydningsfulde ulovlige handel efter narkotika og våben, og at denne ulovlige handel er domineret af organiserede kriminelle netværk, og der henviser til, at aktuelle nationale og internationale mekanismer hverken er tilstrækkeligt udstyret eller har tilstrækkelig støtte til at håndtere problemet (12); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ulovlig handel med kulturgoder nu er den tredje mest betydningsfulde ulovlige handel efter narkotika og våben, og at denne ulovlige handel er domineret af organiserede kriminelle netværk, og der henviser til, at aktuelle nationale og internationale mekanismer hverken er tilstrækkeligt udstyret eller har tilstrækkelig støtte til at håndtere problemet (12);

| I. | der henviser til, at bekæmpelsen af den ulovlige handel med kulturgoder ikke er en specifik kompetence hos den Europæiske Union, eftersom den ikke er fastlagt i traktaterne, men at den ikke desto mindre falder inden for flere forskellige af EU's kompetenceområder, såsom det indre marked, området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, kultur og den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at bekæmpelsen af den ulovlige handel med kulturgoder ikke er en specifik kompetence hos den Europæiske Union, eftersom den ikke er fastlagt i traktaterne, men at den ikke desto mindre falder inden for flere forskellige af EU's kompetenceområder, såsom det indre marked, området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, kultur og den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP);

| J. | der henviser til, at der er akut behov for en bedre koordinering af bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgenstande og for at arbejde tæt sammen med henblik på at fremme bevidstgørelse og informationsudveksling og opnå en styrkelse af de retlige rammer; der i denne forbindelse erindrer om, at Rådet i sine konklusioner fra december 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet, som involverer kulturgoder, bl.a. anbefalede, at medlemsstaterne burde styrke samarbejdet mellem retshåndhævende myndigheder, kulturelle myndigheder og private organisationer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er akut behov for en bedre koordinering af bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgenstande og for at arbejde tæt sammen med henblik på at fremme bevidstgørelse og informationsudveksling og opnå en styrkelse af de retlige rammer; der i denne forbindelse erindrer om, at Rådet i sine konklusioner fra december 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet, som involverer kulturgoder, bl.a. anbefalede, at medlemsstaterne burde styrke samarbejdet mellem retshåndhævende myndigheder, kulturelle myndigheder og private organisationer;

| K. | der henviser til, at en resolution fra Rådet i oktober 2012 etablerede et uformelt netværk af retshåndhævende myndigheder og eksperter inden for kulturgoder (EU CULTNET), hvis hovedformål er at forbedre informationsudvekslingen vedrørende forebyggelse af ulovlig handel med kulturgoder og identificere og udveksle oplysninger om kriminelle netværk, der mistænkes for at være involveret i ulovlig handel; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en resolution fra Rådet i oktober 2012 etablerede et uformelt netværk af retshåndhævende myndigheder og eksperter inden for kulturgoder (EU CULTNET), hvis hovedformål er at forbedre informationsudvekslingen vedrørende forebyggelse af ulovlig handel med kulturgoder og identificere og udveksle oplysninger om kriminelle netværk, der mistænkes for at være involveret i ulovlig handel;

| L. | der henviser til, at generaldirektør Irina Bokova den 28. marts 2015 i Bagdad lancerede kampagnen #Unite4Heritage, der har til formål at mobilisere global støtte til beskyttelsen af kulturarven ved at udnytte de sociale netværks styrke; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at generaldirektør Irina Bokova den 28. marts 2015 i Bagdad lancerede kampagnen #Unite4Heritage, der har til formål at mobilisere global støtte til beskyttelsen af kulturarven ved at udnytte de sociale netværks styrke;

| 1. | fordømmer på det stærkeste den forsætlige ødelæggelse af kulturelle, arkæologiske og religiøse mindesmærker begået af ISIS i Syrien og Irak; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det stærkeste den forsætlige ødelæggelse af kulturelle, arkæologiske og religiøse mindesmærker begået af ISIS i Syrien og Irak;

| 2. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at træffe passende foranstaltninger på politisk niveau i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 2199 af 12. februar 2015 med henblik på at standse den ulovlige handel med kulturgoder fra Syriens og Iraks territorier i konfliktperioder og dermed hindre dem i at blive anvendt som finansieringskilde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at træffe passende foranstaltninger på politisk niveau i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 2199 af 12. februar 2015 med henblik på at standse den ulovlige handel med kulturgoder fra Syriens og Iraks territorier i konfliktperioder og dermed hindre dem i at blive anvendt som finansieringskilde;

| 3. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at anvende kulturelt diplomati og interkulturel dialog som redskab til at genforene de forskellige samfund og genopbygge de ødelagte mindesmærker; |
| --- | --- |

3.

opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at anvende kulturelt diplomati og interkulturel dialog som redskab til at genforene de forskellige samfund og genopbygge de ødelagte mindesmærker;

| 4. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant, EU og medlemsstaterne til at gennemføre sikkerhedsforanstaltninger ved EU's ydre grænser for at forhindre, at kulturgenstande fra Syrien og Irak bliver smuglet ind i Unionen, og til på en effektiv måde at samarbejde med USA og landene i Golfområdet om en fælles aktion vedrørende bekæmpelse af handel med genstande fra Syrien og Irak til Europa, eftersom en stor del af handelen med mellemøstlig kunst for øjeblikket er rettet mod det europæiske marked; |
| --- | --- |

4.

opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant, EU og medlemsstaterne til at gennemføre sikkerhedsforanstaltninger ved EU's ydre grænser for at forhindre, at kulturgenstande fra Syrien og Irak bliver smuglet ind i Unionen, og til på en effektiv måde at samarbejde med USA og landene i Golfområdet om en fælles aktion vedrørende bekæmpelse af handel med genstande fra Syrien og Irak til Europa, eftersom en stor del af handelen med mellemøstlig kunst for øjeblikket er rettet mod det europæiske marked;

| 5. | foreslår i denne forbindelse, at Kommissionen i overensstemmelse med punkt 17 i FN's Sikkerhedsråds resolution 2199 af 12. februar 2015 fokuserer på bekæmpelsen af den ulovlige handel med kulturgoder, navnlig med hensyn til kulturarvsgenstande, der er blevet fjernet ulovligt fra Irak siden den 6. august 1990 og fra Syrien siden den 15. marts 2011; opfordrer Kommissionen til at udvikle en koordineret tilgang til bekæmpelse af den ulovlige handel i samarbejde med de ansvarlige i efterretningstjenesterne på nationalt plan og i tæt samarbejde med UNESCO og andre internationale organisationer såsom ICOM (Det Internationale Museumsråd), ICOM's internationale udvalg vedrørende Blue Shield (ICBS), Europol, Interpol, UNIDROIT (Det Internationale Institut for Udarbejdelse af Ensartede Regler inden for Privatretten), WCO (Verdenstoldorganisationen), ICOMOS (International Council on Monuments and Sites) og ICCROM (International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property); |
| --- | --- |

5.

foreslår i denne forbindelse, at Kommissionen i overensstemmelse med punkt 17 i FN's Sikkerhedsråds resolution 2199 af 12. februar 2015 fokuserer på bekæmpelsen af den ulovlige handel med kulturgoder, navnlig med hensyn til kulturarvsgenstande, der er blevet fjernet ulovligt fra Irak siden den 6. august 1990 og fra Syrien siden den 15. marts 2011; opfordrer Kommissionen til at udvikle en koordineret tilgang til bekæmpelse af den ulovlige handel i samarbejde med de ansvarlige i efterretningstjenesterne på nationalt plan og i tæt samarbejde med UNESCO og andre internationale organisationer såsom ICOM (Det Internationale Museumsråd), ICOM's internationale udvalg vedrørende Blue Shield (ICBS), Europol, Interpol, UNIDROIT (Det Internationale Institut for Udarbejdelse af Ensartede Regler inden for Privatretten), WCO (Verdenstoldorganisationen), ICOMOS (International Council on Monuments and Sites) og ICCROM (International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property);

| 6. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at inddrage Den Europæiske Unions Satellitcenter i Torrejón, som støtter Unionens beslutningstagning i forbindelse med FUSP, ved at fremlægge materiale baseret på analyser af satellitbilleder med henblik på at overvåge og føre optegnelser over de arkæologiske og kulturelle mindesmærker i Syrien og Irak og støtte de syriske arkæologers aktiviteter for at forebygge yderligere plyndring og beskytte civile liv; |
| --- | --- |

6.

opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at inddrage Den Europæiske Unions Satellitcenter i Torrejón, som støtter Unionens beslutningstagning i forbindelse med FUSP, ved at fremlægge materiale baseret på analyser af satellitbilleder med henblik på at overvåge og føre optegnelser over de arkæologiske og kulturelle mindesmærker i Syrien og Irak og støtte de syriske arkæologers aktiviteter for at forebygge yderligere plyndring og beskytte civile liv;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at etablere en hurtig og sikker udveksling af information og deling af bedste praksis mellem medlemsstaterne for effektivt at bekæmpe ulovlig handel med kulturgenstande, der fjernes ulovligt fra Irak og Syrien, og henstille til medlemsstaterne at sikre, at deres politi- og toldbetjente anvender internationale redskaber til bekæmpelse af ulovlig handel med kulturgenstande såsom Interpols særlige database I-24/7 over stjålne kunstværker og Verdenstoldorganisationens (WCO's) ARCHEO-programs onlinekommunikationsværktøj; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at etablere en hurtig og sikker udveksling af information og deling af bedste praksis mellem medlemsstaterne for effektivt at bekæmpe ulovlig handel med kulturgenstande, der fjernes ulovligt fra Irak og Syrien, og henstille til medlemsstaterne at sikre, at deres politi- og toldbetjente anvender internationale redskaber til bekæmpelse af ulovlig handel med kulturgenstande såsom Interpols særlige database I-24/7 over stjålne kunstværker og Verdenstoldorganisationens (WCO's) ARCHEO-programs onlinekommunikationsværktøj;

| 8. | opfordrer til, at det overvejes at iværksætte europæiske uddannelsesprogrammer, der er rettet mod dommere, politi- og toldbetjente, statsforvaltningen og mere generelt markedsaktører med henblik på at sætte dem, der er involveret i bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgenstande, i stand til at udvikle og forbedre deres ekspertise og støtte initiativer såsom det e-læringskursus for syriske kulturarvsfagfolk, som blev lanceret af ICOMOS i januar 2013, og som giver informationer om katastrofestyring, førstehjælpsforanstaltninger til kulturarvssamlinger og registreringsmetoder; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til, at det overvejes at iværksætte europæiske uddannelsesprogrammer, der er rettet mod dommere, politi- og toldbetjente, statsforvaltningen og mere generelt markedsaktører med henblik på at sætte dem, der er involveret i bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgenstande, i stand til at udvikle og forbedre deres ekspertise og støtte initiativer såsom det e-læringskursus for syriske kulturarvsfagfolk, som blev lanceret af ICOMOS i januar 2013, og som giver informationer om katastrofestyring, førstehjælpsforanstaltninger til kulturarvssamlinger og registreringsmetoder;

| 9. | anmoder Kommissionen om at skabe forbindelser med internationale projekter fra civilsamfundet om beskyttelse og rapportering af truede kulturgoder, som f.eks. AAAS-projektet om geospatiale teknologier, og om fortsat at yde støtte til forskningssamfundenes aktiviteter, såsom projekt Mosul, der er udviklet af det oprindelige uddannelsesnetværk for digital kulturarv (finansieret af et Marie Skłodowska-Curie-stipendium); |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen om at skabe forbindelser med internationale projekter fra civilsamfundet om beskyttelse og rapportering af truede kulturgoder, som f.eks. AAAS-projektet om geospatiale teknologier, og om fortsat at yde støtte til forskningssamfundenes aktiviteter, såsom projekt Mosul, der er udviklet af det oprindelige uddannelsesnetværk for digital kulturarv (finansieret af et Marie Skłodowska-Curie-stipendium);

| 10. | opfordrer Kommissionen til at yde øget støtte til ICOM's internationale observatorium for ulovlig handel med kulturgenstande, som har udarbejdet en akut rødliste over truede syriske og irakiske antikviteter udformet som et redskab for museer, toldbetjente, politibetjente, kunsthandlere og samlere, og som agter at anvende satellitbilleder til at overvåge situationen på jorden, i samarbejde med UNITAR; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at yde øget støtte til ICOM's internationale observatorium for ulovlig handel med kulturgenstande, som har udarbejdet en akut rødliste over truede syriske og irakiske antikviteter udformet som et redskab for museer, toldbetjente, politibetjente, kunsthandlere og samlere, og som agter at anvende satellitbilleder til at overvåge situationen på jorden, i samarbejde med UNITAR;

| 11. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at udarbejde oplysningskampagner for at afholde borgere fra at købe og sælge kulturgoder, der kommer fra ulovlig handel fra krigsområder; |
| --- | --- |

11.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at udarbejde oplysningskampagner for at afholde borgere fra at købe og sælge kulturgoder, der kommer fra ulovlig handel fra krigsområder;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at tage de nødvendige skridt til at inddrage universiteter, forskningsorganer og kulturinstitutioner, bl.a. gennem etiske regler, i bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgoder fra krigsområder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til at tage de nødvendige skridt til at inddrage universiteter, forskningsorganer og kulturinstitutioner, bl.a. gennem etiske regler, i bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgoder fra krigsområder;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at støtte UNESCO's #Unite4Heritage-kampagne ved at lancere en oplysningskampagne med fokus på Irak og Syrien med det formål at øge bevidstheden om betydningen af kulturarven, om den måde, udbyttet fra plyndring anvendes til at finansiere terroraktiviteter, og om mulige straffe for ulovlig import af kulturgenstande fra disse lande eller fra andre tredjelande; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at støtte UNESCO's #Unite4Heritage-kampagne ved at lancere en oplysningskampagne med fokus på Irak og Syrien med det formål at øge bevidstheden om betydningen af kulturarven, om den måde, udbyttet fra plyndring anvendes til at finansiere terroraktiviteter, og om mulige straffe for ulovlig import af kulturgenstande fra disse lande eller fra andre tredjelande;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at styrke og forbedre funktionen af det uformelle netværk af retshåndhævende myndigheder og eksperter inden for kulturgoder (EU CULTNET), som er oprettet ved Rådets resolution i oktober 2012, og som har til formål at forbedre informationsudvekslingen vedrørende forebyggelse af ulovlig handel med kulturgoder og overveje at oprette yderligere et instrument til at kontrollere importen til EU af kulturgoder, der er fjernet ulovligt fra Syrien og Irak; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at styrke og forbedre funktionen af det uformelle netværk af retshåndhævende myndigheder og eksperter inden for kulturgoder (EU CULTNET), som er oprettet ved Rådets resolution i oktober 2012, og som har til formål at forbedre informationsudvekslingen vedrørende forebyggelse af ulovlig handel med kulturgoder og overveje at oprette yderligere et instrument til at kontrollere importen til EU af kulturgoder, der er fjernet ulovligt fra Syrien og Irak;

| 15. | opfordrer Rådet til at styrke de enheder i Eurojust og Europol, hvis opgave det er at støtte igangværende efterforskning og forebyggelse samt udveksling af efterretninger om ulovlig handel med kulturgoder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Rådet til at styrke de enheder i Eurojust og Europol, hvis opgave det er at støtte igangværende efterforskning og forebyggelse samt udveksling af efterretninger om ulovlig handel med kulturgoder;

| 16. | tilskynder til en genoptagelse af aktiviteterne i ICOM's internationale udvalg vedrørende Blue Shield; |
| --- | --- |

16.

tilskynder til en genoptagelse af aktiviteterne i ICOM's internationale udvalg vedrørende Blue Shield;

| 17. | opfordrer Den Europæiske Union til at tage de nødvendige skridt til i samarbejde med UNESCO og Den Internationale Straffedomstol at udvide den internationale lovkategori for forbrydelser mod menneskeheden, således at den omfatter handlinger, der forsætligt skader eller ødelægger menneskehedens kulturarv i stort omfang; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Den Europæiske Union til at tage de nødvendige skridt til i samarbejde med UNESCO og Den Internationale Straffedomstol at udvide den internationale lovkategori for forbrydelser mod menneskeheden, således at den omfatter handlinger, der forsætligt skader eller ødelægger menneskehedens kulturarv i stort omfang;

| 18. | opfordrer de medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, til at ratificere UNESCO's konvention om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande fra 1970, UNIDROIT-konventionen fra 1995, Haagkonventionen fra 1954 om beskyttelse af kulturværdier i tilfælde af væbnet konflikt og den anden protokol hertil fra 1999; |
| --- | --- |

18.

opfordrer de medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, til at ratificere UNESCO's konvention om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande fra 1970, UNIDROIT-konventionen fra 1995, Haagkonventionen fra 1954 om beskyttelse af kulturværdier i tilfælde af væbnet konflikt og den anden protokol hertil fra 1999;

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, UNESCO's generaldirektør, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, UNESCO's generaldirektør, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 39 af 10.2.2009, s. 1.

(2)  EUT L 169 af 8.7.2003, s. 6.

(3)  EUT L 335 af 14.12.2013, s. 3.

(4)  EUT L 335 af 14.12.2013, s. 50.

(5)  EFT L 200 af 25.7.2001, s. 5.

(6)  EUT L 297 af 13.11.2009, s. 18.

(7)  http://www.refworld.org/docid/54ef1f704.html

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0076.

(9)  http://www.unesco.org/new/en/media-services/single-view/news/conference_report_heritage_and_cultural_diversity_at_risk_in_iraq_and_syria/

(10)  Det Internationale Krigsforbrydertribunal for Jugoslavien, Kordić & Čerkez, den 26. februar 2001, IT-95-14/2, præmis 207-8.

(11)  UNESCO's erklæring om forsætlig ødelæggelse af kulturarven, 2003.

(12)  http://www.africa-eu-partnership.org/newsroom/all-news/morocco-africa-eu-workshop-fight-against-illegal-trafficking-cultural-goods

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/60

---

P8_TA(2015)0180

Situationen på Maldiverne

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Maldiverne (2015/2662(RSP))

(2016/C 346/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Maldiverne,

| — | der henviser til EU's fælles lokale erklæring af 20. januar 2012 om den seneste udvikling i Maldiverne, herunder anholdelsen af en dommer ved en straffedomstol, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's fælles lokale erklæring af 20. januar 2012 om den seneste udvikling i Maldiverne, herunder anholdelsen af en dommer ved en straffedomstol,

| — | der henviser til EU’s fælles lokale erklæring af 30. september 2014 om trusler mod civilsamfundet og menneskerettighederne i Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s fælles lokale erklæring af 30. september 2014 om trusler mod civilsamfundet og menneskerettighederne i Maldiverne,

| — | der henviser til EU's fælles lokale erklæring af 24. februar 2015 om retsstatsforholdene i Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's fælles lokale erklæring af 24. februar 2015 om retsstatsforholdene i Maldiverne,

| — | der henviser til den erklæring, der den 30. april 2014 blev afgivet af talsmanden for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, om aktiveringen af dødsstraf i Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 30. april 2014 blev afgivet af talsmanden for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, om aktiveringen af dødsstraf i Maldiverne,

| — | der henviser til den erklæring, der den 14. marts 2015 blev afgivet af talsmanden for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, om dommen over Maldivernes tidligere præsident, Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 14. marts 2015 blev afgivet af talsmanden for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, om dommen over Maldivernes tidligere præsident, Mohamed Nasheed,

| — | der henviser til den erklæring, der den 18. marts 2015 blev afgivet af FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Ra’ad Al Hussein, om retssagen mod den tidligere præsident Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 18. marts 2015 blev afgivet af FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Ra’ad Al Hussein, om retssagen mod den tidligere præsident Mohamed Nasheed,

| — | der henviser til den erklæring, der den 19. marts 2015 blev afgivet af FN's særlige rapportør om dommeres og advokaters uafhængighed, Gabriela Knaul, om, at det ikke er muligt at opnå demokrati i Maldiverne uden et retfærdigt og uafhængigt retsvæsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 19. marts 2015 blev afgivet af FN's særlige rapportør om dommeres og advokaters uafhængighed, Gabriela Knaul, om, at det ikke er muligt at opnå demokrati i Maldiverne uden et retfærdigt og uafhængigt retsvæsen,

| — | der henviser til den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission til parlamentsvalget i Republikken Maldiverne den 22. marts 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission til parlamentsvalget i Republikken Maldiverne den 22. marts 2014,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og stk. 4,

| A. | der henviser til, at Mohamed Nasheed, den forhenværende præsident i Maldiverne, den 13. marts 2015 blev idømt 13 års fængsel anklaget for terrorvirksomhed som følge af den anholdelse, der i januar 2012 blev foretaget af den daværende øverste dommer ved straffedomstolen, hvilket EU gav udtryk for sin bekymring over; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Mohamed Nasheed, den forhenværende præsident i Maldiverne, den 13. marts 2015 blev idømt 13 års fængsel anklaget for terrorvirksomhed som følge af den anholdelse, der i januar 2012 blev foretaget af den daværende øverste dommer ved straffedomstolen, hvilket EU gav udtryk for sin bekymring over;

| B. | der henviser til, at den kontroversielle retssag ikke levede op til nationale og internationale standarder for retfærdighed til trods for FN's og EU's krav om retfærdighed og gennemsigtighed i retssagen mod tidligere præsident Nasheed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den kontroversielle retssag ikke levede op til nationale og internationale standarder for retfærdighed til trods for FN's og EU's krav om retfærdighed og gennemsigtighed i retssagen mod tidligere præsident Nasheed;

| C. | der henviser til, at Mohamed Nasheed, som igennem mange år har været kendt for sin fredelige indsats for menneskerettigheder og pluralistisk demokrati, blev fængslet flere gange i løbet af præsident Maumoon Abdul Gayoons 30 år lange diktatur og afgav magten under omstridte omstændigheder fire år efter at være blevet den første demokratisk valgte præsident i Maldiverne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Mohamed Nasheed, som igennem mange år har været kendt for sin fredelige indsats for menneskerettigheder og pluralistisk demokrati, blev fængslet flere gange i løbet af præsident Maumoon Abdul Gayoons 30 år lange diktatur og afgav magten under omstridte omstændigheder fire år efter at være blevet den første demokratisk valgte præsident i Maldiverne;

| D. | der henviser til, at manglende politisk uafhængighed og uddannelse af det maldiviske retsvæsen underminerer dets troværdighed både i hjemlandet og internationalt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at manglende politisk uafhængighed og uddannelse af det maldiviske retsvæsen underminerer dets troværdighed både i hjemlandet og internationalt;

| E. | der henviser til, at de tidligere forsvarsministre, Tholhath Ibrahim og Mohamed Nazim, for nylig er blevet idømt henholdsvis 10 og 11 års fængsel, medens den tidligere næstformand i Majlis, Ahmed Nazim, er blevet idømt 25 års fængsel i Maldiverne; der henviser til forlydender om, at disse retssager ligeledes var præget af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de tidligere forsvarsministre, Tholhath Ibrahim og Mohamed Nazim, for nylig er blevet idømt henholdsvis 10 og 11 års fængsel, medens den tidligere næstformand i Majlis, Ahmed Nazim, er blevet idømt 25 års fængsel i Maldiverne; der henviser til forlydender om, at disse retssager ligeledes var præget af uregelmæssigheder;

| F. | der henviser til, at oppositionspolitikere stadig rutinemæssigt udsættes for trusler og til, at en nylig rapport fra Den Interparlamentariske Unions udvalg om parlamentsmedlemmers menneskerettigheder udpegede Maldiverne som et af de værste lande i verden med hensyn til angreb på, tortur af og trusler mod oppositionspolitikere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at oppositionspolitikere stadig rutinemæssigt udsættes for trusler og til, at en nylig rapport fra Den Interparlamentariske Unions udvalg om parlamentsmedlemmers menneskerettigheder udpegede Maldiverne som et af de værste lande i verden med hensyn til angreb på, tortur af og trusler mod oppositionspolitikere;

| G. | der henviser til, at det maldiviske parlament den 30. marts 2015 vedtog en ændring til Maldivernes lov om fængselsstraf og prøveløsladelse, der frakender personer, der afsoner en fængselsdom, retten til at være medlem af noget politisk parti, og at dette de facto vil fjerne Mohamed Nasheed fra aktiv politik og udelukke ham fra at deltage i præsidentvalget i 2018; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det maldiviske parlament den 30. marts 2015 vedtog en ændring til Maldivernes lov om fængselsstraf og prøveløsladelse, der frakender personer, der afsoner en fængselsdom, retten til at være medlem af noget politisk parti, og at dette de facto vil fjerne Mohamed Nasheed fra aktiv politik og udelukke ham fra at deltage i præsidentvalget i 2018;

| H. | der henviser til, at mindst 140 fredelige demonstranter er blevet anholdt siden februar 2015 og kun er blevet løsladt på betingelser, der i alvorlig grad begrænser deres ret til at deltage i yderligere demonstrationer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mindst 140 fredelige demonstranter er blevet anholdt siden februar 2015 og kun er blevet løsladt på betingelser, der i alvorlig grad begrænser deres ret til at deltage i yderligere demonstrationer;

| I. | der henviser til, at civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere i stigende grad har oplevet chikane, trusler og angreb, herunder Maldivernes Menneskerettighedskommission (HRCM), som blev indbragt for Maldivernes højesteret anklaget for højforræderi og undergravning af forfatningen for at have indgivet en rapport om menneskerettighedssituationen i Maldiverne til FN's Menneskerettighedsråds universelle periodiske gennemgang; der henviser til, at NGO'er er blevet truet med at miste deres registrering; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere i stigende grad har oplevet chikane, trusler og angreb, herunder Maldivernes Menneskerettighedskommission (HRCM), som blev indbragt for Maldivernes højesteret anklaget for højforræderi og undergravning af forfatningen for at have indgivet en rapport om menneskerettighedssituationen i Maldiverne til FN's Menneskerettighedsråds universelle periodiske gennemgang; der henviser til, at NGO'er er blevet truet med at miste deres registrering;

| J. | der henviser til, at pressefriheden har været alvorligt undertrykt i de senere år, og at tre journalister er blevet anholdt, mens de dækkede politiske demonstrationer med krav om løsladelse af Mohamed Nasheed, og at Ahmed Rilwan, en regeringskritisk journalist, som forsvandt i august 2014, stadig er forsvundet og frygtes at være død; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at pressefriheden har været alvorligt undertrykt i de senere år, og at tre journalister er blevet anholdt, mens de dækkede politiske demonstrationer med krav om løsladelse af Mohamed Nasheed, og at Ahmed Rilwan, en regeringskritisk journalist, som forsvandt i august 2014, stadig er forsvundet og frygtes at være død;

| K. | der henviser til, at den politiske uro kommer oven i bekymringerne over tiltagende islamisk militarisme i Maldiverne og over antallet af radikaliserede unge mænd, der angiveligt har tilsluttet sig ISIS; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den politiske uro kommer oven i bekymringerne over tiltagende islamisk militarisme i Maldiverne og over antallet af radikaliserede unge mænd, der angiveligt har tilsluttet sig ISIS;

| L. | der henviser til, at Maldivernes parlament den 27. april 2014 stemte for at opgive det moratorium for dødsstraf, der har været i kraft siden 1954, og dermed åbnede mulighed for domfældelse af mindreårige helt ned til syvårsalderen, som kan drages til ansvar og blive henrettet, så snart de fylder 18, og i mellemtiden må vansmægte i fængsel; der henviser til, at dette er i strid med Maldivernes internationale menneskerettighedsforpligtelser som en stat, der er kontraherende part i konventionen om barnets rettigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Maldivernes parlament den 27. april 2014 stemte for at opgive det moratorium for dødsstraf, der har været i kraft siden 1954, og dermed åbnede mulighed for domfældelse af mindreårige helt ned til syvårsalderen, som kan drages til ansvar og blive henrettet, så snart de fylder 18, og i mellemtiden må vansmægte i fængsel; der henviser til, at dette er i strid med Maldivernes internationale menneskerettighedsforpligtelser som en stat, der er kontraherende part i konventionen om barnets rettigheder;

| M. | der henviser til, at immigrantarbejdere udsættes for tvangsarbejde, konfiskering af identitets- og rejsedokumenter, tilbageholdelse eller manglende udbetaling af løn og gældsslaveri og er blevet truet med udvisning af de maldiviske myndigheder på grund af deres protest mod diskrimination og vold efter en række overfald på immigrantarbejdere; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at immigrantarbejdere udsættes for tvangsarbejde, konfiskering af identitets- og rejsedokumenter, tilbageholdelse eller manglende udbetaling af løn og gældsslaveri og er blevet truet med udvisning af de maldiviske myndigheder på grund af deres protest mod diskrimination og vold efter en række overfald på immigrantarbejdere;

| N. | der henviser til, at et lille antal kvinder fra Sri Lanka, Thailand, Indien, Kina, Filippinerne, Østeuropa, lande i det tidligere Sovjetunionen, Bangladesh og Maldiverne er ofre for sexhandel i Maldiverne, og at visse maldiviske børn ifølge forlydender udsættes for seksuelt misbrug og muligvis tvangsarbejde; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at et lille antal kvinder fra Sri Lanka, Thailand, Indien, Kina, Filippinerne, Østeuropa, lande i det tidligere Sovjetunionen, Bangladesh og Maldiverne er ofre for sexhandel i Maldiverne, og at visse maldiviske børn ifølge forlydender udsættes for seksuelt misbrug og muligvis tvangsarbejde;

| 1. | giver udtryk for alvorlig bekymring over den stigende tendens til autoritært styre i Maldiverne, overgreb mod politiske modstandere og intimidering af medier og civilsamfund, der kan sætte de fremskridt over styr, som der er blevet gjort i de senere år med hensyn til at konsolidere menneskerettigheder, demokrati og retsstatsforhold i landet; opfordrer alle parter til at afholde sig fra enhver handling, der kan forværre denne krise yderligere, og til at overholde de demokratiske principper og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

1.

giver udtryk for alvorlig bekymring over den stigende tendens til autoritært styre i Maldiverne, overgreb mod politiske modstandere og intimidering af medier og civilsamfund, der kan sætte de fremskridt over styr, som der er blevet gjort i de senere år med hensyn til at konsolidere menneskerettigheder, demokrati og retsstatsforhold i landet; opfordrer alle parter til at afholde sig fra enhver handling, der kan forværre denne krise yderligere, og til at overholde de demokratiske principper og retsstatsprincippet;

| 2. | beklager de alvorlige uregelmæssigheder i retssagen mod tidligere præsident Mohamed Nasheed; insisterer på, at Mohamed Nasheed omgående skal løslades, såfremt hans dom bliver appelleret, og at hans rettigheder skal overholdes fuldt ud i overensstemmelse med Maldivernes internationale forpligtelser, landets egen forfatning og internationalt anerkendte garantier for en retfærdig rettergang; opfordrer indtrængende EU's delegation til Sri Lanka og Maldiverne til at insistere på at få lov til at følge appelsagen nøje; |
| --- | --- |

2.

beklager de alvorlige uregelmæssigheder i retssagen mod tidligere præsident Mohamed Nasheed; insisterer på, at Mohamed Nasheed omgående skal løslades, såfremt hans dom bliver appelleret, og at hans rettigheder skal overholdes fuldt ud i overensstemmelse med Maldivernes internationale forpligtelser, landets egen forfatning og internationalt anerkendte garantier for en retfærdig rettergang; opfordrer indtrængende EU's delegation til Sri Lanka og Maldiverne til at insistere på at få lov til at følge appelsagen nøje;

| 3. | understreger, at respekt for retsstatsprincippet, retten til en retfærdig rettergang, behørige retsprocedurer og retsvæsenets uafhængighed i overensstemmelse med bestemmelserne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder er centrale elementer i den demokratiske proces; understreger, at alle maldiviske borgere, herunder den tidligere præsident Mohamed Nasheed, skal behandles i overensstemmelse med disse principper, som i sig selv er vigtige for et pluralistisk samfund; |
| --- | --- |

3.

understreger, at respekt for retsstatsprincippet, retten til en retfærdig rettergang, behørige retsprocedurer og retsvæsenets uafhængighed i overensstemmelse med bestemmelserne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder er centrale elementer i den demokratiske proces; understreger, at alle maldiviske borgere, herunder den tidligere præsident Mohamed Nasheed, skal behandles i overensstemmelse med disse principper, som i sig selv er vigtige for et pluralistisk samfund;

| 4. | efterlyser en troværdig og inklusiv politisk proces, med deltagelse af alle demokratiske kræfter, med henblik på at genoprette og bevare stabiliteten i Maldiverne og bringe landet tilbage på vejen til demokrati; opfordrer til, at intimideringen af politiske modstandere omgående bringes til ophør; opfordrer Maldivernes regering til at tage de nødvendige skridt til at genoprette tilliden til dens engagement i demokrati, domstolenes uafhængighed og retsstatsprincippet, herunder respekten for ytrings- og forsamlingsfrihed og respekten for en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

4.

efterlyser en troværdig og inklusiv politisk proces, med deltagelse af alle demokratiske kræfter, med henblik på at genoprette og bevare stabiliteten i Maldiverne og bringe landet tilbage på vejen til demokrati; opfordrer til, at intimideringen af politiske modstandere omgående bringes til ophør; opfordrer Maldivernes regering til at tage de nødvendige skridt til at genoprette tilliden til dens engagement i demokrati, domstolenes uafhængighed og retsstatsprincippet, herunder respekten for ytrings- og forsamlingsfrihed og respekten for en retfærdig rettergang;

| 5. | opfordrer til, at den politiske indblanding i retsvæsenet i Maldiverne omgående bringes til ophør, og at retsvæsenet afpolitiseres; opfordrer til omgående gennemførelse af reformer for at sikre det maldiviske retsvæsens uafhængighed og upartiskhed med henblik på at genoprette befolkningens og det internationale samfunds tillid til den måde, retsvæsenet fungerer på; understreger, at disse reformer bør vedtages og gennemføres uden yderligere forsinkelse; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til, at den politiske indblanding i retsvæsenet i Maldiverne omgående bringes til ophør, og at retsvæsenet afpolitiseres; opfordrer til omgående gennemførelse af reformer for at sikre det maldiviske retsvæsens uafhængighed og upartiskhed med henblik på at genoprette befolkningens og det internationale samfunds tillid til den måde, retsvæsenet fungerer på; understreger, at disse reformer bør vedtages og gennemføres uden yderligere forsinkelse;

| 6. | minder Maldivernes regering om, at landets forfatning garanterer enhver ret til at demonstrere og om, at løsladelsesvilkår, som forhindrer folk i at deltage i fredelige demonstrationer, er ulovlige; |
| --- | --- |

6.

minder Maldivernes regering om, at landets forfatning garanterer enhver ret til at demonstrere og om, at løsladelsesvilkår, som forhindrer folk i at deltage i fredelige demonstrationer, er ulovlige;

| 7. | opfordrer til, at der omgående sættes en stopper for alle former for vold, herunder vold mod fredelige demonstranter, og minder sikkerhedsstyrkerne om deres pligt til at beskytte fredelige demonstranter mod voldelige bander; opfordrer Maldivernes regering til at sætte en stopper for straffriheden for selvtægtsudøvere, som har brugt vold mod mennesker, der arbejder for religiøs tolerance, fredelige demonstranter, kritiske medier og civilsamfundet; opfordrer til retsforfølgelse af gerningsmændene til sådanne voldelige angreb; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at der omgående sættes en stopper for alle former for vold, herunder vold mod fredelige demonstranter, og minder sikkerhedsstyrkerne om deres pligt til at beskytte fredelige demonstranter mod voldelige bander; opfordrer Maldivernes regering til at sætte en stopper for straffriheden for selvtægtsudøvere, som har brugt vold mod mennesker, der arbejder for religiøs tolerance, fredelige demonstranter, kritiske medier og civilsamfundet; opfordrer til retsforfølgelse af gerningsmændene til sådanne voldelige angreb;

| 8. | opfordrer Maldivernes regering til at tillade en grundig efterforskning af Ahmed Rilwans forsvinden; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Maldivernes regering til at tillade en grundig efterforskning af Ahmed Rilwans forsvinden;

| 9. | fordømmer genindførelsen af dødstraffen i Maldiverne og opfordrer indtrængende Maldivernes regering og parlament til at genindføre moratoriet for dødsstraf; |
| --- | --- |

9.

fordømmer genindførelsen af dødstraffen i Maldiverne og opfordrer indtrængende Maldivernes regering og parlament til at genindføre moratoriet for dødsstraf;

| 10. | tilskynder alle aktører i Maldiverne til at arbejde konstruktivt sammen på alle områder og især for så vidt angår klimaændringerne, der har potentiale til at destabilisere landet; |
| --- | --- |

10.

tilskynder alle aktører i Maldiverne til at arbejde konstruktivt sammen på alle områder og især for så vidt angår klimaændringerne, der har potentiale til at destabilisere landet;

| 11. | opfordrer de lokale myndigheder til fuldt ud at overholde minimumsstandarderne for afskaffelse af menneskehandel; roser de igangværende bestræbelser på at løse problemet og de fremskridt, der er gjort, men insisterer på, at bestemmelserne i loven om bekæmpelse af menneskehandel straks bør gennemføres i praksis, eftersom der fortsat er store problemer for så vidt angår håndhævelsen af loven og beskyttelsen af ofre; |
| --- | --- |

11.

opfordrer de lokale myndigheder til fuldt ud at overholde minimumsstandarderne for afskaffelse af menneskehandel; roser de igangværende bestræbelser på at løse problemet og de fremskridt, der er gjort, men insisterer på, at bestemmelserne i loven om bekæmpelse af menneskehandel straks bør gennemføres i praksis, eftersom der fortsat er store problemer for så vidt angår håndhævelsen af loven og beskyttelsen af ofre;

| 12. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at udstede grundige advarsler om Maldivernes menneskerettighedshistorik på deres rejsevejledningswebsider; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at udstede grundige advarsler om Maldivernes menneskerettighedshistorik på deres rejsevejledningswebsider;

| 13. | opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til fortsat at overvåge den politiske situation i Maldiverne nøje og spille en proaktiv rolle i EU's bilaterale forbindelser med landet og i internationale multilaterale fora med henblik på at opnå stabilitet, styrke demokratiet og retsstatsprincippet samt sikre fuld respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i landet; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til fortsat at overvåge den politiske situation i Maldiverne nøje og spille en proaktiv rolle i EU's bilaterale forbindelser med landet og i internationale multilaterale fora med henblik på at opnå stabilitet, styrke demokratiet og retsstatsprincippet samt sikre fuld respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i landet;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Republikken Maldivernes parlament og regering. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Republikken Maldivernes parlament og regering.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/63

---

P8_TA(2015)0181

Statusrapport 2014 om Albanien

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om statusrapport 2014 for Albanien (2014/2951(RSP))

(2016/C 346/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003 om muligheden for, at de vestlige Balkanlande kan indtræde i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003 om muligheden for, at de vestlige Balkanlande kan indtræde i EU,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 26.-27. juni 2014 og til Rådet for Almindelige Anliggenders konklusioner af 16. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 26.-27. juni 2014 og til Rådet for Almindelige Anliggenders konklusioner af 16. december 2014,

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse af 9. november 2010 om Albaniens ansøgning om EU-medlemskab og til Kommissionens rapport af 4. juni 2014 om de fremskridt, Albanien har gjort med bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet og reform af retssystemet (COM(2014)0331), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse af 9. november 2010 om Albaniens ansøgning om EU-medlemskab og til Kommissionens rapport af 4. juni 2014 om de fremskridt, Albanien har gjort med bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet og reform af retssystemet (COM(2014)0331),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2014»Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2014-2015« (COM(2014)0700) med det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om statusrapport 2014 for Albanien ((SWD(2014)0304) »Albania 2014 Progress Report«) samt det vejledende strategidokument for Albanien (2014-2020), som blev vedtaget den 18. august 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2014»Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2014-2015« (COM(2014)0700) med det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om statusrapport 2014 for Albanien ((SWD(2014)0304) »Albania 2014 Progress Report«) samt det vejledende strategidokument for Albanien (2014-2020), som blev vedtaget den 18. august 2014,

| — | der henviser til det albanske parlaments beslutning af 24. december 2014 om den politiske aftale mellem regeringsflertallet og oppositionen; |
| --- | --- |

—

der henviser til det albanske parlaments beslutning af 24. december 2014 om den politiske aftale mellem regeringsflertallet og oppositionen;

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Albanien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Albanien,

| — | der henviser til det arbejde, som Knut Fleckenstein har udført som Udenrigsudvalgets faste ordfører for Albanien, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, som Knut Fleckenstein har udført som Udenrigsudvalgets faste ordfører for Albanien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Albanien i løbet af de seneste år har gjort imponerende fremskridt hen imod tiltrædelse af EU, og at landet derfor fik tildelt status som kandidatland i juni 2014; der henviser til, at der stadig er udfordringer, som skal tackles hurtigt og effektivt, således at der kan gøres yderligere fremskridt hen imod EU-medlemskab; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Albanien i løbet af de seneste år har gjort imponerende fremskridt hen imod tiltrædelse af EU, og at landet derfor fik tildelt status som kandidatland i juni 2014; der henviser til, at der stadig er udfordringer, som skal tackles hurtigt og effektivt, således at der kan gøres yderligere fremskridt hen imod EU-medlemskab;

| B. | der henviser til, at konsekvent vedtagelse og effektiv gennemførelse af bæredygtige reformer inden for de fem nøgleprioritetsområder gavner Albaniens demokratiske omstilling og baner vejen for, at der kan indledes forhandlinger om EU-tiltrædelse; der henviser til, at EU-tiltrædelsesprocessen er blevet en drivkraft for EU-relaterede reformer i Albanien, og at tidsplanen afhænger af, hvor hurtigt sådanne reformer gennemføres, samt af disses kvalitet; der henviser til, at indledning af tiltrædelsesforhandlinger ville være et incitament til fremme af yderligere reformer ved at give en håndgribelig og troværdig udsigt til EU-medlemskab; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at konsekvent vedtagelse og effektiv gennemførelse af bæredygtige reformer inden for de fem nøgleprioritetsområder gavner Albaniens demokratiske omstilling og baner vejen for, at der kan indledes forhandlinger om EU-tiltrædelse; der henviser til, at EU-tiltrædelsesprocessen er blevet en drivkraft for EU-relaterede reformer i Albanien, og at tidsplanen afhænger af, hvor hurtigt sådanne reformer gennemføres, samt af disses kvalitet; der henviser til, at indledning af tiltrædelsesforhandlinger ville være et incitament til fremme af yderligere reformer ved at give en håndgribelig og troværdig udsigt til EU-medlemskab;

| C. | der henviser til, at tiltrædelse af EU er en inklusiv proces, som tilhører hele landet og alle dets borgere; der henviser til, at en konstruktiv og vedvarende politisk dialog om EU-relaterede reformer, der føres i en ånd af samarbejde og kompromis mellem de vigtigste politiske kræfter, er afgørende for at kunne opnå yderligere fremskridt i EU-tiltrædelsesprocessen; der henviser til, at der er politisk enighed om og bred offentlig opbakning til EU-integrationsprocessen; der henviser til, at en vellykket reformdagsorden i høj grad afhænger af, at der er et demokratisk politisk miljø; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tiltrædelse af EU er en inklusiv proces, som tilhører hele landet og alle dets borgere; der henviser til, at en konstruktiv og vedvarende politisk dialog om EU-relaterede reformer, der føres i en ånd af samarbejde og kompromis mellem de vigtigste politiske kræfter, er afgørende for at kunne opnå yderligere fremskridt i EU-tiltrædelsesprocessen; der henviser til, at der er politisk enighed om og bred offentlig opbakning til EU-integrationsprocessen; der henviser til, at en vellykket reformdagsorden i høj grad afhænger af, at der er et demokratisk politisk miljø;

| D. | der henviser til, at Europa-Parlamentet har spillet en vigtig rolle i bestræbelserne på at skabe et sundt politisk klima i landet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Parlamentet har spillet en vigtig rolle i bestræbelserne på at skabe et sundt politisk klima i landet;

| E. | der henviser til, at EU har gjort retsstatsprincippet til et centralt spørgsmål i sin udvidelsesproces; der henviser til, at konkrete fremskridt med hensyn til retssystemets uafhængighed og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet er afgørende for, at der kan gøres fremskridt i EU-integrationsprocessen; der henviser til, at stærk politisk opbakning er afgørende for at kunne opnå fremskridt på disse områder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU har gjort retsstatsprincippet til et centralt spørgsmål i sin udvidelsesproces; der henviser til, at konkrete fremskridt med hensyn til retssystemets uafhængighed og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet er afgørende for, at der kan gøres fremskridt i EU-integrationsprocessen; der henviser til, at stærk politisk opbakning er afgørende for at kunne opnå fremskridt på disse områder;

| F. | der henviser til, at det er nødvendigt, at der gøres betydelige fremskridt med hensyn til at reformere og gennemføre reformer af retssystemet; der henviser til, at bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet fortsat udgør en betydelig udfordring, til trods for at der er opnået fremskridt på området; der henviser til, at der fortsat er behov for at sikre ytringsfrihed og mediernes uafhængighed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er nødvendigt, at der gøres betydelige fremskridt med hensyn til at reformere og gennemføre reformer af retssystemet; der henviser til, at bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet fortsat udgør en betydelig udfordring, til trods for at der er opnået fremskridt på området; der henviser til, at der fortsat er behov for at sikre ytringsfrihed og mediernes uafhængighed;

| G. | der henviser til, at tilstedeværelsen af en professionel, effektiv og meritbaseret offentlig administration udgør fundamentet for integrationsprocessen for ethvert land, der stræber efter at opnå EU-medlemskab; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tilstedeværelsen af en professionel, effektiv og meritbaseret offentlig administration udgør fundamentet for integrationsprocessen for ethvert land, der stræber efter at opnå EU-medlemskab;

| H. | der henviser til, at Albaniens relationer med sine nabolande er konstruktive, og at dets tilpasning til EU's udenrigspolitik er eksemplarisk; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Albaniens relationer med sine nabolande er konstruktive, og at dets tilpasning til EU's udenrigspolitik er eksemplarisk;

| 1. | roser Albanien for at have opnået kandidatstatus; understreger, at dette bør betragtes som en tilskyndelse til at intensivere reformbestræbelserne yderligere; giver udtryk for sin fortsatte støtte til Albaniens EU-integrationsproces; mener, at konkrete tiltag og fortsat politisk vilje til at gennemføre dem er nødvendige for at kunne tage udfordringerne op, hvad angår en vellykket konsolidering af den demokratiske omstilling og gennemførelse af EU-relaterede reformer; opfordrer Albanien til at skabe en solid resultatliste for sådanne reformer; |
| --- | --- |

1.

roser Albanien for at have opnået kandidatstatus; understreger, at dette bør betragtes som en tilskyndelse til at intensivere reformbestræbelserne yderligere; giver udtryk for sin fortsatte støtte til Albaniens EU-integrationsproces; mener, at konkrete tiltag og fortsat politisk vilje til at gennemføre dem er nødvendige for at kunne tage udfordringerne op, hvad angår en vellykket konsolidering af den demokratiske omstilling og gennemførelse af EU-relaterede reformer; opfordrer Albanien til at skabe en solid resultatliste for sådanne reformer;

| 2. | finder det afgørende, at der opretholdes et reelt politisk samarbejde mellem alle politiske partier, hvilket omfatter fair konkurrence med henblik på at nå frem til de bedste politiske ideer og begreber, og at der arbejdes på at skabe en demokratisk politisk kultur baseret på forståelse for, at demokratiske politiske processer bygger på dialog og evnen til at søge og acceptere kompromisser; er overbevist om, at dette vil øge borgernes tillid til de offentlige institutioner; opfordrer indtrængende den regerende koalition til at gøre det lettere for oppositionen at udøve sin ret til demokratisk kontrol, og opfordrer indtrængende oppositionen til at udøve denne ret fuldt ud og ansvarligt; |
| --- | --- |

2.

finder det afgørende, at der opretholdes et reelt politisk samarbejde mellem alle politiske partier, hvilket omfatter fair konkurrence med henblik på at nå frem til de bedste politiske ideer og begreber, og at der arbejdes på at skabe en demokratisk politisk kultur baseret på forståelse for, at demokratiske politiske processer bygger på dialog og evnen til at søge og acceptere kompromisser; er overbevist om, at dette vil øge borgernes tillid til de offentlige institutioner; opfordrer indtrængende den regerende koalition til at gøre det lettere for oppositionen at udøve sin ret til demokratisk kontrol, og opfordrer indtrængende oppositionen til at udøve denne ret fuldt ud og ansvarligt;

| 3. | glæder sig over oprettelsen af fælles arbejdsgrupper inden for rammerne af dialogen på højt plan om nøgleprioriteter, som har til formål at opbygge en omfattende platform for gnidningsløs gennemførelse af reformer og overvågning af fremskridt inden for de fem nøgleprioritetsområder, navnlig reformering af den offentlige administration, styrkelse af retssystemet, bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet samt bedre beskyttelse af menneskerettighederne; opfordrer myndighederne til at intensivere deres arbejde med disse prioriteter og udarbejde en resultatliste for gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over oprettelsen af fælles arbejdsgrupper inden for rammerne af dialogen på højt plan om nøgleprioriteter, som har til formål at opbygge en omfattende platform for gnidningsløs gennemførelse af reformer og overvågning af fremskridt inden for de fem nøgleprioritetsområder, navnlig reformering af den offentlige administration, styrkelse af retssystemet, bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet samt bedre beskyttelse af menneskerettighederne; opfordrer myndighederne til at intensivere deres arbejde med disse prioriteter og udarbejde en resultatliste for gennemførelsen heraf;

| 4. | opfordrer til, at der hurtigt oprettes et inklusivt nationalt råd for europæisk integration, og at dette skal omfatte repræsentanter for civilsamfundet og uafhængige institutioner med henblik på at sikre bred national konsensus om EU-relaterede reformer og om EU-tiltrædelsesprocessen; opfordrer de relevante organer til at informere de berørte parter og den bredere offentlighed rettidigt om de fremskridt, der gøres i EU-integrationsprocessen; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til, at der hurtigt oprettes et inklusivt nationalt råd for europæisk integration, og at dette skal omfatte repræsentanter for civilsamfundet og uafhængige institutioner med henblik på at sikre bred national konsensus om EU-relaterede reformer og om EU-tiltrædelsesprocessen; opfordrer de relevante organer til at informere de berørte parter og den bredere offentlighed rettidigt om de fremskridt, der gøres i EU-integrationsprocessen;

| 5. | fremhæver parlamentets rolle som en central demokratisk institution og opfordrer derfor til, at dets tilsynsrolle styrkes, og der sikres en mere institutionaliseret høringsproces i forbindelse med lovgivningsforslag; glæder sig i den forbindelse over vedtagelsen den 5. marts 2015 af den reviderede lov om parlamentets rolle i Albaniens EU-integrationsproces samt over den konsensuelle parlamentariske beslutning af 24. december 2014, hvor det blev vedtaget, at oppositionen skulle vende tilbage til det parlamentariske arbejde, mens det regerende flertal skulle søge at nå til enighed med oppositionen om vigtige reformer, at forfatningsdomstolens afgørelser skulle respekteres, og at der skulle tages fat på problemet med personer med plettede straffeattester, der besidder eller stiller op til offentlige embeder; opfordrer til, at den gennemføres korrekt og rettidigt på en konstruktiv måde; opfordrer alle politiske partier til at forbedre den demokratiske konsensusdannelse, hvilket er afgørende for at opnå fremskridt i tiltrædelsesprocessen; finder det vigtigt, at Albaniens civilsamfund, medier og borgere holder deres ledere ansvarlige for, at der opnås konkrete politiske resultater; |
| --- | --- |

5.

fremhæver parlamentets rolle som en central demokratisk institution og opfordrer derfor til, at dets tilsynsrolle styrkes, og der sikres en mere institutionaliseret høringsproces i forbindelse med lovgivningsforslag; glæder sig i den forbindelse over vedtagelsen den 5. marts 2015 af den reviderede lov om parlamentets rolle i Albaniens EU-integrationsproces samt over den konsensuelle parlamentariske beslutning af 24. december 2014, hvor det blev vedtaget, at oppositionen skulle vende tilbage til det parlamentariske arbejde, mens det regerende flertal skulle søge at nå til enighed med oppositionen om vigtige reformer, at forfatningsdomstolens afgørelser skulle respekteres, og at der skulle tages fat på problemet med personer med plettede straffeattester, der besidder eller stiller op til offentlige embeder; opfordrer til, at den gennemføres korrekt og rettidigt på en konstruktiv måde; opfordrer alle politiske partier til at forbedre den demokratiske konsensusdannelse, hvilket er afgørende for at opnå fremskridt i tiltrædelsesprocessen; finder det vigtigt, at Albaniens civilsamfund, medier og borgere holder deres ledere ansvarlige for, at der opnås konkrete politiske resultater;

| 6. | er bekymret over den vedvarende politiske polarisering i Albanien, som kan bringe de videre bestræbelser hen imod EU-integration i fare; minder den regerende koalition og oppositionen om deres fælles ansvar over for borgerne med hensyn til en varig, konstruktiv og inklusiv politisk dialog, der kan give mulighed for vedtagelse og gennemførelse af de centrale reformer; opfordrer det regerende flertal og oppositionen til at fortsætte deres bestræbelser på at få etableret en reel politisk dialog og til at samarbejde på en konstruktiv måde; |
| --- | --- |

6.

er bekymret over den vedvarende politiske polarisering i Albanien, som kan bringe de videre bestræbelser hen imod EU-integration i fare; minder den regerende koalition og oppositionen om deres fælles ansvar over for borgerne med hensyn til en varig, konstruktiv og inklusiv politisk dialog, der kan give mulighed for vedtagelse og gennemførelse af de centrale reformer; opfordrer det regerende flertal og oppositionen til at fortsætte deres bestræbelser på at få etableret en reel politisk dialog og til at samarbejde på en konstruktiv måde;

| 7. | understreger, at en professionel offentlig administration er afgørende for en vellykket gennemførelse af alle øvrige reformer; glæder sig derfor over den påbegyndte gennemførelse af tjenestemandsloven og opfordrer til, at den gennemføres korrekt med henblik på at styrke den administrative kapacitet, afpolitisere den offentlige administration og bekæmpe korruption blandt offentligt ansatte, styrke meritokratiet i forbindelse med udnævnelser, forfremmelser og afskedigelser, øge effektiviteten, gennemsigtigheden, ansvarligheden, professionalismen og den finansielle bæredygtighed i den offentlige administration og fremme god regeringsførelse på alle niveauer; opfordrer til, at forvaltningen af menneskelige ressourcer styrkes, at der indføres et evalueringssystem for offentligt ansatte, og at der iværksættes en uafhængig overvågning af gennemførelsen af tjenestemandslovgivningen; opfordrer til, at en omfattende strategi for reform af den offentlige administration fuldføres, og at afpolarisering og viden om EU-lovgivningen og beslutningsprocesserne i EU fortsat fremmes; understreger, at det er nødvendigt, at den offentlige integritet fremmes, at de offentlige tjenester forbedres, og at de offentlige ressourcer forvaltes mere effektivt; opfordrer til, at den offentlige adgang til tjenester og oplysninger forbedres; glæder sig i denne forbindelse over den nye lov om adgang til oplysninger; opfordrer til, at ombudsmandens institution styrkes, ved at der følges tilstrækkeligt op på dennes konklusioner og anbefalinger; |
| --- | --- |

7.

understreger, at en professionel offentlig administration er afgørende for en vellykket gennemførelse af alle øvrige reformer; glæder sig derfor over den påbegyndte gennemførelse af tjenestemandsloven og opfordrer til, at den gennemføres korrekt med henblik på at styrke den administrative kapacitet, afpolitisere den offentlige administration og bekæmpe korruption blandt offentligt ansatte, styrke meritokratiet i forbindelse med udnævnelser, forfremmelser og afskedigelser, øge effektiviteten, gennemsigtigheden, ansvarligheden, professionalismen og den finansielle bæredygtighed i den offentlige administration og fremme god regeringsførelse på alle niveauer; opfordrer til, at forvaltningen af menneskelige ressourcer styrkes, at der indføres et evalueringssystem for offentligt ansatte, og at der iværksættes en uafhængig overvågning af gennemførelsen af tjenestemandslovgivningen; opfordrer til, at en omfattende strategi for reform af den offentlige administration fuldføres, og at afpolarisering og viden om EU-lovgivningen og beslutningsprocesserne i EU fortsat fremmes; understreger, at det er nødvendigt, at den offentlige integritet fremmes, at de offentlige tjenester forbedres, og at de offentlige ressourcer forvaltes mere effektivt; opfordrer til, at den offentlige adgang til tjenester og oplysninger forbedres; glæder sig i denne forbindelse over den nye lov om adgang til oplysninger; opfordrer til, at ombudsmandens institution styrkes, ved at der følges tilstrækkeligt op på dennes konklusioner og anbefalinger;

| 8. | fremhæver behovet for at tackle det fragmenterede system af lokalforvaltninger og for, at der skabes et funktionelt lokalforvaltningssystem, som er i stand til at imødegå borgernes behov gennem effektiv levering af offentlige tjenester; opfordrer til, at de lokale forvaltningsorganers administrative kapacitet styrkes, således at de kan udøve deres myndighed og gennemføre lovgivning på en økonomisk bæredygtig måde; efterlyser gennemsigtighed, effektivitet og inddragelse af lokale forvaltningsorganer; bemærker forfatningsdomstolens afgørelse om den lovgivningsmæssige udfordring i forbindelse med reformen af landets administrative og territoriale opdeling; |
| --- | --- |

8.

fremhæver behovet for at tackle det fragmenterede system af lokalforvaltninger og for, at der skabes et funktionelt lokalforvaltningssystem, som er i stand til at imødegå borgernes behov gennem effektiv levering af offentlige tjenester; opfordrer til, at de lokale forvaltningsorganers administrative kapacitet styrkes, således at de kan udøve deres myndighed og gennemføre lovgivning på en økonomisk bæredygtig måde; efterlyser gennemsigtighed, effektivitet og inddragelse af lokale forvaltningsorganer; bemærker forfatningsdomstolens afgørelse om den lovgivningsmæssige udfordring i forbindelse med reformen af landets administrative og territoriale opdeling;

| 9. | fremhæver betydningen af det kommende valg og opfordrer de kompetente myndigheder til at gennemføre anbefalingerne fra ODIHR og den centrale valgkommission; opfordrer til, at valgorganernes uafhængighed og kapacitet styrkes; |
| --- | --- |

9.

fremhæver betydningen af det kommende valg og opfordrer de kompetente myndigheder til at gennemføre anbefalingerne fra ODIHR og den centrale valgkommission; opfordrer til, at valgorganernes uafhængighed og kapacitet styrkes;

| 10. | fremhæver behovet for at styrke retsstaten og reformere retssystemet med henblik på at øge borgernes og erhvervslivets tillid til retssystemet; glæder sig over, at Albanien har forpligtet sig til at reformere retssystemet, men beklager dybt de vedvarende mangler med hensyn til retssystemets funktionsmåde såsom politisering og begrænset ansvarlighed, omfattende korruption, utilstrækkelige ressourcer og sagspukler; gentager, at det er nødvendigt at gøre en yderligere indsats for at sikre uafhængighed, effektivitet og ansvarlighed i retssystemet og forbedre ordningen for udnævnelse og forfremmelse samt disciplinærsystemet for dommere, anklagere og advokater; opfordrer myndighederne til at gennemføre reformer i konstruktivt samarbejde med alle interessehavere, herunder civilsamfundsorganisationer, og i dialog med Venedigkommissionen ved at udarbejde og gennemføre en langsigtet strategi for reform af retssystemet; |
| --- | --- |

10.

fremhæver behovet for at styrke retsstaten og reformere retssystemet med henblik på at øge borgernes og erhvervslivets tillid til retssystemet; glæder sig over, at Albanien har forpligtet sig til at reformere retssystemet, men beklager dybt de vedvarende mangler med hensyn til retssystemets funktionsmåde såsom politisering og begrænset ansvarlighed, omfattende korruption, utilstrækkelige ressourcer og sagspukler; gentager, at det er nødvendigt at gøre en yderligere indsats for at sikre uafhængighed, effektivitet og ansvarlighed i retssystemet og forbedre ordningen for udnævnelse og forfremmelse samt disciplinærsystemet for dommere, anklagere og advokater; opfordrer myndighederne til at gennemføre reformer i konstruktivt samarbejde med alle interessehavere, herunder civilsamfundsorganisationer, og i dialog med Venedigkommissionen ved at udarbejde og gennemføre en langsigtet strategi for reform af retssystemet;

| 11. | minder om det albanske parlaments beslutning fra november 2013 om Albaniens europæiske integration, hvori det støttede en række vigtige foranstaltninger, navnlig vedrørende retsstatsprincippet; understreger, at det er vigtigt, at retsstatsprincippet og retsinstitutionernes — herunder det øverste domstolsråds — uafhængighed og gennemsigtighed overholdes nøje; understreger nødvendigheden af, at forfatningsdomstolens afgørelser desangående overholdes; opfordrer de kompetente myndigheder til at fremme de centrale demokratiske institutioners integritet og uafhængighed og en afpolitisering af retssystemet; opfordrer de kompetente myndigheder til hurtigst muligt at gå videre med at skabe retfærdighed for ofrene for hændelserne den 21. januar 2011; |
| --- | --- |

11.

minder om det albanske parlaments beslutning fra november 2013 om Albaniens europæiske integration, hvori det støttede en række vigtige foranstaltninger, navnlig vedrørende retsstatsprincippet; understreger, at det er vigtigt, at retsstatsprincippet og retsinstitutionernes — herunder det øverste domstolsråds — uafhængighed og gennemsigtighed overholdes nøje; understreger nødvendigheden af, at forfatningsdomstolens afgørelser desangående overholdes; opfordrer de kompetente myndigheder til at fremme de centrale demokratiske institutioners integritet og uafhængighed og en afpolitisering af retssystemet; opfordrer de kompetente myndigheder til hurtigst muligt at gå videre med at skabe retfærdighed for ofrene for hændelserne den 21. januar 2011;

| 12. | påpeger den utilfredsstillende situation, der gør sig gældende i ungdomsretssystemet; opfordrer de kompetente myndigheder til at fremlægge planer for at forbedre denne situation; |
| --- | --- |

12.

påpeger den utilfredsstillende situation, der gør sig gældende i ungdomsretssystemet; opfordrer de kompetente myndigheder til at fremlægge planer for at forbedre denne situation;

| 13. | er bekymret over, at korruption, herunder i retssystemet, fortsat er et alvorligt problem; opfordrer indtrængende Albanien til virkelig at styrke sin indsats for at bekæmpe korruption på alle niveauer, styrke den lovgivningsmæssige ramme og den institutionelle kapacitet samt fremme informationsudveksling og samarbejde institutionerne imellem; glæder sig over udnævnelsen af en national koordinator for korruptionsbekæmpelse, som vil koordinere indsatsen og overvåge gennemførelsen på centralt plan, og opfordrer til, at der vedtages en omfattende og streng strategi og handlingsplaner for korruptionsbekæmpelse for perioden 2014-2020; gentager, at det er nødvendigt, at der udvikles en mere robust ramme for korruptionsbekæmpelse, som bør omfatte en bred vifte af institutioner; glæder sig over de skridt, der er taget hen imod øget gennemsigtighed, herunder offentliggørelse af højtstående embedsmænds formueangivelser samt oprettelsen af kontaktpunkter for korruptionsbekæmpelse i alle fagministerier; |
| --- | --- |

13.

er bekymret over, at korruption, herunder i retssystemet, fortsat er et alvorligt problem; opfordrer indtrængende Albanien til virkelig at styrke sin indsats for at bekæmpe korruption på alle niveauer, styrke den lovgivningsmæssige ramme og den institutionelle kapacitet samt fremme informationsudveksling og samarbejde institutionerne imellem; glæder sig over udnævnelsen af en national koordinator for korruptionsbekæmpelse, som vil koordinere indsatsen og overvåge gennemførelsen på centralt plan, og opfordrer til, at der vedtages en omfattende og streng strategi og handlingsplaner for korruptionsbekæmpelse for perioden 2014-2020; gentager, at det er nødvendigt, at der udvikles en mere robust ramme for korruptionsbekæmpelse, som bør omfatte en bred vifte af institutioner; glæder sig over de skridt, der er taget hen imod øget gennemsigtighed, herunder offentliggørelse af højtstående embedsmænds formueangivelser samt oprettelsen af kontaktpunkter for korruptionsbekæmpelse i alle fagministerier;

| 14. | fastholder, at det er nødvendigt, at der skabes solide resultater med hensyn til efterforskning, retsforfølgning og domfældelse på alle niveauer, herunder i korruptionssager på højt plan; finder det afgørende, at efterforskningen gøres mere effektiv, og at der tilvejebringes tilstrækkelige ressourcer, uddannelse og personale, der er specialiseret i bekæmpelse af korruption, navnlig inden for offentlige udbud, sundhed, beskatning, uddannelse, politi, toldvæsen og lokalforvaltning; tilskynder til, at civilsamfundsorganisationer deltager og indtager en tilsynsrolle i bekæmpelsen af korruption; opfordrer til, at der indføres systematisk beslaglæggelse af udbytte fra kriminelle aktiviteter og domfældelse i sager om hvidvaskning af penge samt systematisk iværksættelse af økonomisk efterforskning; opfordrer de kompetente myndigheder til at styrke den gældende lovgivning om beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

14.

fastholder, at det er nødvendigt, at der skabes solide resultater med hensyn til efterforskning, retsforfølgning og domfældelse på alle niveauer, herunder i korruptionssager på højt plan; finder det afgørende, at efterforskningen gøres mere effektiv, og at der tilvejebringes tilstrækkelige ressourcer, uddannelse og personale, der er specialiseret i bekæmpelse af korruption, navnlig inden for offentlige udbud, sundhed, beskatning, uddannelse, politi, toldvæsen og lokalforvaltning; tilskynder til, at civilsamfundsorganisationer deltager og indtager en tilsynsrolle i bekæmpelsen af korruption; opfordrer til, at der indføres systematisk beslaglæggelse af udbytte fra kriminelle aktiviteter og domfældelse i sager om hvidvaskning af penge samt systematisk iværksættelse af økonomisk efterforskning; opfordrer de kompetente myndigheder til at styrke den gældende lovgivning om beskyttelse af whistleblowere;

| 15. | er bekymret over, at bekæmpelse af organiseret kriminalitet, navnlig bekæmpelse af fremstilling og salg af narkotika — til trods for at der er registreret en positiv tendens — fortsat udgør en vigtig udfordring; anerkender den succes, der er opnået med nylige politiaktioner, men tilskynder samtidig Albanien til at udarbejde en omfattende strategisk tilgang og træffe foranstaltninger til at fjerne hindringer for effektive efterforskninger med henblik på at få opbygget en resultatliste over efterforskninger, retsforfølgelser og domfældelser inden for alle områder og på alle niveauer; tilskynder til, at koordinationen på tværs af agenturer, herunder på lokalt plan, samt det regionale og internationale politisamarbejde og retlige samarbejde intensiveres; henstiller, at samarbejdet med partnerorganer i det vestlige Balkan og med organer i andre EU-medlemsstater styrkes; |
| --- | --- |

15.

er bekymret over, at bekæmpelse af organiseret kriminalitet, navnlig bekæmpelse af fremstilling og salg af narkotika — til trods for at der er registreret en positiv tendens — fortsat udgør en vigtig udfordring; anerkender den succes, der er opnået med nylige politiaktioner, men tilskynder samtidig Albanien til at udarbejde en omfattende strategisk tilgang og træffe foranstaltninger til at fjerne hindringer for effektive efterforskninger med henblik på at få opbygget en resultatliste over efterforskninger, retsforfølgelser og domfældelser inden for alle områder og på alle niveauer; tilskynder til, at koordinationen på tværs af agenturer, herunder på lokalt plan, samt det regionale og internationale politisamarbejde og retlige samarbejde intensiveres; henstiller, at samarbejdet med partnerorganer i det vestlige Balkan og med organer i andre EU-medlemsstater styrkes;

| 16. | bifalder indsatsen for at bekæmpe menneskehandel, som fortsat udgør en alvorlig udfordring; opfordrer de kompetente myndigheder til at udarbejde en omfattende og offerorienteret tilgang, forbedre den interinstitutionelle koordination og opbygge anklagernes, dommernes og politiets kapacitet; gentager, at der er behov for løbende specialiserede fælles uddannelsesaktiviteter for anklagere, dommere og politibetjente; glæder sig over samarbejdet mellem Albaniens politi og anklagemyndighed og EU's medlemsstater, hvilket har givet gode resultater; |
| --- | --- |

16.

bifalder indsatsen for at bekæmpe menneskehandel, som fortsat udgør en alvorlig udfordring; opfordrer de kompetente myndigheder til at udarbejde en omfattende og offerorienteret tilgang, forbedre den interinstitutionelle koordination og opbygge anklagernes, dommernes og politiets kapacitet; gentager, at der er behov for løbende specialiserede fælles uddannelsesaktiviteter for anklagere, dommere og politibetjente; glæder sig over samarbejdet mellem Albaniens politi og anklagemyndighed og EU's medlemsstater, hvilket har givet gode resultater;

| 17. | roser ombudsmanden for hans arbejde med at fremme menneskerettighederne, hans åbenhed over for udsatte personer og hans samarbejde med civilsamfundsorganisationer; beklager dybt det forhold, at ombudsmandens årsberetning og særberetninger ikke har været drøftet i parlamentet og derfor ikke kan offentliggøres og ikke nyder officiel anerkendelse; opfordrer regeringen og parlamentet til at styrke menneskerettighedsinstitutionernes uafhængighed, effektivitet og nyttevirkning med henblik på at forbedre samarbejdet med ombudsmandens kontor og yderligere at støtte denne politisk og økonomisk; |
| --- | --- |

17.

roser ombudsmanden for hans arbejde med at fremme menneskerettighederne, hans åbenhed over for udsatte personer og hans samarbejde med civilsamfundsorganisationer; beklager dybt det forhold, at ombudsmandens årsberetning og særberetninger ikke har været drøftet i parlamentet og derfor ikke kan offentliggøres og ikke nyder officiel anerkendelse; opfordrer regeringen og parlamentet til at styrke menneskerettighedsinstitutionernes uafhængighed, effektivitet og nyttevirkning med henblik på at forbedre samarbejdet med ombudsmandens kontor og yderligere at støtte denne politisk og økonomisk;

| 18. | fremhæver de sikkerhedsmæssige betænkeligheder i forbindelse med krigere, der vender tilbage fra udlandet; glæder sig over foranstaltninger til forebyggelse af radikalisering og tackling af fænomenet med udenlandske krigere; understreger, at det er nødvendigt at gennemføre strategien og handlingsplanen for bekæmpelse af terrorisme; glæder sig over, at politiets antiterrorenhed har fået flere medarbejdere, og opfordrer til, at det regionale samarbejde i bekæmpelsen af terrorisme intensiveres; glæder sig over den nye operationelle aftale med Europol og opfordrer til, at den gennemføres effektivt; |
| --- | --- |

18.

fremhæver de sikkerhedsmæssige betænkeligheder i forbindelse med krigere, der vender tilbage fra udlandet; glæder sig over foranstaltninger til forebyggelse af radikalisering og tackling af fænomenet med udenlandske krigere; understreger, at det er nødvendigt at gennemføre strategien og handlingsplanen for bekæmpelse af terrorisme; glæder sig over, at politiets antiterrorenhed har fået flere medarbejdere, og opfordrer til, at det regionale samarbejde i bekæmpelsen af terrorisme intensiveres; glæder sig over den nye operationelle aftale med Europol og opfordrer til, at den gennemføres effektivt;

| 19. | fremhæver behovet for at fremme borgernes deltagelse i det offentlige liv og den politiske planlægning og beslutningstagning samt i den europæiske integrationsproces med henblik på at fremme en bred national konsensus om reformer og om EU-tiltrædelsesprocessen; henstiller, at mekanismerne for høring af (og imellem) civilsamfundet og lokalbefolkningen videreudvikles; er bekymret over, at politiseringen af civilsamfundsorganisationer kan svække deres potentielle rolle med hensyn til at styrke den demokratiske kultur; |
| --- | --- |

19.

fremhæver behovet for at fremme borgernes deltagelse i det offentlige liv og den politiske planlægning og beslutningstagning samt i den europæiske integrationsproces med henblik på at fremme en bred national konsensus om reformer og om EU-tiltrædelsesprocessen; henstiller, at mekanismerne for høring af (og imellem) civilsamfundet og lokalbefolkningen videreudvikles; er bekymret over, at politiseringen af civilsamfundsorganisationer kan svække deres potentielle rolle med hensyn til at styrke den demokratiske kultur;

| 20. | bifalder den religiøse harmoni og klimaet af religiøs tolerance samt de generelt gode interetniske relationer, der er i landet; opfordrer de kompetente myndigheder til fortsat at forbedre klimaet af inklusion af og tolerance over for alle landets mindretal; opfordrer indtrængende regeringen til efter en bred høringsproces at vedtage en omfattende lov om mindretal for at afhjælpe de eksisterende huller i lovgivningen i overensstemmelse med anbefalingerne fra det rådgivende udvalg under Europarådets rammekonvention om nationale mindretal, til at sikre en effektiv gennemførelse af loven om beskyttelse mod forskelsbehandling og opbygge en solid retspraksis for ikkeforskelsbehandling; bifalder bidraget fra kommissæren for beskyttelse mod forskelsbehandling til bekæmpelse af forskelsbehandling, herunder på grundlag af køn, især inden for beskæftigelse, uddannelse og adgang til sociale tjenester; tilskynder til, at der tages yderligere skridt til at forbedre romaernes levevilkår ved at give dem bedre adgang til registrering, boliger og uddannelse samt til arbejdsmarkedet og social- og sundhedssektoren; understreger, at det er nødvendigt også at forbedre romaernes levevilkår ved hjælp af bedre koordinering mellem de centrale og lokale myndigheder og gennem tværministerielt samarbejde; |
| --- | --- |

20.

bifalder den religiøse harmoni og klimaet af religiøs tolerance samt de generelt gode interetniske relationer, der er i landet; opfordrer de kompetente myndigheder til fortsat at forbedre klimaet af inklusion af og tolerance over for alle landets mindretal; opfordrer indtrængende regeringen til efter en bred høringsproces at vedtage en omfattende lov om mindretal for at afhjælpe de eksisterende huller i lovgivningen i overensstemmelse med anbefalingerne fra det rådgivende udvalg under Europarådets rammekonvention om nationale mindretal, til at sikre en effektiv gennemførelse af loven om beskyttelse mod forskelsbehandling og opbygge en solid retspraksis for ikkeforskelsbehandling; bifalder bidraget fra kommissæren for beskyttelse mod forskelsbehandling til bekæmpelse af forskelsbehandling, herunder på grundlag af køn, især inden for beskæftigelse, uddannelse og adgang til sociale tjenester; tilskynder til, at der tages yderligere skridt til at forbedre romaernes levevilkår ved at give dem bedre adgang til registrering, boliger og uddannelse samt til arbejdsmarkedet og social- og sundhedssektoren; understreger, at det er nødvendigt også at forbedre romaernes levevilkår ved hjælp af bedre koordinering mellem de centrale og lokale myndigheder og gennem tværministerielt samarbejde;

| 21. | glæder sig over oprettelsen af det nationale råd for ligestilling mellem kønnene og udnævnelsen af kønskoordinatorer i alle fagministerier; opfordrer til, at der træffes yderligere foranstaltninger til at tackle vold i hjemmet, sager, hvor kvinder ikke har tilstrækkelig adgang til domstolsprøvelse, og kønsskævheder på arbejdsmarkedet; glæder sig over medtagelsen af LGBTI-samfundet i 2015-2020-strategien for social integration, oprettelsen af en arbejdsgruppe om LGBTI-rettigheder i socialministeriet og åbningen af det første bo- og værested for LGBTI-personer; bifalder ændringerne af straffeloven, som straffer hadforbrydelser og hadefulde udtalelser på grundlag af seksuel orientering og kønsidentitet; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over oprettelsen af det nationale råd for ligestilling mellem kønnene og udnævnelsen af kønskoordinatorer i alle fagministerier; opfordrer til, at der træffes yderligere foranstaltninger til at tackle vold i hjemmet, sager, hvor kvinder ikke har tilstrækkelig adgang til domstolsprøvelse, og kønsskævheder på arbejdsmarkedet; glæder sig over medtagelsen af LGBTI-samfundet i 2015-2020-strategien for social integration, oprettelsen af en arbejdsgruppe om LGBTI-rettigheder i socialministeriet og åbningen af det første bo- og værested for LGBTI-personer; bifalder ændringerne af straffeloven, som straffer hadforbrydelser og hadefulde udtalelser på grundlag af seksuel orientering og kønsidentitet;

| 22. | opfordrer desuden regeringen til at arbejde på et lovforslag om anerkendelse af køn og at sikre, at betingelserne for anerkendelse af køn lever op til de standarder, der er fastlagt i henstilling CM/Rec(2010) fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering eller kønsidentitet; mener, at LGBTI-personers grundlæggende rettigheder sandsynligvis vil være bedre beskyttede, hvis LGBTI-personer har adgang til juridisk anerkendte samlivsformer såsom papirløse parforhold, registreret partnerskab eller ægteskab, og opfordrer de albanske myndigheder til at overveje disse muligheder; |
| --- | --- |

22.

opfordrer desuden regeringen til at arbejde på et lovforslag om anerkendelse af køn og at sikre, at betingelserne for anerkendelse af køn lever op til de standarder, der er fastlagt i henstilling CM/Rec(2010) fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering eller kønsidentitet; mener, at LGBTI-personers grundlæggende rettigheder sandsynligvis vil være bedre beskyttede, hvis LGBTI-personer har adgang til juridisk anerkendte samlivsformer såsom papirløse parforhold, registreret partnerskab eller ægteskab, og opfordrer de albanske myndigheder til at overveje disse muligheder;

| 23. | opfordrer de albanske myndigheder til at efterkomme FN's krav og ombudsmandens henstillinger om at oprette en homogen og pålidelig database, aktivere koordineringsrådet for bekæmpelse af blodfejder, som blev oprettet i 2005, og udarbejde en handlingsplan med fokus på aspekter vedrørende retsstatsprincippet i forbindelse med bekæmpelse af blodfejder; |
| --- | --- |

23.

opfordrer de albanske myndigheder til at efterkomme FN's krav og ombudsmandens henstillinger om at oprette en homogen og pålidelig database, aktivere koordineringsrådet for bekæmpelse af blodfejder, som blev oprettet i 2005, og udarbejde en handlingsplan med fokus på aspekter vedrørende retsstatsprincippet i forbindelse med bekæmpelse af blodfejder;

| 24. | understreger den afgørende betydning, som et professionelt, uafhængigt og pluralistisk public service-medie og private medier har som en af grundpillerne i et demokrati; er bekymret over manglen på reel uafhængighed blandt medierne og den manglende gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab og -finansiering; tilskynder Albanien til at sikre et frit arbejdsmiljø for journalister; understreger, at der er behov for en ekstra indsats for at kunne garantere medietilsynsmyndighedernes og det offentlige radio- og tv-selskabs uafhængighed; er bekymret over manglen på gennemsigtighed, hvad angår medieejerskab og -finansiering, mediepolarisering og selvcensur; opfordrer til, at journalisternes professionelle og etiske standarder styrkes; opfordrer indtrængende til, at injurielovgivningen gennemføres korrekt; bemærker, at valget af ny formand og medlemmer af bestyrelsen for myndigheden for audiovisuelle medier (AMA) er blevet anfægtet af oppositionen; opfordrer regeringen til at sikre dens uafhængighed og støtte, således at AMA kan udøve sine funktioner fuldt ud, herunder med hensyn til at lette den digitale omstillingsproces og en effektiv gennemførelse af loven om audiovisuelle medier; |
| --- | --- |

24.

understreger den afgørende betydning, som et professionelt, uafhængigt og pluralistisk public service-medie og private medier har som en af grundpillerne i et demokrati; er bekymret over manglen på reel uafhængighed blandt medierne og den manglende gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab og -finansiering; tilskynder Albanien til at sikre et frit arbejdsmiljø for journalister; understreger, at der er behov for en ekstra indsats for at kunne garantere medietilsynsmyndighedernes og det offentlige radio- og tv-selskabs uafhængighed; er bekymret over manglen på gennemsigtighed, hvad angår medieejerskab og -finansiering, mediepolarisering og selvcensur; opfordrer til, at journalisternes professionelle og etiske standarder styrkes; opfordrer indtrængende til, at injurielovgivningen gennemføres korrekt; bemærker, at valget af ny formand og medlemmer af bestyrelsen for myndigheden for audiovisuelle medier (AMA) er blevet anfægtet af oppositionen; opfordrer regeringen til at sikre dens uafhængighed og støtte, således at AMA kan udøve sine funktioner fuldt ud, herunder med hensyn til at lette den digitale omstillingsproces og en effektiv gennemførelse af loven om audiovisuelle medier;

| 25. | glæder sig over, at erhvervsklimaet er blevet forbedret, og at der stræbes efter en fungerende markedsøkonomi, men opfordrer regeringen til fortsat at imødegå svaghederne i håndhævelsen af kontrakter og retsstatsprincippet og tackle den omfattende uformelle økonomi; opfordrer til, at der gennemføres yderligere reformer for at tackle konkurrencepresset på det fælles europæiske marked; opfordrer regeringen til at styrke beskyttelsen af ejendomsret og fremskynde udarbejdelsen af en holdbar og sammenhængende politik for ejendomsret, tilbagegivelse og erstatning; understreger betydningen af at skabe gunstige vilkår for udvikling i den private sektor og direkte udenlandske investeringer; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over, at erhvervsklimaet er blevet forbedret, og at der stræbes efter en fungerende markedsøkonomi, men opfordrer regeringen til fortsat at imødegå svaghederne i håndhævelsen af kontrakter og retsstatsprincippet og tackle den omfattende uformelle økonomi; opfordrer til, at der gennemføres yderligere reformer for at tackle konkurrencepresset på det fælles europæiske marked; opfordrer regeringen til at styrke beskyttelsen af ejendomsret og fremskynde udarbejdelsen af en holdbar og sammenhængende politik for ejendomsret, tilbagegivelse og erstatning; understreger betydningen af at skabe gunstige vilkår for udvikling i den private sektor og direkte udenlandske investeringer;

| 26. | fremhæver behovet for at forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse med henblik på at tackle mismatch mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og øge beskæftigelsesegnetheden, især for unge; opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med regeringen for at håndtere svaghederne i vilkårene på arbejdsmarkedet, herunder den stigende arbejdsløshed, og tilvejebringe løsninger, der er i overensstemmelse med Europa 2020-strategien; glæder sig over det vejledende strategidokument for Albanien 2014-2020, hvori det erkendes, at uddannelses-, beskæftigelses- og socialpolitikkerne kræver støtte under IPA; |
| --- | --- |

26.

fremhæver behovet for at forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse med henblik på at tackle mismatch mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og øge beskæftigelsesegnetheden, især for unge; opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med regeringen for at håndtere svaghederne i vilkårene på arbejdsmarkedet, herunder den stigende arbejdsløshed, og tilvejebringe løsninger, der er i overensstemmelse med Europa 2020-strategien; glæder sig over det vejledende strategidokument for Albanien 2014-2020, hvori det erkendes, at uddannelses-, beskæftigelses- og socialpolitikkerne kræver støtte under IPA;

| 27. | opfordrer de kompetente myndigheder til at udarbejde en national energistrategi med særlig vægt på vedvarende energi og energisikkerhed, herunder diversificering af energikilder; mener, at Albanien bør investere mere i projekter om vedvarende energi og tilhørende infrastruktur; opfordrer Albanien til at overveje vandkraftprojekters miljømæssige indvirkning på den nationale naturarv; opfordrer til, at EU's vandrammedirektiv, der sigter mod at opnå en god økologisk og kemisk tilstand for alle naturlige overfladevandområder, overholdes; |
| --- | --- |

27.

opfordrer de kompetente myndigheder til at udarbejde en national energistrategi med særlig vægt på vedvarende energi og energisikkerhed, herunder diversificering af energikilder; mener, at Albanien bør investere mere i projekter om vedvarende energi og tilhørende infrastruktur; opfordrer Albanien til at overveje vandkraftprojekters miljømæssige indvirkning på den nationale naturarv; opfordrer til, at EU's vandrammedirektiv, der sigter mod at opnå en god økologisk og kemisk tilstand for alle naturlige overfladevandområder, overholdes;

| 28. | opfordrer indtrængende de albanske myndigheder til at udarbejde omfattende forvaltningsplaner for de eksisterende nationalparker i overensstemmelse med Den Internationale Naturværnsunions (IUCN's) verdenskommission for fredede områders retningslinjer for kvalitet og forvaltning af beskyttede områder i kategori II; opfordrer indtrængende myndighederne til at opgive eventuelle udviklingsplaner, der undergraver landets netværk af beskyttede områder, og opfordrer til, at planerne om opførelse af små og store vandkraftværker, navnlig i alle nationalparker, opgives; kræver især, at planerne om at opføre vandkraftværker langs Vjosa-floden og dens bifloder genovervejes, da disse projekter ville skade et af Europas sidste omfattende, intakte og næsten naturlige flodøkosystemer; |
| --- | --- |

28.

opfordrer indtrængende de albanske myndigheder til at udarbejde omfattende forvaltningsplaner for de eksisterende nationalparker i overensstemmelse med Den Internationale Naturværnsunions (IUCN's) verdenskommission for fredede områders retningslinjer for kvalitet og forvaltning af beskyttede områder i kategori II; opfordrer indtrængende myndighederne til at opgive eventuelle udviklingsplaner, der undergraver landets netværk af beskyttede områder, og opfordrer til, at planerne om opførelse af små og store vandkraftværker, navnlig i alle nationalparker, opgives; kræver især, at planerne om at opføre vandkraftværker langs Vjosa-floden og dens bifloder genovervejes, da disse projekter ville skade et af Europas sidste omfattende, intakte og næsten naturlige flodøkosystemer;

| 29. | glæder sig over Albaniens fortsat konstruktive og proaktive indstilling i det regionale og bilaterale samarbejde; understreger, at samarbejdet er afgørende for at styrke den regionale stabilitet; bifalder den politiske vilje til at forbedre relationerne med Serbien; tilskynder Albanien og Serbien til at træffe yderligere foranstaltninger og fremsætte erklæringer, som fremmer regional stabilitet og regionalt samarbejde samt gode naboskabsforbindelser; er foruroliget over erklæringerne fra Albaniens premierminister, hvori han spekulerede over foreningen af albanere fra Albanien og Kosovo; opfordrer Albanien til at bevare sin konstruktive holdning i regionen og til med andre lande på Vestbalkan at udveksle den viden og erfaring, de har indhøstet i deres EU-tiltrædelsesproces, med henblik på at intensivere samarbejdet og opnå yderligere stabilisering af regionen; glæder sig over Albaniens fulde tilpasning til EU's udenrigspolitiske holdninger, herunder EU's restriktive foranstaltninger over for Rusland samt dets deltagelse i FSFP-krisestyringsoperationer; noterer sig landets ambitioner — som led i dets nuværende formandskab for den sydøsteuropæiske samarbejdsproces — om yderligere at fremme dialogen mellem deltagerlandene; opfordrer Albanien til at deltage aktivt i gennemførelsen af Den Europæiske Unions strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over Albaniens fortsat konstruktive og proaktive indstilling i det regionale og bilaterale samarbejde; understreger, at samarbejdet er afgørende for at styrke den regionale stabilitet; bifalder den politiske vilje til at forbedre relationerne med Serbien; tilskynder Albanien og Serbien til at træffe yderligere foranstaltninger og fremsætte erklæringer, som fremmer regional stabilitet og regionalt samarbejde samt gode naboskabsforbindelser; er foruroliget over erklæringerne fra Albaniens premierminister, hvori han spekulerede over foreningen af albanere fra Albanien og Kosovo; opfordrer Albanien til at bevare sin konstruktive holdning i regionen og til med andre lande på Vestbalkan at udveksle den viden og erfaring, de har indhøstet i deres EU-tiltrædelsesproces, med henblik på at intensivere samarbejdet og opnå yderligere stabilisering af regionen; glæder sig over Albaniens fulde tilpasning til EU's udenrigspolitiske holdninger, herunder EU's restriktive foranstaltninger over for Rusland samt dets deltagelse i FSFP-krisestyringsoperationer; noterer sig landets ambitioner — som led i dets nuværende formandskab for den sydøsteuropæiske samarbejdsproces — om yderligere at fremme dialogen mellem deltagerlandene; opfordrer Albanien til at deltage aktivt i gennemførelsen af Den Europæiske Unions strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav;

| 30. | opfordrer til, at det interparlamentariske samarbejde mellem EU og Albanien styrkes; henstiller, at den fremtidige mødekalender for henholdsvis Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Albanien og dialogen på højt plan om nøgleprioriteter så vidt muligt harmoniseres med henblik på at styrke den parlamentariske kontrol med EU-tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til, at det interparlamentariske samarbejde mellem EU og Albanien styrkes; henstiller, at den fremtidige mødekalender for henholdsvis Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Albanien og dialogen på højt plan om nøgleprioriteter så vidt muligt harmoniseres med henblik på at styrke den parlamentariske kontrol med EU-tiltrædelsesprocessen;

| 31. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Albaniens regering og parlament. |
| --- | --- |

31.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Albaniens regering og parlament.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/69

---

P8_TA(2015)0182

Statusrapport 2014 om Bosnien-Hercegovina

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om statusrapport 2014 for Bosnien-Hercegovina (2014/2952(RSP))

(2016/C 346/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina (BiH) på den anden side, der blev undertegnet den 16. juni 2008 og ratificeret af alle EU-medlemsstater og Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina (BiH) på den anden side, der blev undertegnet den 16. juni 2008 og ratificeret af alle EU-medlemsstater og Bosnien-Hercegovina,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 19.-20. juni 2003 om Vestbalkan og bilaget hertil »Thessalonikidagsordenen for Vestbalkan: hen imod europæisk integration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 19.-20. juni 2003 om Vestbalkan og bilaget hertil »Thessalonikidagsordenen for Vestbalkan: hen imod europæisk integration«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. oktober, 17.-18. november og 15.-16. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. oktober, 17.-18. november og 15.-16. december 2014,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2014 med titlen »Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2014-2015« (COM(2014)0700) med det tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om statusrapport 2014 for Bosnien-Hercegovina ((SWD(2014)0305) samt det vejledende strategidokument for Bosnien-Hercegovina (2014-2017), som blev vedtaget den 15. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2014 med titlen »Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2014-2015« (COM(2014)0700) med det tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om statusrapport 2014 for Bosnien-Hercegovina ((SWD(2014)0305) samt det vejledende strategidokument for Bosnien-Hercegovina (2014-2017), som blev vedtaget den 15. december 2014,

| — | der henviser til det skriftlige tilsagn, som blev vedtaget af det bosnisk-hercegovinske formandskab den 29. januar 2015 og det bosnisk-hercegovinske parlament den 23. februar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til det skriftlige tilsagn, som blev vedtaget af det bosnisk-hercegovinske formandskab den 29. januar 2015 og det bosnisk-hercegovinske parlament den 23. februar 2015,

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 19. januar 2015 om at udnævne Lars-Gunnar Wigemark til EU's særlige repræsentant og delegationschef i Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 19. januar 2015 om at udnævne Lars-Gunnar Wigemark til EU's særlige repræsentant og delegationschef i Bosnien-Hercegovina,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om landet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om landet,

| — | der henviser til det arbejde, Cristian Dan Preda har udført som Udenrigsudvalgets faste ordfører om Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, Cristian Dan Preda har udført som Udenrigsudvalgets faste ordfører om Bosnien-Hercegovina,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at EU gentagne gange har erklæret sin utvetydige opbakning til perspektivet om en europæisk fremtid for Bosnien-Hercegovina og til dets territoriale integritet, suverænitet og enhed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU gentagne gange har erklæret sin utvetydige opbakning til perspektivet om en europæisk fremtid for Bosnien-Hercegovina og til dets territoriale integritet, suverænitet og enhed;

| B. | der henviser til, at EU på grundlag af en samordnet tilgang har givet Bosnien-Hercegovina en ny mulighed, der skal hjælpe landet med at genoptage sin reformproces for at forbedre sin sociale og økonomiske situation og komme tættere på Den Europæiske Union; der henviser til, at det nu er påkrævet med utvetydige tilsagn og forpligtelser fra landets politiske elite; der henviser til, at tiltrædelse af EU er en inklusiv proces, som tilhører hele landet og alle dets borgere, og at det kræver en national konsensus om dagsordenen for reformer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU på grundlag af en samordnet tilgang har givet Bosnien-Hercegovina en ny mulighed, der skal hjælpe landet med at genoptage sin reformproces for at forbedre sin sociale og økonomiske situation og komme tættere på Den Europæiske Union; der henviser til, at det nu er påkrævet med utvetydige tilsagn og forpligtelser fra landets politiske elite; der henviser til, at tiltrædelse af EU er en inklusiv proces, som tilhører hele landet og alle dets borgere, og at det kræver en national konsensus om dagsordenen for reformer;

| C. | der henviser til, at en uforholdsmæssig kompleks og ineffektiv institutionel opbygning, manglen på tilstrækkeligt samarbejde og koordination mellem de politiske ledere i Bosnien-Hercegovina og alle ledelsesniveauer, fravær af en fælles vision og politisk vilje og etnocentriske holdninger i alvorlig grad har sat hindringer for fremskridt i landet; der henviser til, at de politiske og etniske skel har haft en stor skadevirkning på forsamlingernes arbejde på nationalt plan; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en uforholdsmæssig kompleks og ineffektiv institutionel opbygning, manglen på tilstrækkeligt samarbejde og koordination mellem de politiske ledere i Bosnien-Hercegovina og alle ledelsesniveauer, fravær af en fælles vision og politisk vilje og etnocentriske holdninger i alvorlig grad har sat hindringer for fremskridt i landet; der henviser til, at de politiske og etniske skel har haft en stor skadevirkning på forsamlingernes arbejde på nationalt plan;

| D. | der henviser til, at en fortsat politisk fastlåst situation udgør en alvorlig hindring for landets stabilitet og udvikling og fratager borgerne udsigterne til en sikker fremtid med velstand; der henviser til, at politisk passivitet, arbejdsløshed og et meget højt niveau af korruption og utilfredshed med den politiske elite har ført til civile optøjer, der i februar 2014 spredte sig fra Tuzla til hele landet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en fortsat politisk fastlåst situation udgør en alvorlig hindring for landets stabilitet og udvikling og fratager borgerne udsigterne til en sikker fremtid med velstand; der henviser til, at politisk passivitet, arbejdsløshed og et meget højt niveau af korruption og utilfredshed med den politiske elite har ført til civile optøjer, der i februar 2014 spredte sig fra Tuzla til hele landet;

| E. | der henviser til, at EU har gjort retsstatsprincippet til et centralt spørgsmål i sin udvidelsesproces; der henviser til, at stærk politisk opbakning er nøgleelementet i opnåelsen af fremskridt på disse områder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU har gjort retsstatsprincippet til et centralt spørgsmål i sin udvidelsesproces; der henviser til, at stærk politisk opbakning er nøgleelementet i opnåelsen af fremskridt på disse områder;

| F. | der henviser til, at der hersker en omfattende korruption, at den offentlige forvaltning er fragmenteret, at de mange forskellige retssystemer udgør en udfordring, at samarbejdsmekanismerne med civilsamfundet fortsat er svage, at medielandskabet er polariseret, og at ikke alle befolkningsgrupper og borgere har de samme rettigheder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der hersker en omfattende korruption, at den offentlige forvaltning er fragmenteret, at de mange forskellige retssystemer udgør en udfordring, at samarbejdsmekanismerne med civilsamfundet fortsat er svage, at medielandskabet er polariseret, og at ikke alle befolkningsgrupper og borgere har de samme rettigheder;

| G. | der henviser til, at Bosnien-Hercegovina bruger mere end 50 % af statsindtægterne på forvaltning på forskellige niveauer; der henviser til, at Bosnien-Hercegovina ifølge Verdensbankens indikatorer er det land i Europa, hvor det er sværest at drive forretning, og er et af de dårligst placerede på korruptionsranglisten; der henviser til, at Bosnien-Hercegovina har det højeste niveau af ungdomsarbejdsløshed i Europa (59 % af den erhvervsaktive befolkning i gruppen 15-24 år); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Bosnien-Hercegovina bruger mere end 50 % af statsindtægterne på forvaltning på forskellige niveauer; der henviser til, at Bosnien-Hercegovina ifølge Verdensbankens indikatorer er det land i Europa, hvor det er sværest at drive forretning, og er et af de dårligst placerede på korruptionsranglisten; der henviser til, at Bosnien-Hercegovina har det højeste niveau af ungdomsarbejdsløshed i Europa (59 % af den erhvervsaktive befolkning i gruppen 15-24 år);

| 1. | glæder sig over, at Rådet har reageret positivt på Parlamentets opfordring om at tage EU's tilgang til Bosnien-Hercegovina op til fornyet overvejelse; opfordrer de nye ledere i Bosnien-Hercegovina til fuldt ud at gennemføre de nødvendige institutionelle, økonomiske og sociale reformer for at forbedre tilværelsen for borgerne i Bosnien-Hercegovina og gøre fremskridt hen imod medlemskab af EU; påpeger, at det er nødvendigt at gøre relevante fremskridt ved gennemførelsen af reformdagsordenen, herunder med vækst- og beskæftigelsespagten, for at EU kan tage en ansøgning om medlemskab i betragtning; fremhæver det forhold, at Bosnien-Hercegovina som alle andre (potentielle) kandidatlande bør bedømmes på egne meritter, og at hastigheden og kvaliteten af de nødvendige reformer bør bestemme tidsplanen for landets tiltrædelse; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Rådet har reageret positivt på Parlamentets opfordring om at tage EU's tilgang til Bosnien-Hercegovina op til fornyet overvejelse; opfordrer de nye ledere i Bosnien-Hercegovina til fuldt ud at gennemføre de nødvendige institutionelle, økonomiske og sociale reformer for at forbedre tilværelsen for borgerne i Bosnien-Hercegovina og gøre fremskridt hen imod medlemskab af EU; påpeger, at det er nødvendigt at gøre relevante fremskridt ved gennemførelsen af reformdagsordenen, herunder med vækst- og beskæftigelsespagten, for at EU kan tage en ansøgning om medlemskab i betragtning; fremhæver det forhold, at Bosnien-Hercegovina som alle andre (potentielle) kandidatlande bør bedømmes på egne meritter, og at hastigheden og kvaliteten af de nødvendige reformer bør bestemme tidsplanen for landets tiltrædelse;

| 2. | understreger, at Kommissionen bør lægge særlig vægt på, om afgørelsen i Sejdić-Finci-sagen er blevet efterlevet, når Rådet beder Kommissionen om at udarbejde en udtalelse om ansøgningen; opfordrer Kommissionen til at være parat til at fremme en aftale om gennemførelsen af denne afgørelse for at garantere ens rettigheder for alle borgere og til at bidrage til, at målene for EU-dagsordenen, herunder et funktionelt system for god regeringsførelse, demokratisk udvikling og økonomisk fremgang samt respekt for menneskerettighederne, kan gennemføres; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Kommissionen bør lægge særlig vægt på, om afgørelsen i Sejdić-Finci-sagen er blevet efterlevet, når Rådet beder Kommissionen om at udarbejde en udtalelse om ansøgningen; opfordrer Kommissionen til at være parat til at fremme en aftale om gennemførelsen af denne afgørelse for at garantere ens rettigheder for alle borgere og til at bidrage til, at målene for EU-dagsordenen, herunder et funktionelt system for god regeringsførelse, demokratisk udvikling og økonomisk fremgang samt respekt for menneskerettighederne, kan gennemføres;

| 3. | støtter stærkt en europæisk integration af Bosnien-Hercegovina og mener, at EU's øgede engagement bl.a. bør fokusere på samfundsøkonomiske spørgsmål, erhvervsklimaet, de institutionelle rammer, retsstatsprincippet og god regeringsførelse, retshåndhævelsespolitik, et uafhængigt retssystem, bekæmpelse af korruption, reform af den offentlige administration, civilsamfundet samt ungdommen uden at ændre på EU's betingelser for tiltrædelse; opfordrer NF/HR, Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at fastholde en koordineret, konsekvent og sammenhængende EU-holdning og vise, at Bosnien-Hercegovinas integrationsproces er en udenrigspolitisk prioritet for EU; betoner, at EU bør bestræbe sig på at samle alle økonomiske donorer med henblik på at støtte en effektiv gennemførelse af EU's fornyede tilgang og det skriftlige tilsagn; |
| --- | --- |

3.

støtter stærkt en europæisk integration af Bosnien-Hercegovina og mener, at EU's øgede engagement bl.a. bør fokusere på samfundsøkonomiske spørgsmål, erhvervsklimaet, de institutionelle rammer, retsstatsprincippet og god regeringsførelse, retshåndhævelsespolitik, et uafhængigt retssystem, bekæmpelse af korruption, reform af den offentlige administration, civilsamfundet samt ungdommen uden at ændre på EU's betingelser for tiltrædelse; opfordrer NF/HR, Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at fastholde en koordineret, konsekvent og sammenhængende EU-holdning og vise, at Bosnien-Hercegovinas integrationsproces er en udenrigspolitisk prioritet for EU; betoner, at EU bør bestræbe sig på at samle alle økonomiske donorer med henblik på at støtte en effektiv gennemførelse af EU's fornyede tilgang og det skriftlige tilsagn;

| 4. | glæder sig over det skriftlige tilsagn, som med henblik på EU-integration blev vedtaget af Bosnien-Hercegovinas præsidentskab og undertegnet af alle politiske partiers ledere og godkendt af det bosnisk-hercegovinske parlament den 23. februar 2015, om at etablere institutionel funktionalitet og effektivitet og iværksætte reformer på alle forvaltningsniveauer samt tiltag for at fremskynde forsoningsprocessen og styrke den administrative kapacitet; anerkender, at tilsagnet banede vej for aftalen i Rådet den 16. marts 2015 om at gå videre med indgåelsen og ikrafttrædelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen; glæder sig over den planlagte ikrafttrædelse af stabiliserings- og associeringsaftalen den 1. juni 2015, da den vil give Bosnien-Hercegovina og EU mulighed for at arbejde tættere sammen og uddybe deres forbindelser; opfordrer alle politiske ledere til at samarbejde fuldt ud om en grundig og effektiv gennemførelse af tilsagnet, navnlig vedrørende styrkelse af retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet; minder om, at det er centralt, at der udvises politisk opbakning til og et reelt engagement i reformprocessen; opfordrer de nye ledere i Bosnien-Hercegovina til at nå til enighed med EU om en konkret køreplan for en bred og inklusiv reformdagsorden, der kan bringe landet fremad mod EU; tilskynder til åbenhed i planlægningen og gennemførelsen af reformer og anmoder indtrængende om, at civilsamfundet inddrages i processen; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over det skriftlige tilsagn, som med henblik på EU-integration blev vedtaget af Bosnien-Hercegovinas præsidentskab og undertegnet af alle politiske partiers ledere og godkendt af det bosnisk-hercegovinske parlament den 23. februar 2015, om at etablere institutionel funktionalitet og effektivitet og iværksætte reformer på alle forvaltningsniveauer samt tiltag for at fremskynde forsoningsprocessen og styrke den administrative kapacitet; anerkender, at tilsagnet banede vej for aftalen i Rådet den 16. marts 2015 om at gå videre med indgåelsen og ikrafttrædelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen; glæder sig over den planlagte ikrafttrædelse af stabiliserings- og associeringsaftalen den 1. juni 2015, da den vil give Bosnien-Hercegovina og EU mulighed for at arbejde tættere sammen og uddybe deres forbindelser; opfordrer alle politiske ledere til at samarbejde fuldt ud om en grundig og effektiv gennemførelse af tilsagnet, navnlig vedrørende styrkelse af retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet; minder om, at det er centralt, at der udvises politisk opbakning til og et reelt engagement i reformprocessen; opfordrer de nye ledere i Bosnien-Hercegovina til at nå til enighed med EU om en konkret køreplan for en bred og inklusiv reformdagsorden, der kan bringe landet fremad mod EU; tilskynder til åbenhed i planlægningen og gennemførelsen af reformer og anmoder indtrængende om, at civilsamfundet inddrages i processen;

| 5. | udtrykker sin dybeste bekymring med hensyn til den erklæring, der blev vedtaget den 25. april 2015 af alliancen af uafhængige socialdemokrater (SNSD) i det østlige Sarajevo, hvori der bl.a. kræves en folkeafstemning om Republika Srpskas uafhængighed i 2018; understreger, at Republika Srpska i henhold til Daytonaftalen ikke har ret til at løsrive sig; minder om, at alle politiske kræfter, herunder SNSD, med vedtagelsen af det skriftlige tilsagn har forpligtet sig til at respektere »Bosnien-Hercegovinas suverænitet, territoriale integritet og politiske uafhængighed«; tilskynder de nye politiske ledere til at afstå fra en nationalistisk og separatistisk retorik, der fremmer splittelsen i samfundet, og til seriøst at påbegynde reformer, der kan forbedre tilværelsen for borgerne i Bosnien-Hercegovina og skabe en demokratisk, inklusiv og velfungerende stat og bringe landet tættere på EU; |
| --- | --- |

5.

udtrykker sin dybeste bekymring med hensyn til den erklæring, der blev vedtaget den 25. april 2015 af alliancen af uafhængige socialdemokrater (SNSD) i det østlige Sarajevo, hvori der bl.a. kræves en folkeafstemning om Republika Srpskas uafhængighed i 2018; understreger, at Republika Srpska i henhold til Daytonaftalen ikke har ret til at løsrive sig; minder om, at alle politiske kræfter, herunder SNSD, med vedtagelsen af det skriftlige tilsagn har forpligtet sig til at respektere »Bosnien-Hercegovinas suverænitet, territoriale integritet og politiske uafhængighed«; tilskynder de nye politiske ledere til at afstå fra en nationalistisk og separatistisk retorik, der fremmer splittelsen i samfundet, og til seriøst at påbegynde reformer, der kan forbedre tilværelsen for borgerne i Bosnien-Hercegovina og skabe en demokratisk, inklusiv og velfungerende stat og bringe landet tættere på EU;

| 6. | opfordrer de politiske ledere til at prioritere etableringen af en effektiv EU-koordineringsmekanisme, der på effektiv vis sammenknytter institutioner på alle forvaltningsniveauer, for derved at sikre tilpasning til og håndhævelse af EU-retten i hele landet, hvilket vil gavne den samlede velstand for landets borgere; understreger, at EU-tiltrædelsesprocessen uden en sådan mekanisme fortsat vil være fastlåst, eftersom landets nuværende organisation er for ineffektiv og dysfunktionel; understreger, at etableringen af en sådan mekanisme vil åbne op for, at Bosnien-Hercegovina fuldt ud kan drage nytte af finansieringsmulighederne; understreger, at der er behov for at tage konkrete skridt og udstikke en klar retning for landet og dets borgere; |
| --- | --- |

6.

opfordrer de politiske ledere til at prioritere etableringen af en effektiv EU-koordineringsmekanisme, der på effektiv vis sammenknytter institutioner på alle forvaltningsniveauer, for derved at sikre tilpasning til og håndhævelse af EU-retten i hele landet, hvilket vil gavne den samlede velstand for landets borgere; understreger, at EU-tiltrædelsesprocessen uden en sådan mekanisme fortsat vil være fastlåst, eftersom landets nuværende organisation er for ineffektiv og dysfunktionel; understreger, at etableringen af en sådan mekanisme vil åbne op for, at Bosnien-Hercegovina fuldt ud kan drage nytte af finansieringsmulighederne; understreger, at der er behov for at tage konkrete skridt og udstikke en klar retning for landet og dets borgere;

| 7. | understreger, at prioriteten må være at gøre en indsats for befolkningens socioøkonomiske behov; mener, at det samtidig hermed dog også er centralt at gennemføre politiske reformer og en demokratisering af det politiske system, fremhæver, at økonomisk velstand kun er mulig, hvis den baserer sig på et samfund og en stat, der er demokratisk og inkluderende; fremhæver også, at Bosnien-Hercegovina ikke vil blive medlem af EU, før der er indført passende institutionelle betingelser; noterer sig, at institutionelle reformer med henblik på at konsolidere, strømline og styrke de institutionelle rammer fortsat er af central betydning for at gøre Bosnien-Hercegovina til en effektiv, inkluderende og fuld funktionsdygtig stat; minder om, at den fremtidige institutionelle reform også bør tage hensyn til principperne for føderalisme, decentralisering, subsidiaritet og legitim repræsentation for at sikre en effektiv og gnidningsløs integration af Bosnien-Hercegovina i EU; tilskynder alle politiske ledere til at arbejde for de nødvendige ændringer; |
| --- | --- |

7.

understreger, at prioriteten må være at gøre en indsats for befolkningens socioøkonomiske behov; mener, at det samtidig hermed dog også er centralt at gennemføre politiske reformer og en demokratisering af det politiske system, fremhæver, at økonomisk velstand kun er mulig, hvis den baserer sig på et samfund og en stat, der er demokratisk og inkluderende; fremhæver også, at Bosnien-Hercegovina ikke vil blive medlem af EU, før der er indført passende institutionelle betingelser; noterer sig, at institutionelle reformer med henblik på at konsolidere, strømline og styrke de institutionelle rammer fortsat er af central betydning for at gøre Bosnien-Hercegovina til en effektiv, inkluderende og fuld funktionsdygtig stat; minder om, at den fremtidige institutionelle reform også bør tage hensyn til principperne for føderalisme, decentralisering, subsidiaritet og legitim repræsentation for at sikre en effektiv og gnidningsløs integration af Bosnien-Hercegovina i EU; tilskynder alle politiske ledere til at arbejde for de nødvendige ændringer;

| 8. | glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at fremskynde gennemførelsen af projekter inden for rammerne af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) og styrke den økonomiske styring; beklager, at passivitet kan få konsekvenser for fordelingen af EU-midler til politisk og samfundsøkonomisk udvikling i forbindelse med IPA-II; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til at nå til enighed om landsdækkende sektorstrategier, særlig inden for prioriterede områder som transport, energi, miljø og landbrug, som en afgørende forudsætning for at få fuldstændig adgang til IPA-finansiering; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at fremskynde gennemførelsen af projekter inden for rammerne af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) og styrke den økonomiske styring; beklager, at passivitet kan få konsekvenser for fordelingen af EU-midler til politisk og samfundsøkonomisk udvikling i forbindelse med IPA-II; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til at nå til enighed om landsdækkende sektorstrategier, særlig inden for prioriterede områder som transport, energi, miljø og landbrug, som en afgørende forudsætning for at få fuldstændig adgang til IPA-finansiering;

| 9. | noterer med tilfredshed den vellykkede afvikling af valget i oktober 2014; bemærker imidlertid, at valghandlingen for anden gang i træk fandt sted, uden at hver eneste borger kunne stille op til hver eneste post; understreger, at det er af stor betydning, at samtlige nye parlamentariske organer og myndigheder på alle niveauer snarest muligt bliver etableret; opfordrer indtrængende de nye ledere til at respektere princippet om direkte, lige og almindelige valg og komme befolkningen i møde, gå i dialog med civilsamfundet og finde ansvarlige og omgående svar på borgernes legitime bekymringer; opfordrer de kompetente myndigheder til at efterforske de ganske alvorlige anklager mod premierministeren i Republika Srpska om køb af stemmer fra to parlamentsmedlemmer, der ikke hører til hendes parti, for at opnå flertallet i nationalforsamlingen i Republika Srpska; |
| --- | --- |

9.

noterer med tilfredshed den vellykkede afvikling af valget i oktober 2014; bemærker imidlertid, at valghandlingen for anden gang i træk fandt sted, uden at hver eneste borger kunne stille op til hver eneste post; understreger, at det er af stor betydning, at samtlige nye parlamentariske organer og myndigheder på alle niveauer snarest muligt bliver etableret; opfordrer indtrængende de nye ledere til at respektere princippet om direkte, lige og almindelige valg og komme befolkningen i møde, gå i dialog med civilsamfundet og finde ansvarlige og omgående svar på borgernes legitime bekymringer; opfordrer de kompetente myndigheder til at efterforske de ganske alvorlige anklager mod premierministeren i Republika Srpska om køb af stemmer fra to parlamentsmedlemmer, der ikke hører til hendes parti, for at opnå flertallet i nationalforsamlingen i Republika Srpska;

| 10. | glæder sig over, at der blev udvist en overvældende national og international solidaritet, herunder inden for EU's program om genopbygning efter oversvømmelser, som reaktion på naturkatastroferne i 2014; glæder sig over, at EU ydede en umiddelbar og betydelig rednings- og nødhjælpsindsats efter anmodning fra Bosnien-Hercegovina og organiserede en donorkonference i juli 2014, hvor Kommissionen var vært, og som var tilrettelagt sammen med Frankrig og Slovenien; fremhæver, at Kommissionen har opfordret Bosnien-Hercegovina til at deltage i EU 's civilbeskyttelsesordning; slår til lyd for, at der gennemføres effektive og koordinerede forebyggende foranstaltninger på alle niveauer for at imødegå konsekvenserne af de foreliggende katastrofer og for at undgå tilsvarende katastrofer fremover; glæder sig over de mange positive eksempler på tæt mellemetnisk samarbejde og støtte efter oversvømmelserne, hvilket er et tegn på, at forsoning er mulig; mener, at regionalt samarbejde og tætte forbindelser til nabolandene er væsentlige faktorer i reaktionen på sådanne katastrofer i fremtiden; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over, at der blev udvist en overvældende national og international solidaritet, herunder inden for EU's program om genopbygning efter oversvømmelser, som reaktion på naturkatastroferne i 2014; glæder sig over, at EU ydede en umiddelbar og betydelig rednings- og nødhjælpsindsats efter anmodning fra Bosnien-Hercegovina og organiserede en donorkonference i juli 2014, hvor Kommissionen var vært, og som var tilrettelagt sammen med Frankrig og Slovenien; fremhæver, at Kommissionen har opfordret Bosnien-Hercegovina til at deltage i EU 's civilbeskyttelsesordning; slår til lyd for, at der gennemføres effektive og koordinerede forebyggende foranstaltninger på alle niveauer for at imødegå konsekvenserne af de foreliggende katastrofer og for at undgå tilsvarende katastrofer fremover; glæder sig over de mange positive eksempler på tæt mellemetnisk samarbejde og støtte efter oversvømmelserne, hvilket er et tegn på, at forsoning er mulig; mener, at regionalt samarbejde og tætte forbindelser til nabolandene er væsentlige faktorer i reaktionen på sådanne katastrofer i fremtiden;

| 11. | erindrer om, at tilstedeværelsen af en professionel, effektiv og meritbaseret offentlig forvaltning er fundamentet for integrationsprocessen for ethvert land, der stræber efter at opnå EU-medlemskab; er dybt foruroliget over, at den offentlige forvaltning, der burde hjælpe Bosnien-Hercegovina med at gå fremad mod medlemsskab af EU og forbedre levevilkårene for dets borgere, stadig er fragmenteret, politiseret og dysfunktionel; er fortsat betænkelig med hensyn til forvaltningens finansielle bæredygtighed og det forhold, at den manglende politiske vilje til at foretage en forvaltningsreform kan få negative konsekvenser for levering af offentlige tjenesteydelser; tilskynder alle kompetente aktører til at følge en reformstrategi for en ny offentlig forvaltning og en handlingsplan til for tiden efter 2014 med henblik på at forenkle den komplekse institutionelle struktur, rationalisere omkostningerne og gøre staten mere funktionel; |
| --- | --- |

11.

erindrer om, at tilstedeværelsen af en professionel, effektiv og meritbaseret offentlig forvaltning er fundamentet for integrationsprocessen for ethvert land, der stræber efter at opnå EU-medlemskab; er dybt foruroliget over, at den offentlige forvaltning, der burde hjælpe Bosnien-Hercegovina med at gå fremad mod medlemsskab af EU og forbedre levevilkårene for dets borgere, stadig er fragmenteret, politiseret og dysfunktionel; er fortsat betænkelig med hensyn til forvaltningens finansielle bæredygtighed og det forhold, at den manglende politiske vilje til at foretage en forvaltningsreform kan få negative konsekvenser for levering af offentlige tjenesteydelser; tilskynder alle kompetente aktører til at følge en reformstrategi for en ny offentlig forvaltning og en handlingsplan til for tiden efter 2014 med henblik på at forenkle den komplekse institutionelle struktur, rationalisere omkostningerne og gøre staten mere funktionel;

| 12. | opfordrer indtrængende myndighederne til at gøre bekæmpelsen af korruption til en absolut prioritet, da der endnu ikke er opnået tilfredsstillende forbedringer, og da der er korruption i alle sektorer, herunder på sundheds- og uddannelsesområdet, hvilket er et overgreb mod de mest sårbare grupper og fører til stigende pessimisme og til, at flere og flere borgere mister tilliden til deres institutioner; går ind for effektive antikorruptionsmekanismer og en uafhængig retslig opfølgning samt inklusive drøftelser med alle interessenter, hvilket bør garantere en rettidig vedtagelse af en fornyet strategisk ramme for 2015-2019; opfordrer generelt til en effektiv indførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption; glæder sig over, at der er vedtaget et sæt love til bekæmpelse af korruption, herunder om beskyttelse af whistleblowere på statsniveau, og oprettelsen af forebyggende organer på føderalt niveau; fordømmer forsøgene på at underminere de eksisterende bestemmelser om retsstatsprincippet og frygter, at den nye lov om interessekonflikter vil svække lovgrundlaget og er et tilbageskridt med hensyn til forebyggelse af interessekonflikter, fordi der er større risiko for politisk indblanding, og der er ingen incitamenter til at få embedsmændene til at håndhæve loven; tilskynder til en styrkelse af de parlamentariske organer til forebyggelse af interessekonflikter; opfordrer de kompetente myndigheder til at forbedre deres resultater, hvad angår effektiv efterforskning, forfølgelse og domsafsigelse i højprofilerede sager, navnlig i forbindelse med sager om offentlige indkøb og privatiseringer; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende myndighederne til at gøre bekæmpelsen af korruption til en absolut prioritet, da der endnu ikke er opnået tilfredsstillende forbedringer, og da der er korruption i alle sektorer, herunder på sundheds- og uddannelsesområdet, hvilket er et overgreb mod de mest sårbare grupper og fører til stigende pessimisme og til, at flere og flere borgere mister tilliden til deres institutioner; går ind for effektive antikorruptionsmekanismer og en uafhængig retslig opfølgning samt inklusive drøftelser med alle interessenter, hvilket bør garantere en rettidig vedtagelse af en fornyet strategisk ramme for 2015-2019; opfordrer generelt til en effektiv indførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption; glæder sig over, at der er vedtaget et sæt love til bekæmpelse af korruption, herunder om beskyttelse af whistleblowere på statsniveau, og oprettelsen af forebyggende organer på føderalt niveau; fordømmer forsøgene på at underminere de eksisterende bestemmelser om retsstatsprincippet og frygter, at den nye lov om interessekonflikter vil svække lovgrundlaget og er et tilbageskridt med hensyn til forebyggelse af interessekonflikter, fordi der er større risiko for politisk indblanding, og der er ingen incitamenter til at få embedsmændene til at håndhæve loven; tilskynder til en styrkelse af de parlamentariske organer til forebyggelse af interessekonflikter; opfordrer de kompetente myndigheder til at forbedre deres resultater, hvad angår effektiv efterforskning, forfølgelse og domsafsigelse i højprofilerede sager, navnlig i forbindelse med sager om offentlige indkøb og privatiseringer;

| 13. | er fortsat dybt foruroliget over retsvæsenets ineffektivitet, risikoen for politisk indblanding i retssager, politisering af udnævnelsesprocedurer, en fragmenteret budgetprocedure for retsvæsenet og anklagemyndigheden og risikoen for interessekonflikter hos dommerstanden; opfordrer indtrængende landets nye ledere til at gennemføre strukturelle og institutionelle reformer, hvor der bl.a. satses på at harmonisere de fire forskellige retssystemer; opfordrer dem til at behandle Kommissionens henstillinger om bl.a. institutionelle reformer af domstolene på statsligt plan, heriblandt vedtagelse af en domstolslov for Bosnien-Hercegovina; opfordrer indtrængende det nye ministerråd til at vedtage den allerede forberedte nye strategi for en domstolsreform; gentager sin støtte til ombudsmandsinstitutionen; noterer sig, at der stadig gælder et moratorium for dødsstraf i Republika Srpska's forfatning, og opfordrer indtrængende myndighederne i Republika Srpska til uden yderligere tøven at afskaffe dødsstraffen; |
| --- | --- |

13.

er fortsat dybt foruroliget over retsvæsenets ineffektivitet, risikoen for politisk indblanding i retssager, politisering af udnævnelsesprocedurer, en fragmenteret budgetprocedure for retsvæsenet og anklagemyndigheden og risikoen for interessekonflikter hos dommerstanden; opfordrer indtrængende landets nye ledere til at gennemføre strukturelle og institutionelle reformer, hvor der bl.a. satses på at harmonisere de fire forskellige retssystemer; opfordrer dem til at behandle Kommissionens henstillinger om bl.a. institutionelle reformer af domstolene på statsligt plan, heriblandt vedtagelse af en domstolslov for Bosnien-Hercegovina; opfordrer indtrængende det nye ministerråd til at vedtage den allerede forberedte nye strategi for en domstolsreform; gentager sin støtte til ombudsmandsinstitutionen; noterer sig, at der stadig gælder et moratorium for dødsstraf i Republika Srpska's forfatning, og opfordrer indtrængende myndighederne i Republika Srpska til uden yderligere tøven at afskaffe dødsstraffen;

| 14. | er foruroliget over, at adgangen til gratis retshjælp er meget begrænset, og at bestemmelserne herom stadig ikke er helt igennem juridisk reguleret i Bosnien-Hercegovina, hvorved de mest sårbares ret til domstolsprøvelse begrænses; opfordrer de kompetente myndigheder til at vedtage love om gratis retshjælp på statsniveau og til tydeligt at fastlægge civilsamfundets rolle i denne forbindelse; |
| --- | --- |

14.

er foruroliget over, at adgangen til gratis retshjælp er meget begrænset, og at bestemmelserne herom stadig ikke er helt igennem juridisk reguleret i Bosnien-Hercegovina, hvorved de mest sårbares ret til domstolsprøvelse begrænses; opfordrer de kompetente myndigheder til at vedtage love om gratis retshjælp på statsniveau og til tydeligt at fastlægge civilsamfundets rolle i denne forbindelse;

| 15. | glæder sig over, at den strukturerede EU-Bosnien-Hercegovina-dialog om retsvæsenet er blevet udvidet til at omfatte supplerende spørgsmål om retsstatsprincippet, navnlig korruption og diskrimination, og at denne dialog giver positive resultater med hensyn til regionalt samarbejde, behandling af krigsforbrydelser, professionalisering og domstolenes effektivitet; glæder sig over inddragelsen af civilsamfundet i denne proces; bemærker, at forholdene ved adskillige domstole i entiteterne er blevet forbedret, bl.a. hvad angår vidnebeskyttelse; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over, at den strukturerede EU-Bosnien-Hercegovina-dialog om retsvæsenet er blevet udvidet til at omfatte supplerende spørgsmål om retsstatsprincippet, navnlig korruption og diskrimination, og at denne dialog giver positive resultater med hensyn til regionalt samarbejde, behandling af krigsforbrydelser, professionalisering og domstolenes effektivitet; glæder sig over inddragelsen af civilsamfundet i denne proces; bemærker, at forholdene ved adskillige domstole i entiteterne er blevet forbedret, bl.a. hvad angår vidnebeskyttelse;

| 16. | er foruroliget over, at der i flere tilfælde er blevet sat spørgsmålstegn ved, om de afgørelser, der er truffet af Det Internationale Tribunal til Pådømmelse af Krigsforbrydelser i det Tidligere Jugoslavien (ICTY), er legitime, hvilket undergraver retsinstansen i Haag; går ind for, at der træffes foranstaltninger for at give ofrene bedre beskyttelse og at anklagemyndighedens kontor i Bosnien-Hercegovina forbedrer sit arbejde ved at tage behandlingen af kategori II-krigsforbrydelser op til revision; glæder sig over, at der er gjort fremskridt med at reducere puklen af sager om krigsforbrydelser; noterer sig, at forfølgelsen af krigsforbrydelser, hvori indgår seksuel vold, er forbedret og ser meget gerne, at denne proces fortsætter i fremtiden; fremhæver, at der er behov for, at de kompetente myndigheder vedtager det længe påkrævede program på statsniveau til at forbedre status for ofrene for sådanne forbrydelser, herunder deres ret til kompensation, for at sikre, at de har en reel adgang til retsvæsenet, og således at Bosnien-Hercegovinas straffelov om seksuel vold bringes på linje med internationale standarder; |
| --- | --- |

16.

er foruroliget over, at der i flere tilfælde er blevet sat spørgsmålstegn ved, om de afgørelser, der er truffet af Det Internationale Tribunal til Pådømmelse af Krigsforbrydelser i det Tidligere Jugoslavien (ICTY), er legitime, hvilket undergraver retsinstansen i Haag; går ind for, at der træffes foranstaltninger for at give ofrene bedre beskyttelse og at anklagemyndighedens kontor i Bosnien-Hercegovina forbedrer sit arbejde ved at tage behandlingen af kategori II-krigsforbrydelser op til revision; glæder sig over, at der er gjort fremskridt med at reducere puklen af sager om krigsforbrydelser; noterer sig, at forfølgelsen af krigsforbrydelser, hvori indgår seksuel vold, er forbedret og ser meget gerne, at denne proces fortsætter i fremtiden; fremhæver, at der er behov for, at de kompetente myndigheder vedtager det længe påkrævede program på statsniveau til at forbedre status for ofrene for sådanne forbrydelser, herunder deres ret til kompensation, for at sikre, at de har en reel adgang til retsvæsenet, og således at Bosnien-Hercegovinas straffelov om seksuel vold bringes på linje med internationale standarder;

| 17. | er foruroliget over det stadigt høje antal af forsvundne personer og de langsomme fremskridt i denne henseende; tilskynder myndighederne til at påbegynde et intensivt samarbejde mellem de to entiteter og til at intensivere søgningen efter forsvundne personer; |
| --- | --- |

17.

er foruroliget over det stadigt høje antal af forsvundne personer og de langsomme fremskridt i denne henseende; tilskynder myndighederne til at påbegynde et intensivt samarbejde mellem de to entiteter og til at intensivere søgningen efter forsvundne personer;

| 18. | mindes alle ofrene for massakren i Srebenica i 1995 og udtrykker den dybeste medfølelse med familier og overlevende; udtrykker sin støtte til organisationer som foreningen af mødre fra Srebenica og Žepa-enklaverne, da de har en central rolle med hensyn til at øge bevidstheden herom og bygge et bredere grundlag for forsoning mellem alle landets borgere; opfordrer alle borgere i Bosnien-Hercegovina til at bruge 20-årsdagen for massakren i Srebenica til at styrke forsoningen og samarbejdet, hvilket er nødvendige forudsætninger for alle lande i regionen, hvis de skal videre ad den europæiske vej; |
| --- | --- |

18.

mindes alle ofrene for massakren i Srebenica i 1995 og udtrykker den dybeste medfølelse med familier og overlevende; udtrykker sin støtte til organisationer som foreningen af mødre fra Srebenica og Žepa-enklaverne, da de har en central rolle med hensyn til at øge bevidstheden herom og bygge et bredere grundlag for forsoning mellem alle landets borgere; opfordrer alle borgere i Bosnien-Hercegovina til at bruge 20-årsdagen for massakren i Srebenica til at styrke forsoningen og samarbejdet, hvilket er nødvendige forudsætninger for alle lande i regionen, hvis de skal videre ad den europæiske vej;

| 19. | bemærker med bekymring, at der stadig er 84 500 internt fordrevne personer og 6 853 flygtninge i Bosnien-Hercegovina; er foruroliget over krænkelserne af rettigheder for de personer, der vender tilbage til Republika Srpska; glæder sig dog over de nye foranstaltninger, som er blevet vedtaget af føderationens parlament for at give hjemvendte fra Republika Srpska adgang til pensionsydelser og sundhedsydelser i føderationens regi, og bemærker, at det er vigtigt, at alle borgere har lige adgang til sociale ydelser; tilskynder alle regeringsniveauer, navnlig myndighederne i Republika Srpska, til at lette og fremskynde en tilbagevenden af internt fordrevne og flygtninge ved at vedtage og gennemføre alle de nødvendige lovgivningsmæssige og administrative bestemmelser til dette; tilskynder til samarbejde om disse forhold og til, at der skabes passende betingelser for en fredelig og bæredygtig integration af disse; går ind for en effektiv gennemførelse af den reviderede strategi om bilag VII i Dayton-fredsaftalen; slår til lyd for et fortsat godt regionalt samarbejde som led i den proces, der blev iværksat ved Sarajevo-erklæringen; opfordrer indtrængende til, at der bliver gjort en gennemgribende indsats for at løse de udestående problemer med at rydde landet for miner senest i 2019; |
| --- | --- |

19.

bemærker med bekymring, at der stadig er 84 500 internt fordrevne personer og 6 853 flygtninge i Bosnien-Hercegovina; er foruroliget over krænkelserne af rettigheder for de personer, der vender tilbage til Republika Srpska; glæder sig dog over de nye foranstaltninger, som er blevet vedtaget af føderationens parlament for at give hjemvendte fra Republika Srpska adgang til pensionsydelser og sundhedsydelser i føderationens regi, og bemærker, at det er vigtigt, at alle borgere har lige adgang til sociale ydelser; tilskynder alle regeringsniveauer, navnlig myndighederne i Republika Srpska, til at lette og fremskynde en tilbagevenden af internt fordrevne og flygtninge ved at vedtage og gennemføre alle de nødvendige lovgivningsmæssige og administrative bestemmelser til dette; tilskynder til samarbejde om disse forhold og til, at der skabes passende betingelser for en fredelig og bæredygtig integration af disse; går ind for en effektiv gennemførelse af den reviderede strategi om bilag VII i Dayton-fredsaftalen; slår til lyd for et fortsat godt regionalt samarbejde som led i den proces, der blev iværksat ved Sarajevo-erklæringen; opfordrer indtrængende til, at der bliver gjort en gennemgribende indsats for at løse de udestående problemer med at rydde landet for miner senest i 2019;

| 20. | gentager sin støtte til den visumliberalisering, der har haft synlige positive virkninger for borgerne i Bosnien-Hercegovina; gentager sit tilsagn om at sikre retten til visumfri rejse for borgerne på Vestbalkan; tilskynder på samme tid til foranstaltninger på nationalt plan, især socioøkonomiske foranstaltninger rettet mod de mest sårbare, til aktive foranstaltninger for at styrke samarbejde og informationsudveksling med henblik på at bekæmpe organiserede kriminelle netværk samt til styrket grænsekontrol og oplysningskampagner; opfordrer Kommissionen til at vedtage foranstaltninger til at opretholde helheden i den visumfri ordning og til at tage mulige problemer angående misbrug af EU's asylsystem op i samarbejde med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

20.

gentager sin støtte til den visumliberalisering, der har haft synlige positive virkninger for borgerne i Bosnien-Hercegovina; gentager sit tilsagn om at sikre retten til visumfri rejse for borgerne på Vestbalkan; tilskynder på samme tid til foranstaltninger på nationalt plan, især socioøkonomiske foranstaltninger rettet mod de mest sårbare, til aktive foranstaltninger for at styrke samarbejde og informationsudveksling med henblik på at bekæmpe organiserede kriminelle netværk samt til styrket grænsekontrol og oplysningskampagner; opfordrer Kommissionen til at vedtage foranstaltninger til at opretholde helheden i den visumfri ordning og til at tage mulige problemer angående misbrug af EU's asylsystem op i samarbejde med medlemsstaterne;

| 21. | noterer sig, at bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption er grundlæggende i kampen for at undgå en kriminel infiltration af det politiske liv, retssystemet og den økonomiske sfære; noterer sig, at der er gjort flere fremskridt med at bekæmpe organiseret kriminalitet og terrorisme; minder om vigtigheden af at følge henstillingerne fra Greco; er foruroliget over meldinger om stigende radikalisering blandt unge mennesker i Bosnien-Herzegovina, hvoraf et relativt højt antal sammenlignet med andre lande i regionen slutter sig til ISILS's terrorkrigere; opfordrer indtrængende myndighederne til at ændre straffeloven for at skærpe kriminaliseringen af finansiering af terrorisme; glæder sig over, at der er foretaget en ændring i straffeloven for at forbyde og straffe medlemsskab af udenlandske paramilitære grupper for at forebygge en religiøs radikalisering; betoner desuden betydningen af at forebygge alle former for ekstremisme og voldelig radikalisering; glæder sig ligeledes over de storstilede politiaktioner overalt i Bosnien-Hercegovina, der har ført til anholdelse af personer, der mistænkes for at have tilrettelagt, støttet og finansieret terrorvirksomhed; tilskynder til, at der i straffeloven i Føderationen Bosnien-Hercegovina indføres bestemmelser om hadforbrydelser; værdsætter de bestræbelser og den engagerede indsats for at bekæmpe voksende sikkerhedstrusler på en professionel måde, som relevante agenturer i Bosnien-Hercegovina har gjort; opfordrer Kommissionen til at give de kompetente myndigheder støtte til at udrydde alle sikkerheds- og terrortrusler; |
| --- | --- |

21.

noterer sig, at bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption er grundlæggende i kampen for at undgå en kriminel infiltration af det politiske liv, retssystemet og den økonomiske sfære; noterer sig, at der er gjort flere fremskridt med at bekæmpe organiseret kriminalitet og terrorisme; minder om vigtigheden af at følge henstillingerne fra Greco; er foruroliget over meldinger om stigende radikalisering blandt unge mennesker i Bosnien-Herzegovina, hvoraf et relativt højt antal sammenlignet med andre lande i regionen slutter sig til ISILS's terrorkrigere; opfordrer indtrængende myndighederne til at ændre straffeloven for at skærpe kriminaliseringen af finansiering af terrorisme; glæder sig over, at der er foretaget en ændring i straffeloven for at forbyde og straffe medlemsskab af udenlandske paramilitære grupper for at forebygge en religiøs radikalisering; betoner desuden betydningen af at forebygge alle former for ekstremisme og voldelig radikalisering; glæder sig ligeledes over de storstilede politiaktioner overalt i Bosnien-Hercegovina, der har ført til anholdelse af personer, der mistænkes for at have tilrettelagt, støttet og finansieret terrorvirksomhed; tilskynder til, at der i straffeloven i Føderationen Bosnien-Hercegovina indføres bestemmelser om hadforbrydelser; værdsætter de bestræbelser og den engagerede indsats for at bekæmpe voksende sikkerhedstrusler på en professionel måde, som relevante agenturer i Bosnien-Hercegovina har gjort; opfordrer Kommissionen til at give de kompetente myndigheder støtte til at udrydde alle sikkerheds- og terrortrusler;

| 22. | fordømmer kraftigt terroristangrebet den 27. april 2015 mod en politistation i den østbosniske by Zvornik, som kostede en politibetjent livet og sårede to andre; giver udtryk for sin solidaritet med ofrene og deres familier; fordømmer på det kraftigste den voldelige ekstremistiske ideologi, der ligger bag dette angreb; opfordrer de kompetente myndigheder, ansvarlige sikkerhedsorganer og retslige institutioner til at samarbejde i gennemførelsen af en hurtig og tilbundsgående efterforskning og i forebyggelsen af fremtidige angreb; giver udtryk for håb om, at institutioner og borgere i Bosnien og Herzegovina sammen vil bekæmpe truslen om terrorisme og ekstremistisk vold; |
| --- | --- |

22.

fordømmer kraftigt terroristangrebet den 27. april 2015 mod en politistation i den østbosniske by Zvornik, som kostede en politibetjent livet og sårede to andre; giver udtryk for sin solidaritet med ofrene og deres familier; fordømmer på det kraftigste den voldelige ekstremistiske ideologi, der ligger bag dette angreb; opfordrer de kompetente myndigheder, ansvarlige sikkerhedsorganer og retslige institutioner til at samarbejde i gennemførelsen af en hurtig og tilbundsgående efterforskning og i forebyggelsen af fremtidige angreb; giver udtryk for håb om, at institutioner og borgere i Bosnien og Herzegovina sammen vil bekæmpe truslen om terrorisme og ekstremistisk vold;

| 23. | noterer sig, at Bosnien-Hercegovina fortsat er et oprindelses-, transit og bestemmelsesland for menneskehandel; anbefaler, at myndighederne træffer effektive foranstaltninger, herunder lovgivningsmæssige, for at bekæmpe handlen med narkotika og mennesker og beskytte ofrene for menneskehandel; |
| --- | --- |

23.

noterer sig, at Bosnien-Hercegovina fortsat er et oprindelses-, transit og bestemmelsesland for menneskehandel; anbefaler, at myndighederne træffer effektive foranstaltninger, herunder lovgivningsmæssige, for at bekæmpe handlen med narkotika og mennesker og beskytte ofrene for menneskehandel;

| 24. | mener, at det er væsentligt at styrke civilsamfundets rolle ved at give det mulighed for at udtrykke borgernes interesse, navnlig de unges, som det blev klart på de seneste 'plenarforsamlinger'; minder om, at civilsamfundet kan supplere udviklingen af et socialt sammenhængende og demokratisk samfund ved at varetage vitale sociale tjenester; bemærker, at repræsentanter fra civilsamfundet kan og bør spille en vigtig rolle med hensyn til at lette tiltrædelsesprocessen; opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at stille europæiske midler til rådighed for civilsamfundsorganisationer; noterer sig, at de institutionelle mekanismer til samarbejde med civilsamfundet stadig er svage og stiller sig i vejen for udvikling af et mere participatorisk, inklusivt og lydhørt demokrati overalt i landet; tilskynder derfor til åbne og inklusive mekanismer til offentlige høringer, der inddrager alle offentlige interessenter, oprettelse af rammer for offentlige diskussioner om vigtige lovgivningsmæssige forslag og vedtagelse af en national strategi for civilsamfundet; er foruroliget over de rapporterede tilfælde af intimidering under sidste års sociale optøjer; |
| --- | --- |

24.

mener, at det er væsentligt at styrke civilsamfundets rolle ved at give det mulighed for at udtrykke borgernes interesse, navnlig de unges, som det blev klart på de seneste 'plenarforsamlinger'; minder om, at civilsamfundet kan supplere udviklingen af et socialt sammenhængende og demokratisk samfund ved at varetage vitale sociale tjenester; bemærker, at repræsentanter fra civilsamfundet kan og bør spille en vigtig rolle med hensyn til at lette tiltrædelsesprocessen; opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at stille europæiske midler til rådighed for civilsamfundsorganisationer; noterer sig, at de institutionelle mekanismer til samarbejde med civilsamfundet stadig er svage og stiller sig i vejen for udvikling af et mere participatorisk, inklusivt og lydhørt demokrati overalt i landet; tilskynder derfor til åbne og inklusive mekanismer til offentlige høringer, der inddrager alle offentlige interessenter, oprettelse af rammer for offentlige diskussioner om vigtige lovgivningsmæssige forslag og vedtagelse af en national strategi for civilsamfundet; er foruroliget over de rapporterede tilfælde af intimidering under sidste års sociale optøjer;

| 25. | er af den opfattelse, at skabelse af et inkluderende og tolerant samfund i Bosnien-Hercegovina og beskyttelse af mindretal og sårbare grupper er af væsentlig betydning; minder om, at en manglende implementering af afgørelsen i Sejdić-Finci-sagen vil resultere i åben diskrimination af borgere i Bosnien-Hercegovina; anmoder indtrængende om, at menneskerettighedsombudsmandsinstitutionen styrkes, og at der i samarbejde med civilsamfundet udvikles en strategi på statsligt niveau til bekæmpelse af alle former for diskrimination; opfordrer de kompetente myndigheder til yderligere at harmonisere landets love med EU-retten og være særlig opmærksom på forskelsbehandling på grund af handicap og alder, som det blev fremhævet i den strukturerede dialog; opfordrer ministeren for menneskerettigheder og flygtninge i Bosnien-Hercegovina til straks at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal udarbejde forslag til ændringer af antidiskriminationslovgivningen i Bosnien-Hercegovina; er foruroliget over, at hadefuld tale, hadforbrydelser, trusler, chikane og diskrimination mod lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og intetkønnede fortsat er udbredt; tilskynder myndighederne til at gennemføre oplysningskampagner i retsvæsenet, blandt de retshåndhævende myndigheder og over for offentligheden om de rettigheder, som lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og intetkønnede har; er foruroliget over, at der fortsat bliver rapporteret om tilfælde af diskrimination på grund af religion; |
| --- | --- |

25.

er af den opfattelse, at skabelse af et inkluderende og tolerant samfund i Bosnien-Hercegovina og beskyttelse af mindretal og sårbare grupper er af væsentlig betydning; minder om, at en manglende implementering af afgørelsen i Sejdić-Finci-sagen vil resultere i åben diskrimination af borgere i Bosnien-Hercegovina; anmoder indtrængende om, at menneskerettighedsombudsmandsinstitutionen styrkes, og at der i samarbejde med civilsamfundet udvikles en strategi på statsligt niveau til bekæmpelse af alle former for diskrimination; opfordrer de kompetente myndigheder til yderligere at harmonisere landets love med EU-retten og være særlig opmærksom på forskelsbehandling på grund af handicap og alder, som det blev fremhævet i den strukturerede dialog; opfordrer ministeren for menneskerettigheder og flygtninge i Bosnien-Hercegovina til straks at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal udarbejde forslag til ændringer af antidiskriminationslovgivningen i Bosnien-Hercegovina; er foruroliget over, at hadefuld tale, hadforbrydelser, trusler, chikane og diskrimination mod lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og intetkønnede fortsat er udbredt; tilskynder myndighederne til at gennemføre oplysningskampagner i retsvæsenet, blandt de retshåndhævende myndigheder og over for offentligheden om de rettigheder, som lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og intetkønnede har; er foruroliget over, at der fortsat bliver rapporteret om tilfælde af diskrimination på grund af religion;

| 26. | beklager dybt den fortsatte marginalisering og diskrimination af romaer; værdsætter de fremskridt, der er gjort med hensyn til romaernes behov for boliger, men tilskynder til yderligere foranstaltninger til forbedring af deres levevilkår ved at lette deres adgang til beskæftigelse, sundhed og uddannelse; |
| --- | --- |

26.

beklager dybt den fortsatte marginalisering og diskrimination af romaer; værdsætter de fremskridt, der er gjort med hensyn til romaernes behov for boliger, men tilskynder til yderligere foranstaltninger til forbedring af deres levevilkår ved at lette deres adgang til beskæftigelse, sundhed og uddannelse;

| 27. | noterer sig, at mens der er bestemmelser, der skal sikre kvindernes rettigheder og ligestilling mellem kønnene, er der kun gjort små fremskridt med hensyn til at gennemføre sådanne bestemmelser; opfordrer de kompetente myndigheder til proaktivt at fortsætte deres bestræbelser på at øge kvindernes deltagelse i politik og aktivitet på arbejdsmarkedet, bekæmpe graviditetsrelaterede arbejdsmarkedsdiskrimination, styrke kvindernes sociale og økonomiske situation, fremme, beskytte og styrke kvinders rettigheder generelt, og at øge offentlighedens og borgernes forståelse for kvinders rettigheder; tilskynder myndighederne til at indføre en strategi til gennemførelse af Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet og at indføre et harmoniseret system til overvågning og indsamling af data om tilfælde af vold mod kvinder; |
| --- | --- |

27.

noterer sig, at mens der er bestemmelser, der skal sikre kvindernes rettigheder og ligestilling mellem kønnene, er der kun gjort små fremskridt med hensyn til at gennemføre sådanne bestemmelser; opfordrer de kompetente myndigheder til proaktivt at fortsætte deres bestræbelser på at øge kvindernes deltagelse i politik og aktivitet på arbejdsmarkedet, bekæmpe graviditetsrelaterede arbejdsmarkedsdiskrimination, styrke kvindernes sociale og økonomiske situation, fremme, beskytte og styrke kvinders rettigheder generelt, og at øge offentlighedens og borgernes forståelse for kvinders rettigheder; tilskynder myndighederne til at indføre en strategi til gennemførelse af Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet og at indføre et harmoniseret system til overvågning og indsamling af data om tilfælde af vold mod kvinder;

| 28. | tilskynder Bosnien-Hercegovina til så hurtigt som muligt at lade seksuel orientering og kønsidentitet indgå i lovgivningen om hadforbrydelser og således gøre det muligt at straffe personer, der på forskellig vis undertrykker andre på grundlag af seksuel orientering og kønsidentitet; |
| --- | --- |

28.

tilskynder Bosnien-Hercegovina til så hurtigt som muligt at lade seksuel orientering og kønsidentitet indgå i lovgivningen om hadforbrydelser og således gøre det muligt at straffe personer, der på forskellig vis undertrykker andre på grundlag af seksuel orientering og kønsidentitet;

| 29. | noterer sig, at der findes lovbestemmelser om ytringsfrihed; er dog foruroliget over, at der lægges politisk og økonomisk pres på medierne, og at journalister og redaktører udsættes for trusler og intimidering, herunder i perioderne op til valg; fordømmer forsøgene på at underminere de eksisterende bestemmelser, der kunne have haft skadelige følger for udtryksfriheden og mediefriheden, herunder online; understreger, at begivenheder såsom politiets storm på Klix.ba 's kontorer i Sarajevo og Republika Srpska' nationalforsamlings nylige vedtagelse af en kontroversiel lov om offentlig orden og fred giver anledning til alvorlige bekymringer vedrørende ytringsfriheden og mediefriheden, herunder på sociale medier; understreger, at det er en afgørende forudsætning for et sundt demokrati, at medierne har mulighed for at arbejde uden frygt; opfordrer til, at udtryksfriheden og mediefriheden respekteres fuldt ud, og at journalister får lov til at få oplysninger om spørgsmål af interesse for offentligheden; understreger, at en stabil og bæredygtig finansiering af fjernsyn på alle officielle sprog, hvor der hersker pluralisme og redaktionel frihed er væsentlige for public-service-medier; tilskynder myndighederne til at lukke alle lovgivningsmæssige huller, der systematisk hindrer fuld åbenhed om ejerskab af medierne og til at forberede et lovgivningsmæssigt tiltag til at sikre, at der ikke udøves upassende politisk pression; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til at sikre public service radio- og tv-virksomheder politisk, institutionel og økonomisk uafhængighed og til at harmonisere entiteternes lovgivning om offentlig radio- og tv-virksomhed via statslig lovgivning; mener helt klart, at direktøren for Bosnien-Hercegovinas kommunikationsreguleringsagentur bør vælges ud fra kvalifikationer; |
| --- | --- |

29.

noterer sig, at der findes lovbestemmelser om ytringsfrihed; er dog foruroliget over, at der lægges politisk og økonomisk pres på medierne, og at journalister og redaktører udsættes for trusler og intimidering, herunder i perioderne op til valg; fordømmer forsøgene på at underminere de eksisterende bestemmelser, der kunne have haft skadelige følger for udtryksfriheden og mediefriheden, herunder online; understreger, at begivenheder såsom politiets storm på Klix.ba 's kontorer i Sarajevo og Republika Srpska' nationalforsamlings nylige vedtagelse af en kontroversiel lov om offentlig orden og fred giver anledning til alvorlige bekymringer vedrørende ytringsfriheden og mediefriheden, herunder på sociale medier; understreger, at det er en afgørende forudsætning for et sundt demokrati, at medierne har mulighed for at arbejde uden frygt; opfordrer til, at udtryksfriheden og mediefriheden respekteres fuldt ud, og at journalister får lov til at få oplysninger om spørgsmål af interesse for offentligheden; understreger, at en stabil og bæredygtig finansiering af fjernsyn på alle officielle sprog, hvor der hersker pluralisme og redaktionel frihed er væsentlige for public-service-medier; tilskynder myndighederne til at lukke alle lovgivningsmæssige huller, der systematisk hindrer fuld åbenhed om ejerskab af medierne og til at forberede et lovgivningsmæssigt tiltag til at sikre, at der ikke udøves upassende politisk pression; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til at sikre public service radio- og tv-virksomheder politisk, institutionel og økonomisk uafhængighed og til at harmonisere entiteternes lovgivning om offentlig radio- og tv-virksomhed via statslig lovgivning; mener helt klart, at direktøren for Bosnien-Hercegovinas kommunikationsreguleringsagentur bør vælges ud fra kvalifikationer;

| 30. | er fortsat bekymret over den fortsatte segregation af børn i offentlige skoler på grundlag af etnicitet; noterer sig, at tre forskellige læseplaner forhindrer en fælles, inkluderende og objektiv fordybelse i den fælles historie og de nylige historiske begivenheder; tilskynder indtrængende myndighederne til at foretage en effektiv gennemførelse af principperne for inkluderende undervisning, herunder over for handicappede børn; opfordrer lederne i det nye land til straks at fremme et inklusivt og ikkediskriminatorisk undervisningssystem i begge entiteter og Brčkodistriktet, ophæve segregationen af forskellige etniske grupper og til at fremskynde en undervisningsreform, der sigter mod at forbedre uddannelsesstandarderne og indføre fælles læseplaner; opfordrer til gennemførelse af handlingsplanen om romabørns undervisningsmæssige behov, og til at deres integration i undervisningssystemet optrappes; |
| --- | --- |

30.

er fortsat bekymret over den fortsatte segregation af børn i offentlige skoler på grundlag af etnicitet; noterer sig, at tre forskellige læseplaner forhindrer en fælles, inkluderende og objektiv fordybelse i den fælles historie og de nylige historiske begivenheder; tilskynder indtrængende myndighederne til at foretage en effektiv gennemførelse af principperne for inkluderende undervisning, herunder over for handicappede børn; opfordrer lederne i det nye land til straks at fremme et inklusivt og ikkediskriminatorisk undervisningssystem i begge entiteter og Brčkodistriktet, ophæve segregationen af forskellige etniske grupper og til at fremskynde en undervisningsreform, der sigter mod at forbedre uddannelsesstandarderne og indføre fælles læseplaner; opfordrer til gennemførelse af handlingsplanen om romabørns undervisningsmæssige behov, og til at deres integration i undervisningssystemet optrappes;

| 31. | minder om, at protesterne i februar 2014 viste en klar folkelig opbakning blandt borgerne i Bosnien-Hercegovina til socioøkonomiske reformer i landet; er fast overbevist om, at gennemførelsen af foranstaltninger inden for de seks centrale reformområder i vækst- og beskæftigelsespagten atter vil sætte gang i forsinkede samfundsøkonomiske reformer, herunder vækst og beskæftigelse og offentlige indkøb; opfordrer de nye regeringer på statsligt plan, i entiteterne og på lokalt niveau til at arbejde tæt sammen for at gøre økonomisk styring og pagten til en central prioritet i reformpolitikken; understreger, at der er behov for yderligere at udarbejde og gennemføre et økonomisk reformprogram; |
| --- | --- |

31.

minder om, at protesterne i februar 2014 viste en klar folkelig opbakning blandt borgerne i Bosnien-Hercegovina til socioøkonomiske reformer i landet; er fast overbevist om, at gennemførelsen af foranstaltninger inden for de seks centrale reformområder i vækst- og beskæftigelsespagten atter vil sætte gang i forsinkede samfundsøkonomiske reformer, herunder vækst og beskæftigelse og offentlige indkøb; opfordrer de nye regeringer på statsligt plan, i entiteterne og på lokalt niveau til at arbejde tæt sammen for at gøre økonomisk styring og pagten til en central prioritet i reformpolitikken; understreger, at der er behov for yderligere at udarbejde og gennemføre et økonomisk reformprogram;

| 32. | er af den opfattelse, at Bosnien-Hercegovina har gjort ringe fremskridt henimod skabelsen af en velfungerende markedsøkonomi: fremhæver betydningen af at kunne stå imod over for et konkurrencemæssigt pres og markedskræfterne; er foruroliget over, at erhvervslivet fortsat er kendetegnet ved væsentlige svagheder, som har negative konsekvenser for udviklingen af den private sektor og for de direkte udenlandske investeringer; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til at modarbejde den mangelfulde håndhævelse af retsstatsprincippet, den store uformelle sektor og det høje korruptionsniveau, som skader erhvervslivet; opfordrer indtrængende til en harmonisering med Solvens II-direktivet; |
| --- | --- |

32.

er af den opfattelse, at Bosnien-Hercegovina har gjort ringe fremskridt henimod skabelsen af en velfungerende markedsøkonomi: fremhæver betydningen af at kunne stå imod over for et konkurrencemæssigt pres og markedskræfterne; er foruroliget over, at erhvervslivet fortsat er kendetegnet ved væsentlige svagheder, som har negative konsekvenser for udviklingen af den private sektor og for de direkte udenlandske investeringer; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til at modarbejde den mangelfulde håndhævelse af retsstatsprincippet, den store uformelle sektor og det høje korruptionsniveau, som skader erhvervslivet; opfordrer indtrængende til en harmonisering med Solvens II-direktivet;

| 33. | fremhæver, at det er nødvendigt at reformere og harmonisere de fragmenterede sociale sikringssystemer med udgangspunkt i borgernes behov med henblik på at behandle alle ens, dæmme op for fattigdommen og udvikle et socialt sikkerhedsnet, der er bedre målrettet de fattige og de socialt udstødte; fremhæver, at økonomisk velstand og udsigter til beskæftigelse, navnlig for unge, er væsentlige for udviklingen af landet; opfordrer indtrængende regeringerne til at gennemføre arbejdsmarkedsreformer for at imødegå den meget høje arbejdsløshed med fokus på ungdoms- og langtidsledighed; noterer sig, at arbejds- og fagforeningsrettighederne stadig er begrænsede; opfordrer myndighederne til yderligere at styrke og harmonisere den relevante lovgivning i hele landet; understreger, at der er behov for at forbedre uddannelserne og erhvervsuddannelserne for at tage fat på kvalifikationsmisforholdet og øge beskæftigelsesegnetheden, navnlig blandt unge; |
| --- | --- |

33.

fremhæver, at det er nødvendigt at reformere og harmonisere de fragmenterede sociale sikringssystemer med udgangspunkt i borgernes behov med henblik på at behandle alle ens, dæmme op for fattigdommen og udvikle et socialt sikkerhedsnet, der er bedre målrettet de fattige og de socialt udstødte; fremhæver, at økonomisk velstand og udsigter til beskæftigelse, navnlig for unge, er væsentlige for udviklingen af landet; opfordrer indtrængende regeringerne til at gennemføre arbejdsmarkedsreformer for at imødegå den meget høje arbejdsløshed med fokus på ungdoms- og langtidsledighed; noterer sig, at arbejds- og fagforeningsrettighederne stadig er begrænsede; opfordrer myndighederne til yderligere at styrke og harmonisere den relevante lovgivning i hele landet; understreger, at der er behov for at forbedre uddannelserne og erhvervsuddannelserne for at tage fat på kvalifikationsmisforholdet og øge beskæftigelsesegnetheden, navnlig blandt unge;

| 34. | understreger betydningen af at harmonisere og forbedre de eksisterende fagforeningsrettigheder og bestemmelserne om arbejdsforhold, der for tiden ikke er ens i alle sektorer; noterer sig, at sociale ydelser og pensioner ikke er jævnt fordelt; |
| --- | --- |

34.

understreger betydningen af at harmonisere og forbedre de eksisterende fagforeningsrettigheder og bestemmelserne om arbejdsforhold, der for tiden ikke er ens i alle sektorer; noterer sig, at sociale ydelser og pensioner ikke er jævnt fordelt;

| 35. | bemærker, at der er gjort få fremskridt på miljøområdet og med hensyn til klimaforandringerne og opfordrer myndighederne til at styrke miljøbeskyttelsen på linje med EU's standarder; tilskynder Bosnien-Hercegovina til at opfylde sine kontraktuelle forpligtelser i henhold til energifællesskabstraktaten og stabiliserings- og associeringsaftalen og sikre en hurtig tilnærmelse til EU's miljøret, herunder vedrørende forebyggelse af uforholdsmæssigt stor luftforurening fra olieraffinaderiet i Bosanski Brod; betoner, at det er nødvendigt, at Bosnien-Hercegovina fuldt ud lever op til sine forpligtelser i henhold til konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (Espoo, 1991) og protokollen hertil om strategisk miljøvurdering (Kiev, 2003), herunder angående aktiviteterne i vandområderne Neretva og Trebišnjica; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at der er gjort få fremskridt på miljøområdet og med hensyn til klimaforandringerne og opfordrer myndighederne til at styrke miljøbeskyttelsen på linje med EU's standarder; tilskynder Bosnien-Hercegovina til at opfylde sine kontraktuelle forpligtelser i henhold til energifællesskabstraktaten og stabiliserings- og associeringsaftalen og sikre en hurtig tilnærmelse til EU's miljøret, herunder vedrørende forebyggelse af uforholdsmæssigt stor luftforurening fra olieraffinaderiet i Bosanski Brod; betoner, at det er nødvendigt, at Bosnien-Hercegovina fuldt ud lever op til sine forpligtelser i henhold til konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (Espoo, 1991) og protokollen hertil om strategisk miljøvurdering (Kiev, 2003), herunder angående aktiviteterne i vandområderne Neretva og Trebišnjica;

| 36. | glæder sig over Bosnien-Hercegovinas konstruktive og proaktive indstilling til at fremme det regionale samarbejde; anbefaler, at der gennemføres hyppige fælles grænsekontroller med nabolande; understreger, hvor vigtigt det er med gode naboskabsforbindelser; opfordrer de nye ledere til at fortsætte og optrappe bestræbelserne på at løse udestående spørgsmål om grænsedragning og ejendomsforhold med nabolandene; tilskynder Bosnien-Hercegovina til i en positiv ånd at afslutte grænsedragningsprocessen med Montenegro på grundlag af aftalen, der blev indgået i maj 2014; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over Bosnien-Hercegovinas konstruktive og proaktive indstilling til at fremme det regionale samarbejde; anbefaler, at der gennemføres hyppige fælles grænsekontroller med nabolande; understreger, hvor vigtigt det er med gode naboskabsforbindelser; opfordrer de nye ledere til at fortsætte og optrappe bestræbelserne på at løse udestående spørgsmål om grænsedragning og ejendomsforhold med nabolandene; tilskynder Bosnien-Hercegovina til i en positiv ånd at afslutte grænsedragningsprocessen med Montenegro på grundlag af aftalen, der blev indgået i maj 2014;

| 37. | beklager, at Bosnien-Hercegovinas udenrigspolitik har været underlagt divergerende opfattelser, således at landet kun i beskedent omfang har været på linje med EU's holdninger (52 %); fremhæver betydningen af en fælles udenrigspolitik for Bosnien-Hercegovina; er foruroliget over konsekvenserne af Ruslands forkastelse af Fredsimplementeringsrådets standardsprogbrug om Bosnien-Hercegovinas territoriale integritet og Ruslands negative gengivelse af Bosnien-Hercegovinas EU-ambitioner; glæder sig over, at Operation Althea fortsat er til stede som led i et forlænget FN-mandat med fokus på kapacitetsopbygning og uddannelse; |
| --- | --- |

37.

beklager, at Bosnien-Hercegovinas udenrigspolitik har været underlagt divergerende opfattelser, således at landet kun i beskedent omfang har været på linje med EU's holdninger (52 %); fremhæver betydningen af en fælles udenrigspolitik for Bosnien-Hercegovina; er foruroliget over konsekvenserne af Ruslands forkastelse af Fredsimplementeringsrådets standardsprogbrug om Bosnien-Hercegovinas territoriale integritet og Ruslands negative gengivelse af Bosnien-Hercegovinas EU-ambitioner; glæder sig over, at Operation Althea fortsat er til stede som led i et forlænget FN-mandat med fokus på kapacitetsopbygning og uddannelse;

| 38. | opfordrer de nyvalgte institutioner i Bosnien-Hercegovina til at gribe den mulighed, som EU's fornyede tilgang frembyder for at indgå aftalen vedrørende tilpasningen af interimsaftalen/stabiliserings- og associeringsaftalen under hensyntagen til Kroatiens tiltrædelse af EU og opretholdelse af traditionel handel; |
| --- | --- |

38.

opfordrer de nyvalgte institutioner i Bosnien-Hercegovina til at gribe den mulighed, som EU's fornyede tilgang frembyder for at indgå aftalen vedrørende tilpasningen af interimsaftalen/stabiliserings- og associeringsaftalen under hensyntagen til Kroatiens tiltrædelse af EU og opretholdelse af traditionel handel;

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til NF/HR, Rådet, Kommissionen, Bosnien-Hercegovinas præsidentskab, Bosnien-Hercegovinas ministerråd, Bosnien-Hercegovinas parlament og regeringerne og parlamenterne i Føderationen Bosnien-Hercegovina og Republika Srpska og regeringerne i de 10 regioner/kantoner. |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til NF/HR, Rådet, Kommissionen, Bosnien-Hercegovinas præsidentskab, Bosnien-Hercegovinas ministerråd, Bosnien-Hercegovinas parlament og regeringerne og parlamenterne i Føderationen Bosnien-Hercegovina og Republika Srpska og regeringerne i de 10 regioner/kantoner.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/77

---

P8_TA(2015)0183

Den Europæiske Investeringsbank — Årsberetning 2013

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om Den Europæiske Investeringsbank — Årsberetning 2013 (2014/2156(INI))

(2016/C 346/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks aktivitetsrapport 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks aktivitetsrapport 2013,

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning 2013,

| — | der henviser til artikel 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og protokol nr. 5 vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og protokol nr. 5 vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2012 om innovative finansielle instrumenter i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2012 om innovative finansielle instrumenter i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. februar 2013 om Den Europæiske Investeringsbank — Årsberetning for 2011 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. februar 2013 om Den Europæiske Investeringsbank — Årsberetning for 2011 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2014 om Den Europæiske Investeringsbank (EIB) — Årsberetning 2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2014 om Den Europæiske Investeringsbank (EIB) — Årsberetning 2012 (3),

| — | der henviser til rapport af 26. juni 2012 fra formanden for Det Europæiske Råd med titlen »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 26. juni 2012 fra formanden for Det Europæiske Råd med titlen »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union«,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2012 om tiltrækningen ved at investere i Europa (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2012 om tiltrækningen ved at investere i Europa (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. februar 2014 om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. februar 2014 om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. marts 2014 om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. marts 2014 om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi (COM(2014)0168),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 28. og 29. juni 2012, hvori der navnlig foreslås en forhøjelse af EIB's kapital på 10 mia. EUR, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 28. og 29. juni 2012, hvori der navnlig foreslås en forhøjelse af EIB's kapital på 10 mia. EUR,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 27. og 28. juni 2013, hvori der opfordres til, at der tilvejebringes en ny investeringsplan for at støtte SMV'erne og styrke finansieringen af økonomien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 27. og 28. juni 2013, hvori der opfordres til, at der tilvejebringes en ny investeringsplan for at støtte SMV'erne og styrke finansieringen af økonomien,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 22. maj 2013, hvori målet om at mobilisere alle EU's politikker til støtte for konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst blev fastlagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 22. maj 2013, hvori målet om at mobilisere alle EU's politikker til støtte for konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst blev fastlagt,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser om innovative finansielle instrumenter: »En ramme for næste generation af innovative finansielle instrumenter« (COM(2011)0662) og »En pilotfase for Europa 2020-initiativet med projektobligationer« (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser om innovative finansielle instrumenter: »En ramme for næste generation af innovative finansielle instrumenter« (COM(2011)0662) og »En pilotfase for Europa 2020-initiativet med projektobligationer« (COM(2011)0660),

| — | der henviser til kapitalforhøjelsen i Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), navnlig med hensyn til spørgsmålet om forbindelserne mellem EIB og EBRD, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapitalforhøjelsen i Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), navnlig med hensyn til spørgsmålet om forbindelserne mellem EIB og EBRD,

| — | der henviser til afgørelsen om udvidelse af EBRD's operationsområde til Middelhavsområdet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen om udvidelse af EBRD's operationsområde til Middelhavsområdet (6),

| — | der henviser til det nye aftalememorandum mellem EIB og EBRD, der blev undertegnet den 29. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til det nye aftalememorandum mellem EIB og EBRD, der blev undertegnet den 29. november 2012,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1080/2011/EU af 25. oktober 2011 (7) om EIB's eksterne mandat for 2007-2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1080/2011/EU af 25. oktober 2011 (7) om EIB's eksterne mandat for 2007-2013,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en investeringsplan for Europa (COM(2014)0903) af 26. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en investeringsplan for Europa (COM(2014)0903) af 26. november 2014,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Budgetkontroludvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Budgetkontroludvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0057/2015),

| A. | der henviser til, at der uden forsinkelser skal mobiliseres flest mulige ressourcer fra medlemsstaterne og EU, herunder ressourcer fra EIB, for at tilskynde til og øge offentlige og private investeringer, styrke konkurrenceevnen, skabe bæredygtig og inklusiv vækst på ny og fremme skabelsen af kvalitetsjobs og infrastruktur i overensstemmelse med Europa 2020-strategien og under hensyntagen til, at EIB er et instrument, der er udformet til at støtte social samhørighed og i stand til at yde værdifuld hjælp til medlemsstater, der står over for store problemer i den nuværende alvorlige sociale og økonomiske situation; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der uden forsinkelser skal mobiliseres flest mulige ressourcer fra medlemsstaterne og EU, herunder ressourcer fra EIB, for at tilskynde til og øge offentlige og private investeringer, styrke konkurrenceevnen, skabe bæredygtig og inklusiv vækst på ny og fremme skabelsen af kvalitetsjobs og infrastruktur i overensstemmelse med Europa 2020-strategien og under hensyntagen til, at EIB er et instrument, der er udformet til at støtte social samhørighed og i stand til at yde værdifuld hjælp til medlemsstater, der står over for store problemer i den nuværende alvorlige sociale og økonomiske situation;

| B. | der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise sammen med de økonomiske sparepolitikker i alvorlig grad har undermineret den økonomiske vækst i mange medlemsstater og ført til en hurtig forværring af de sociale forhold med stadigt stigende uligheder og skævheder mellem de europæiske regioner og manglende opfyldelse af målsætningen om social samhørighed og reel konvergens, hvilket destabiliserer den europæiske integration og det europæiske demokrati; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise sammen med de økonomiske sparepolitikker i alvorlig grad har undermineret den økonomiske vækst i mange medlemsstater og ført til en hurtig forværring af de sociale forhold med stadigt stigende uligheder og skævheder mellem de europæiske regioner og manglende opfyldelse af målsætningen om social samhørighed og reel konvergens, hvilket destabiliserer den europæiske integration og det europæiske demokrati;

| C. | der henviser til, at EIB ikke er en kommerciel bank og fortsat bør påtage sig den vigtige rolle som katalysator for finansiering af sunde offentlige og private langsigtede investeringer og samtidig fortsætte med at gennemføre den mest forsigtige bankpraksis for at bevare dens meget stærke kapitalposition med deraf følgende positive virkninger for udlånsbetingelserne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EIB ikke er en kommerciel bank og fortsat bør påtage sig den vigtige rolle som katalysator for finansiering af sunde offentlige og private langsigtede investeringer og samtidig fortsætte med at gennemføre den mest forsigtige bankpraksis for at bevare dens meget stærke kapitalposition med deraf følgende positive virkninger for udlånsbetingelserne;

| D. | der henviser til, at der bør gøres en særlig indsats for at øge de fælles tiltag (med kombinationer af EIF's garantiinstrumenter eller andre garantiinstrumenter) til finansiering af SMV'er eller materielle og immaterielle bæredygtige infrastrukturer, i anerkendelse af at en af årsagerne til faldet i investeringer og långivning skyldes tabet af medlemsstaternes økonomiers konkurrenceevne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der bør gøres en særlig indsats for at øge de fælles tiltag (med kombinationer af EIF's garantiinstrumenter eller andre garantiinstrumenter) til finansiering af SMV'er eller materielle og immaterielle bæredygtige infrastrukturer, i anerkendelse af at en af årsagerne til faldet i investeringer og långivning skyldes tabet af medlemsstaternes økonomiers konkurrenceevne;

| E. | der henviser til, at EIB fortsat bør udføre sin opgave med hensyn til finansiering af projekter, der er del af EU's optræden udadtil, under overholdelse af høje sociale og miljømæssige standarder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EIB fortsat bør udføre sin opgave med hensyn til finansiering af projekter, der er del af EU's optræden udadtil, under overholdelse af høje sociale og miljømæssige standarder;

| F. | der henviser til, at EIB's udvælgelse af investeringsprojekter bør foretages uafhængigt og på grundlag af projekternes levedygtighed, merværdi og virkning på den økonomiske genopretning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EIB's udvælgelse af investeringsprojekter bør foretages uafhængigt og på grundlag af projekternes levedygtighed, merværdi og virkning på den økonomiske genopretning;

| G. | der henviser til, at EIB bør udvikle sig henimod udviklingsbankmodellen med henblik på at sikre en bedre makroøkonomiske samordning med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EIB bør udvikle sig henimod udviklingsbankmodellen med henblik på at sikre en bedre makroøkonomiske samordning med medlemsstaterne;

| H. | der henviser til, at EIB ikke kun bør være en finansieringsinstitution, men også en bank præget af viden og god praksis; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EIB ikke kun bør være en finansieringsinstitution, men også en bank præget af viden og god praksis;

| I. | der henviser til, at det relativt lille og højtkoncentrerede securitiseringsmarked i Den Europæiske Union, der kun yder begrænset securitisation af SMV-lån, som følge af krisen er indskrænket yderligere; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det relativt lille og højtkoncentrerede securitiseringsmarked i Den Europæiske Union, der kun yder begrænset securitisation af SMV-lån, som følge af krisen er indskrænket yderligere;

Investeringer

| 1. | bemærker EIB's årsberetning for 2013, stigningen i gruppens finansieringsaktiviteter med 37 % til 75,1 mia. EUR og gennemførelsen af forhøjelsen af EIB's kapital i 2013; er bekymret over den nuværende situation med økonomisk stagnation i EU, og navnlig det betydelige fald i offentlige og private investeringer — ca. 18 % lavere end 2007-niveauet — og over den chokerende reduktion på 35 % i udlån til SMV'er mellem 2008 og 2013; understreger, at et sådant fald udgør en enorm hindring i forhold til en holdbar genopretning og i forhold til at gøre egentlige fremskridt imod Europa 2020-målene; |
| --- | --- |

1.

bemærker EIB's årsberetning for 2013, stigningen i gruppens finansieringsaktiviteter med 37 % til 75,1 mia. EUR og gennemførelsen af forhøjelsen af EIB's kapital i 2013; er bekymret over den nuværende situation med økonomisk stagnation i EU, og navnlig det betydelige fald i offentlige og private investeringer — ca. 18 % lavere end 2007-niveauet — og over den chokerende reduktion på 35 % i udlån til SMV'er mellem 2008 og 2013; understreger, at et sådant fald udgør en enorm hindring i forhold til en holdbar genopretning og i forhold til at gøre egentlige fremskridt imod Europa 2020-målene;

| 2. | påpeger i denne henseende, at nationale prognoser viser, at næsten halvdelen af alle medlemsstaterne ikke vil nå deres nationale mål for uddannelsesordninger og en reduktion af drivhusgasemissionerne senest i 2020, og at tendenserne for beskæftigelse og fattigdomsreduktion endda ser værre ud; |
| --- | --- |

2.

påpeger i denne henseende, at nationale prognoser viser, at næsten halvdelen af alle medlemsstaterne ikke vil nå deres nationale mål for uddannelsesordninger og en reduktion af drivhusgasemissionerne senest i 2020, og at tendenserne for beskæftigelse og fattigdomsreduktion endda ser værre ud;

| 3. | konkluderer, at forbedringen af EIB's finansielle instrumenter ikke er nogen erstatning for nationale reformer af de økonomiske politikker eller strukturreformer med henblik på bæredygtig vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

3.

konkluderer, at forbedringen af EIB's finansielle instrumenter ikke er nogen erstatning for nationale reformer af de økonomiske politikker eller strukturreformer med henblik på bæredygtig vækst og jobskabelse;

| 4. | bemærker Kommissionens meddelelse om en investeringsplan for Europa (COM(2014)0903), som indebærer eksisterende fonde og søger at opnå en løftestangsvirkning på privat kapital i forholdet 1:15; bemærker målet om at sætte skub i EU's økonomi gennem anvendelse af 315 mia. EUR i løbet af de næste tre år under den nye europæiske fond for strategiske investeringer; henleder opmærksomheden på, at gennemførelsen af investeringsplanen kræver, at EIB ansætter flere menneskelige ressourcer, så den kan løse sine opgaver; |
| --- | --- |

4.

bemærker Kommissionens meddelelse om en investeringsplan for Europa (COM(2014)0903), som indebærer eksisterende fonde og søger at opnå en løftestangsvirkning på privat kapital i forholdet 1:15; bemærker målet om at sætte skub i EU's økonomi gennem anvendelse af 315 mia. EUR i løbet af de næste tre år under den nye europæiske fond for strategiske investeringer; henleder opmærksomheden på, at gennemførelsen af investeringsplanen kræver, at EIB ansætter flere menneskelige ressourcer, så den kan løse sine opgaver;

| 5. | bemærker i den forbindelse oprettelsen af en taskforce under ledelse af Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank, og bemærker de lovgivningsmæssige forslag til vedtagelse efter den almindelige lovgivningsprocedure om oprettelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI); understreger, at det i sådanne lovgivningsmæssige forslag er nødvendigt nøje at fastsætte en forvaltnings- og udvælgelsesproces af høj kvalitet samt en demokratisk ansvarlig ramme for overvågning og evaluering, der understøtter fonden, som bør være så gennemsigtig som muligt ved fastlæggelsen af de kriterier, den vil anvende til at beslutte, hvilke projekter der vil blive anset for egnede til medtagelse i planen; |
| --- | --- |

5.

bemærker i den forbindelse oprettelsen af en taskforce under ledelse af Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank, og bemærker de lovgivningsmæssige forslag til vedtagelse efter den almindelige lovgivningsprocedure om oprettelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI); understreger, at det i sådanne lovgivningsmæssige forslag er nødvendigt nøje at fastsætte en forvaltnings- og udvælgelsesproces af høj kvalitet samt en demokratisk ansvarlig ramme for overvågning og evaluering, der understøtter fonden, som bør være så gennemsigtig som muligt ved fastlæggelsen af de kriterier, den vil anvende til at beslutte, hvilke projekter der vil blive anset for egnede til medtagelse i planen;

| 6. | forventer, at Kommissionens investeringsplan fremmer og letter adgangen til finansiering i medlemsstater og regioner; minder om, at det er afgørende, at EIB samarbejder med EU-fondene, navnlig i disse medlemsstater og regioner, således at der kan gennemføres produktive offentlige investeringer og meget vigtige infrastrukturprojekter; |
| --- | --- |

6.

forventer, at Kommissionens investeringsplan fremmer og letter adgangen til finansiering i medlemsstater og regioner; minder om, at det er afgørende, at EIB samarbejder med EU-fondene, navnlig i disse medlemsstater og regioner, således at der kan gennemføres produktive offentlige investeringer og meget vigtige infrastrukturprojekter;

| 7. | mener, at projekter med europæisk merværdi og en positiv cost-benefit-analyse bør prioriteres; fremhæver vigtigheden af at gennemføre projekter, der kan have en maksimal indvirkning med hensyn til jobskabelse; understreger nødvendigheden af at fokusere på projekter, der ikke så let kommer i betragtning til finansiering fra banker; advarer om, at taskforcen muligvis kan opleve politisk pres for at fremme projekter, der foretrækkes af særlige interessegrupper, hvilket kan føre til, at midler fejldisponeres til urentable investeringer, som ikke er i offentlighedens interesse; |
| --- | --- |

7.

mener, at projekter med europæisk merværdi og en positiv cost-benefit-analyse bør prioriteres; fremhæver vigtigheden af at gennemføre projekter, der kan have en maksimal indvirkning med hensyn til jobskabelse; understreger nødvendigheden af at fokusere på projekter, der ikke så let kommer i betragtning til finansiering fra banker; advarer om, at taskforcen muligvis kan opleve politisk pres for at fremme projekter, der foretrækkes af særlige interessegrupper, hvilket kan føre til, at midler fejldisponeres til urentable investeringer, som ikke er i offentlighedens interesse;

| 8. | understreger, at de garantier, som Kommissionen forudser til EFSI, ikke vedrører nye penge, men omfordelte midler; understreger, at det er af yderste vigtighed at finde frem til offeromkostningerne ved sådanne omfordelinger og dermed udtrykkeligt fastslå, i hvilket omfang det samlede afkast af de planlagte ekstra investeringer, der skal samfinansieres af EFSI, forventes at ligge ud over det, der ville være kommet fra den oprindeligt planlagte fordeling for de omfordelte midler; |
| --- | --- |

8.

understreger, at de garantier, som Kommissionen forudser til EFSI, ikke vedrører nye penge, men omfordelte midler; understreger, at det er af yderste vigtighed at finde frem til offeromkostningerne ved sådanne omfordelinger og dermed udtrykkeligt fastslå, i hvilket omfang det samlede afkast af de planlagte ekstra investeringer, der skal samfinansieres af EFSI, forventes at ligge ud over det, der ville være kommet fra den oprindeligt planlagte fordeling for de omfordelte midler;

| 9. | påpeger, at projektudvælgelsesprocessen bør tilstræbe at undgå fortrængnings- og omrokeringsvirkninger og derfor bør fokusere på projekter med europæisk merværdi med et stort innovationsbaseret potentiale, som opfylder de ekstra kriterier; understreger, at det er nødvendigt at tage hensyn til beskæftigelsespotentialet i de projekter, der udvælges i de EU-lande, som er ramt af massearbejdsløshed; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at projektudvælgelsesprocessen bør tilstræbe at undgå fortrængnings- og omrokeringsvirkninger og derfor bør fokusere på projekter med europæisk merværdi med et stort innovationsbaseret potentiale, som opfylder de ekstra kriterier; understreger, at det er nødvendigt at tage hensyn til beskæftigelsespotentialet i de projekter, der udvælges i de EU-lande, som er ramt af massearbejdsløshed;

| 10. | anmoder i denne forbindelse Kommissionen om i sit kommende lovforslag nøje at vurdere de dele af EU-budgetrammen, som forventes at yde garantier til EFSI, med henblik på at minimere offeromkostningerne i forbindelse med omfordeling af sådanne midler; opfordrer endvidere Rådet, Kommissionen og EIB's Styrelsesråd til at foretage en behørig vurdering af, hvilke omfordelingsvirkninger investeringsplanen medfører, nemlig en mulig forøgelse af investorernes fortjeneste på bekostning af kunderne, som er nødt til at betale for at bruge den nye infrastruktur for at sikre et passende afkast af investeringen; opfordrer EIB og Kommissionen til at foretage en yderligere vurdering af investeringsmanglen i EU og sammensætningen heraf, dvs. om der mangler private eller offentlige investeringer, og specificere, hvilke typer af investeringer — private eller offentlige — der forventes at blive støttet, samt størrelsen af de forventede produktive virkninger af investeringerne; |
| --- | --- |

10.

anmoder i denne forbindelse Kommissionen om i sit kommende lovforslag nøje at vurdere de dele af EU-budgetrammen, som forventes at yde garantier til EFSI, med henblik på at minimere offeromkostningerne i forbindelse med omfordeling af sådanne midler; opfordrer endvidere Rådet, Kommissionen og EIB's Styrelsesråd til at foretage en behørig vurdering af, hvilke omfordelingsvirkninger investeringsplanen medfører, nemlig en mulig forøgelse af investorernes fortjeneste på bekostning af kunderne, som er nødt til at betale for at bruge den nye infrastruktur for at sikre et passende afkast af investeringen; opfordrer EIB og Kommissionen til at foretage en yderligere vurdering af investeringsmanglen i EU og sammensætningen heraf, dvs. om der mangler private eller offentlige investeringer, og specificere, hvilke typer af investeringer — private eller offentlige — der forventes at blive støttet, samt størrelsen af de forventede produktive virkninger af investeringerne;

| 11. | bemærker, at Den Europæiske Centralbank har erklæret sig parat til at købe obligationer udstedt af EFSI på det sekundære marked, hvis fonden selv skulle udstede sådanne obligationer, eller hvis EIB skulle gøre det på dens vegne. |
| --- | --- |

11.

bemærker, at Den Europæiske Centralbank har erklæret sig parat til at købe obligationer udstedt af EFSI på det sekundære marked, hvis fonden selv skulle udstede sådanne obligationer, eller hvis EIB skulle gøre det på dens vegne.

| 12. | Påpeger, at det er nødvendigt at finde en ny balance mellem bedre evaluering og de bedst mulige investeringer og styre økonomien i retning af en bane med bæredygtig vækst og et opsving med høj beskæftigelse; |
| --- | --- |

12.

Påpeger, at det er nødvendigt at finde en ny balance mellem bedre evaluering og de bedst mulige investeringer og styre økonomien i retning af en bane med bæredygtig vækst og et opsving med høj beskæftigelse;

| 13. | minder om betydningen af Europa 2020-strategien; understreger, at den fremtidige »pakke« af investeringer i højere grad bør tage højde for de overordnede mål for samhørighedspolitikken, bæredygtighed og energieffektivitet; opfordrer Kommissionen og EIB's Styrelsesråd til at forbedre deres resultatindikatorer for kvalitetsinvesteringer med dette for øje; |
| --- | --- |

13.

minder om betydningen af Europa 2020-strategien; understreger, at den fremtidige »pakke« af investeringer i højere grad bør tage højde for de overordnede mål for samhørighedspolitikken, bæredygtighed og energieffektivitet; opfordrer Kommissionen og EIB's Styrelsesråd til at forbedre deres resultatindikatorer for kvalitetsinvesteringer med dette for øje;

| 14. | understreger, at EIB anmodes om at spille en afgørende rolle i finansieringen af investeringsplanen for Europa ved at afsætte 5 mia. EUR til oprettelsen af den nye europæiske fond for strategiske investeringer; opfordrer derfor Rådet, Kommissionen og EIB's Styrelsesråd til at foretage en behørig vurdering af sammenhængen mellem de nye opgaver, der pålægges EIB inden for denne plan, og EIB's ressourcer; |
| --- | --- |

14.

understreger, at EIB anmodes om at spille en afgørende rolle i finansieringen af investeringsplanen for Europa ved at afsætte 5 mia. EUR til oprettelsen af den nye europæiske fond for strategiske investeringer; opfordrer derfor Rådet, Kommissionen og EIB's Styrelsesråd til at foretage en behørig vurdering af sammenhængen mellem de nye opgaver, der pålægges EIB inden for denne plan, og EIB's ressourcer;

| 15. | er i denne henseende af den holdning, at en tilstrækkelig inddragelse af EIB i investeringsplanen vil forudsætte en betydelig forøgelse af EIB's udlåns- og låntagningslofter inden for de næste fem år med henblik på at foretage en væsentlig forøgelse af EIB's balancesum; mener, at et overdrevet niveau af gearing vil undergrave investeringsplanens mål; |
| --- | --- |

15.

er i denne henseende af den holdning, at en tilstrækkelig inddragelse af EIB i investeringsplanen vil forudsætte en betydelig forøgelse af EIB's udlåns- og låntagningslofter inden for de næste fem år med henblik på at foretage en væsentlig forøgelse af EIB's balancesum; mener, at et overdrevet niveau af gearing vil undergrave investeringsplanens mål;

| 16. | mener, at fremme af den institutionelle ramme for driften af det indre kapitalmarked vil bidrage positivt til en hurtigere gennemførelse af investeringsplanen; |
| --- | --- |

16.

mener, at fremme af den institutionelle ramme for driften af det indre kapitalmarked vil bidrage positivt til en hurtigere gennemførelse af investeringsplanen;

| 17. | påpeger imidlertid, at EIB's aktuelle forretningsplan foreskriver en reduktion af udlånsstrømmene til 67 mia. EUR i 2014 og 2015, mens den tilstræbte gennemsnitsværdi for 2016 forventes at beløbe sig til 58,5 mia. EUR; |
| --- | --- |

17.

påpeger imidlertid, at EIB's aktuelle forretningsplan foreskriver en reduktion af udlånsstrømmene til 67 mia. EUR i 2014 og 2015, mens den tilstræbte gennemsnitsværdi for 2016 forventes at beløbe sig til 58,5 mia. EUR;

| 18. | påpeger, at den yderligere udlånskapacitet, som hidrører fra EIB's nylige kapitalforøgelse på 10 mia. EUR, ikke er blevet udnyttet tilstrækkeligt; opfordrer indtrængende de berørte interessenter til så vidt muligt at fremme foranstaltninger med henblik på at udvide EIB's udlån; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at den yderligere udlånskapacitet, som hidrører fra EIB's nylige kapitalforøgelse på 10 mia. EUR, ikke er blevet udnyttet tilstrækkeligt; opfordrer indtrængende de berørte interessenter til så vidt muligt at fremme foranstaltninger med henblik på at udvide EIB's udlån;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til multilateralt samarbejde mellem EIB og nationale erhvervsfremmende banker for at skabe synergier, dele risici og omkostninger og sikre passende udlån til EU-projekter med en positiv indvirkning på produktivitet, jobskabelse, miljøbeskyttelse og livskvalitet; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde til multilateralt samarbejde mellem EIB og nationale erhvervsfremmende banker for at skabe synergier, dele risici og omkostninger og sikre passende udlån til EU-projekter med en positiv indvirkning på produktivitet, jobskabelse, miljøbeskyttelse og livskvalitet;

| 20. | anmoder Kommissionen og EIB om at fremme inddragelsen af investeringer med klare sociale gevinster, herunder øget beskæftigelse, i EIB's kompetenceområde for gennem udlån at fremme aktiviteter, som er udformet med henblik på at nedbringe arbejdsløsheden, med særligt fokus på at skabe beskæftigelsesmuligheder for unge, og at støtte offentlige og produktive investeringer og uundværlige infrastrukturprojekter, navnlig i medlemsstater med et højt arbejdsløshedsniveau og et BNP, der ligger under gennemsnittet; |
| --- | --- |

20.

anmoder Kommissionen og EIB om at fremme inddragelsen af investeringer med klare sociale gevinster, herunder øget beskæftigelse, i EIB's kompetenceområde for gennem udlån at fremme aktiviteter, som er udformet med henblik på at nedbringe arbejdsløsheden, med særligt fokus på at skabe beskæftigelsesmuligheder for unge, og at støtte offentlige og produktive investeringer og uundværlige infrastrukturprojekter, navnlig i medlemsstater med et højt arbejdsløshedsniveau og et BNP, der ligger under gennemsnittet;

| 21. | gentager sin forsigtige støtte til udviklingen af offentlig-private partnerskaber (OPP'er), som — hvis de er godt udtænkt — kan spille en vigtig rolle i langsigtede investeringer, den digitale økonomi, forskning og innovation, menneskelig kapital samt de europæiske transport-, energi- og telekommunikationsnet; beklager, at forfejlede OPP'er har udviklet sig til en dyr ordning for offentlig finansiering af den private sektor og har skabt offentlig gæld; gør endvidere opmærksom på, at sådanne operationer ofte har problemer med uigennemsigtighed og asymmetrisk information i klausulerne om kontraktens gennemførelse mellem de offentlige og private agenter, som oftest til gavn for den private sektor; |
| --- | --- |

21.

gentager sin forsigtige støtte til udviklingen af offentlig-private partnerskaber (OPP'er), som — hvis de er godt udtænkt — kan spille en vigtig rolle i langsigtede investeringer, den digitale økonomi, forskning og innovation, menneskelig kapital samt de europæiske transport-, energi- og telekommunikationsnet; beklager, at forfejlede OPP'er har udviklet sig til en dyr ordning for offentlig finansiering af den private sektor og har skabt offentlig gæld; gør endvidere opmærksom på, at sådanne operationer ofte har problemer med uigennemsigtighed og asymmetrisk information i klausulerne om kontraktens gennemførelse mellem de offentlige og private agenter, som oftest til gavn for den private sektor;

| 22. | foreslår, at EIB forbedrer sin kapacitet til at foretage sektoranalyser samt sit makroøkonomiske analysearbejde; |
| --- | --- |

22.

foreslår, at EIB forbedrer sin kapacitet til at foretage sektoranalyser samt sit makroøkonomiske analysearbejde;

Risikodelingsinstrumenter og projektobligationer

| 23. | gør opmærksom på, at der kun bør indføres risikodelingsinstrumenter, som i sidste ende medfører, at der ydes offentlige tilskud, såfremt der forekommer markedsfejl, som skaber eksterne omkostninger, eller i forbindelse med gennemførelse af opgaver af almen interesse, såsom levering af offentlige goder og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, idet det tages i betragtning, at et sådant tiltag altid medfører risiko for socialisering af tab og privatisering af afkast; bemærker, at dette i tilfælde af fallit vil betyde, at samfundet er nødt til at udrede tabene; |
| --- | --- |

23.

gør opmærksom på, at der kun bør indføres risikodelingsinstrumenter, som i sidste ende medfører, at der ydes offentlige tilskud, såfremt der forekommer markedsfejl, som skaber eksterne omkostninger, eller i forbindelse med gennemførelse af opgaver af almen interesse, såsom levering af offentlige goder og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, idet det tages i betragtning, at et sådant tiltag altid medfører risiko for socialisering af tab og privatisering af afkast; bemærker, at dette i tilfælde af fallit vil betyde, at samfundet er nødt til at udrede tabene;

| 24. | understreger, at enhver form for inddragelse af offentlige ressourcer i risikodelingsinstrumenter og mere konkret i first loss tranches i forbindelse med investeringsinstrumenter enten bør være udtrykkeligt tilknyttet til, at de målbare eksterne negative omkostninger mindskes, at der dannes målbare positive eksterne omkostninger, eller at der indføres forpligtelser til offentlige tjenesteydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; gør opmærksom på, at der i artikel 14 i TEUF er fastlagt et juridisk grundlag for at danne en sådan forbindelse ved hjælp af den almindelige lovgivningsprocedure; |
| --- | --- |

24.

understreger, at enhver form for inddragelse af offentlige ressourcer i risikodelingsinstrumenter og mere konkret i first loss tranches i forbindelse med investeringsinstrumenter enten bør være udtrykkeligt tilknyttet til, at de målbare eksterne negative omkostninger mindskes, at der dannes målbare positive eksterne omkostninger, eller at der indføres forpligtelser til offentlige tjenesteydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; gør opmærksom på, at der i artikel 14 i TEUF er fastlagt et juridisk grundlag for at danne en sådan forbindelse ved hjælp af den almindelige lovgivningsprocedure;

SMV'er

| 25. | understreger, at SMV'er er rygraden i den europæiske økonomi og derfor bør være det primære mål for investeringer; er bekymret over, at adgang til finansiering fortsat er et af de mest presserende problemer, som SMV'er i Europa står over for; understreger behovet for en mere effektiv tildeling af midler til SMV'er med en bred vifte af investorer til at sikre en sådan finansiering; |
| --- | --- |

25.

understreger, at SMV'er er rygraden i den europæiske økonomi og derfor bør være det primære mål for investeringer; er bekymret over, at adgang til finansiering fortsat er et af de mest presserende problemer, som SMV'er i Europa står over for; understreger behovet for en mere effektiv tildeling af midler til SMV'er med en bred vifte af investorer til at sikre en sådan finansiering;

| 26. | opfordrer indtrængende EIB til at analysere faldet i finansieringen til SMV'er fuldt ud og fremlægge en omfattende plan med henblik på at sikre, at SMV'er i hele Europa tilskyndes til at ansøge om finansiering i EIB-regi når som helst, det er muligt; opfordrer Kommissionen og EIB til at vurdere indvirkningerne af den økonomiske krise på banksystemet og de endelige modtagere af EIB-finansiering, navnlig hvad angår SMV'er, den sociale økonomi og offentlige virksomheder; opfordrer EIB til at evaluere og rapportere detaljeret om indvirkningen af dens støtte til SMV'er i Europa på realøkonomien og resultaterne i årene 2010-2014; |
| --- | --- |

26.

opfordrer indtrængende EIB til at analysere faldet i finansieringen til SMV'er fuldt ud og fremlægge en omfattende plan med henblik på at sikre, at SMV'er i hele Europa tilskyndes til at ansøge om finansiering i EIB-regi når som helst, det er muligt; opfordrer Kommissionen og EIB til at vurdere indvirkningerne af den økonomiske krise på banksystemet og de endelige modtagere af EIB-finansiering, navnlig hvad angår SMV'er, den sociale økonomi og offentlige virksomheder; opfordrer EIB til at evaluere og rapportere detaljeret om indvirkningen af dens støtte til SMV'er i Europa på realøkonomien og resultaterne i årene 2010-2014;

| 27. | henleder opmærksomheden på den høje andel af mikrovirksomheder i den europæiske økonomi og bifalder de skridt, EIB har taget i retning af mikrofinansieringsudlån i Europa; opfordrer til yderligere investeringer i denne sektor i betragtning af mikrovirksomhedernes betydning for jobskabelse; |
| --- | --- |

27.

henleder opmærksomheden på den høje andel af mikrovirksomheder i den europæiske økonomi og bifalder de skridt, EIB har taget i retning af mikrofinansieringsudlån i Europa; opfordrer til yderligere investeringer i denne sektor i betragtning af mikrovirksomhedernes betydning for jobskabelse;

| 28. | fremhæver navnlig de reelle fordele ved at anvende risikodelingsmekanismen til fremme af finansiering for SMV'er og innovation i Europa; |
| --- | --- |

28.

fremhæver navnlig de reelle fordele ved at anvende risikodelingsmekanismen til fremme af finansiering for SMV'er og innovation i Europa;

| 29. | bemærker den stigende støtte til SMV'er i Den Europæiske Union, som udgjorde 21,9 mia. EUR og dermed gav mere end 230 000 SMV'er adgang til finansiering; |
| --- | --- |

29.

bemærker den stigende støtte til SMV'er i Den Europæiske Union, som udgjorde 21,9 mia. EUR og dermed gav mere end 230 000 SMV'er adgang til finansiering;

| 30. | opfordrer EIB til yderligere at øge sin udlånskapacitet til SMV'er og innovative nyetablerede virksomheder; fremhæver betydningen af at styrke andre EIB-instrumenter som f.eks. den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress; |
| --- | --- |

30.

opfordrer EIB til yderligere at øge sin udlånskapacitet til SMV'er og innovative nyetablerede virksomheder; fremhæver betydningen af at styrke andre EIB-instrumenter som f.eks. den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress;

| 31. | glæder sig over gennemførelsen og udviklingen af nye aktiviteter inden for handelsfinansiering i lande, som er ramt af den økonomiske krise, navnlig SMV-handelsfinansieringsfaciliteten eller skræddersyede finansielle løsninger som f.eks. den europæiske mikrofinansieringsfacilitet til finansiel inklusion; tilskynder EIB til at udvide fordelene ved disse nye instrumenter til nye modtagere på europæisk plan; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over gennemførelsen og udviklingen af nye aktiviteter inden for handelsfinansiering i lande, som er ramt af den økonomiske krise, navnlig SMV-handelsfinansieringsfaciliteten eller skræddersyede finansielle løsninger som f.eks. den europæiske mikrofinansieringsfacilitet til finansiel inklusion; tilskynder EIB til at udvide fordelene ved disse nye instrumenter til nye modtagere på europæisk plan;

| 32. | fastholder, at der i den vurdering, som Kommissionen foretog i december 2014, skal tages højde for både de negative og de positive virkninger af projekter i pilotfasen for projektobligationsinitiativet; finder det beklageligt, at EIB har støttet infrastrukturprojekter, der viste sig at være urentable og ikke-bæredygtige; mener, at EIB bør investere i projekter, der medfører håndgribelige økonomiske fordele, er klimavenlige og opfylder behovene og interesserne hos den befolkning, som de skal komme til gode; |
| --- | --- |

32.

fastholder, at der i den vurdering, som Kommissionen foretog i december 2014, skal tages højde for både de negative og de positive virkninger af projekter i pilotfasen for projektobligationsinitiativet; finder det beklageligt, at EIB har støttet infrastrukturprojekter, der viste sig at være urentable og ikke-bæredygtige; mener, at EIB bør investere i projekter, der medfører håndgribelige økonomiske fordele, er klimavenlige og opfylder behovene og interesserne hos den befolkning, som de skal komme til gode;

| 33. | beklager EIB's og Kommissionens rolle i Castor-projektet, som finansieres inden for rammerne af projektobligationsinitiativet og omfatter en risikovurdering, hvori der ikke blev taget højde for risikoen for øget seismisk aktivitet ved indsprøjtning af gas, selv om der forelå undersøgelser, hvori der klart blev advaret mod de potentielle farer (8); opfordrer indtrængende Kommissionen og EIB til at træffe foranstaltninger for at forhindre, at spanske borgere via et højere statsunderskud eller forhøjelse af energipriserne skal betale 1 300 mio. EUR i kompensation for et projekt, som blev vurderet på katastrofal vis; anmoder Kommissionen om at følge Den Europæiske Ombudsmands henstillinger og undersøge, om den spanske regerings beslutning vedrørende Castor kan betragtes som forbudt statsstøtte; |
| --- | --- |

33.

beklager EIB's og Kommissionens rolle i Castor-projektet, som finansieres inden for rammerne af projektobligationsinitiativet og omfatter en risikovurdering, hvori der ikke blev taget højde for risikoen for øget seismisk aktivitet ved indsprøjtning af gas, selv om der forelå undersøgelser, hvori der klart blev advaret mod de potentielle farer (8); opfordrer indtrængende Kommissionen og EIB til at træffe foranstaltninger for at forhindre, at spanske borgere via et højere statsunderskud eller forhøjelse af energipriserne skal betale 1 300 mio. EUR i kompensation for et projekt, som blev vurderet på katastrofal vis; anmoder Kommissionen om at følge Den Europæiske Ombudsmands henstillinger og undersøge, om den spanske regerings beslutning vedrørende Castor kan betragtes som forbudt statsstøtte;

| 34. | beklager, at EIB finansierede motorringvejen »Passante di Mestre«, efter at de italienske myndigheder offentligt bekendtgjorde, at den administrerende direktør for den vigtigste underleverandør var blevet anholdt for skattesvig; opfordrer EIB i lyset af de italienske myndigheders stadig igangværende undersøgelser af korruptionsskandalen i forbindelse med anlæggelsen og forvaltningen af »Passante di Mestre« til at undlade at finansiere »Passante di Mestre«-projektet gennem projektobligationsinitiativet eller noget andet finansielt instrument og til at sikre, at den gennemfører sin politik om nultolerance over for svig, når den overvejer at anvende projektobligationer; |
| --- | --- |

34.

beklager, at EIB finansierede motorringvejen »Passante di Mestre«, efter at de italienske myndigheder offentligt bekendtgjorde, at den administrerende direktør for den vigtigste underleverandør var blevet anholdt for skattesvig; opfordrer EIB i lyset af de italienske myndigheders stadig igangværende undersøgelser af korruptionsskandalen i forbindelse med anlæggelsen og forvaltningen af »Passante di Mestre« til at undlade at finansiere »Passante di Mestre«-projektet gennem projektobligationsinitiativet eller noget andet finansielt instrument og til at sikre, at den gennemfører sin politik om nultolerance over for svig, når den overvejer at anvende projektobligationer;

| 35. | opfordrer EIB til at øge sin risikotagningskapacitet ved at fremme udlån til de sektorer af økonomien, som har potentiale til at skabe vækst og jobs, men som har svært ved at opnå finansiering uden ordentlige garantier; |
| --- | --- |

35.

opfordrer EIB til at øge sin risikotagningskapacitet ved at fremme udlån til de sektorer af økonomien, som har potentiale til at skabe vækst og jobs, men som har svært ved at opnå finansiering uden ordentlige garantier;

| 36. | anmoder derfor om en omfattende vurdering af pilotprojekterne på grundlag af en inklusiv og åben høringsproces, der inddrager offentlige, nationale og lokale organer; fremhæver desuden behovet for, at finansierede projekter evalueres for så vidt angår merværdi, miljø, produktivitet og jobs; påpeger, at projektobligationsinitiativet stadig kun er i pilotfasen; opfordrer desuden Kommissionen til gennem den almindelige lovgivningsprocedure at indgive et lovgivningsforslag, som bedre vil kunne bidrage til at udforme den fremtidige strategi for projektobligationer, herunder gennem en forbedret ramme for EIB's resultatindikatorer for kvalitetsinvesteringer, for derved at kunne identificere og måle virkningerne af de finansierede projekter, for så vidt angår eksterne omkostninger, og deres sociale og miljømæssige fordele så bredt som muligt; |
| --- | --- |

36.

anmoder derfor om en omfattende vurdering af pilotprojekterne på grundlag af en inklusiv og åben høringsproces, der inddrager offentlige, nationale og lokale organer; fremhæver desuden behovet for, at finansierede projekter evalueres for så vidt angår merværdi, miljø, produktivitet og jobs; påpeger, at projektobligationsinitiativet stadig kun er i pilotfasen; opfordrer desuden Kommissionen til gennem den almindelige lovgivningsprocedure at indgive et lovgivningsforslag, som bedre vil kunne bidrage til at udforme den fremtidige strategi for projektobligationer, herunder gennem en forbedret ramme for EIB's resultatindikatorer for kvalitetsinvesteringer, for derved at kunne identificere og måle virkningerne af de finansierede projekter, for så vidt angår eksterne omkostninger, og deres sociale og miljømæssige fordele så bredt som muligt;

| 37. | er bekymret over den mulige generalisering af initiativer med projektobligationer som en måde til at reducere udgifterne til private investeringer på, enten via lavere renter eller socialisering af tab, i stedet for den mere begrænsede mulighed for at yde støtte til investeringer i offentlighedens interesse, hvor private investeringer kan vise sig at give uundværlig ekspertise eller knowhow, som ikke findes i den offentlige sektor; |
| --- | --- |

37.

er bekymret over den mulige generalisering af initiativer med projektobligationer som en måde til at reducere udgifterne til private investeringer på, enten via lavere renter eller socialisering af tab, i stedet for den mere begrænsede mulighed for at yde støtte til investeringer i offentlighedens interesse, hvor private investeringer kan vise sig at give uundværlig ekspertise eller knowhow, som ikke findes i den offentlige sektor;

Energi og klima

| 38. | opfordrer EIB til at sikre en behørig gennemførelse af sine nye udlånskriterier for energiprojekter og til regelmæssigt og offentligt at aflægge rapport om gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

38.

opfordrer EIB til at sikre en behørig gennemførelse af sine nye udlånskriterier for energiprojekter og til regelmæssigt og offentligt at aflægge rapport om gennemførelsen heraf;

| 39. | anmoder EIB om at intensivere sine investeringsbestræbelser med henblik på i betydelig grad at nedbringe sit CO2-fodaftryk og om at udarbejde politikker, der vil hjælpe Unionen med at nå dens klimamål; glæder sig over, at EIB vil udføre og kræve offentliggørelsen en klimavurdering og -gennemgang af alle dens aktiviteter i 2015, hvilket kan føre til en ny klimabeskyttelsespolitik; håber, at EIB's energipolitik konkret vil blive støttet af dens nye emissionsstandard, som skal anvendes på alle projekter for energifremstilling med fossilt brændsel for at frasortere investeringer med forventede kulstofemissioner over en vis grænse; opfordrer EIB til fortsat at revidere emissionstandarden og anvende strengere forpligtelser; |
| --- | --- |

39.

anmoder EIB om at intensivere sine investeringsbestræbelser med henblik på i betydelig grad at nedbringe sit CO2-fodaftryk og om at udarbejde politikker, der vil hjælpe Unionen med at nå dens klimamål; glæder sig over, at EIB vil udføre og kræve offentliggørelsen en klimavurdering og -gennemgang af alle dens aktiviteter i 2015, hvilket kan føre til en ny klimabeskyttelsespolitik; håber, at EIB's energipolitik konkret vil blive støttet af dens nye emissionsstandard, som skal anvendes på alle projekter for energifremstilling med fossilt brændsel for at frasortere investeringer med forventede kulstofemissioner over en vis grænse; opfordrer EIB til fortsat at revidere emissionstandarden og anvende strengere forpligtelser;

| 40. | bifalder alle EIB's tiltag i retning af et skift til vedvarende energi; opfordrer til en afhjælpning af regionale skævheder ved udlån inden for vedvarende energi, navnlig med henblik på at støtte projekter i medlemsstater, som er afhængige af ikke-vedvarende energikilder, og under hensyntagen til forskelle i medlemsstaternes økonomier, og til, at der i fremtiden henledes yderligere opmærksomhed på mindre projekter vedrørende decentraliseret vedvarende energi uden for elnettet, som omfatter borgere og samfund; mener, at disse energikilder vil nedbringe Europas høje afhængighed af ekstern energi, forbedre forsyningssikkerheden og stimulere og skabe grøn vækst og grønne jobs; understreger betydningen af finansiering til energieffektivitet, energinet og relateret forskning og innovation; |
| --- | --- |

40.

bifalder alle EIB's tiltag i retning af et skift til vedvarende energi; opfordrer til en afhjælpning af regionale skævheder ved udlån inden for vedvarende energi, navnlig med henblik på at støtte projekter i medlemsstater, som er afhængige af ikke-vedvarende energikilder, og under hensyntagen til forskelle i medlemsstaternes økonomier, og til, at der i fremtiden henledes yderligere opmærksomhed på mindre projekter vedrørende decentraliseret vedvarende energi uden for elnettet, som omfatter borgere og samfund; mener, at disse energikilder vil nedbringe Europas høje afhængighed af ekstern energi, forbedre forsyningssikkerheden og stimulere og skabe grøn vækst og grønne jobs; understreger betydningen af finansiering til energieffektivitet, energinet og relateret forskning og innovation;

| 41. | anmoder EIB om en forøgelse af dens udlånsvolumen til projekter vedrørende energieffektivitet i alle sektorer, navnlig ved projekter vedrørende procesoptimering, SMV'er, bygninger og bymiljø; opfordrer EIB til at prioritere meget ugunstigt stillede områder i overensstemmelse med samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

41.

anmoder EIB om en forøgelse af dens udlånsvolumen til projekter vedrørende energieffektivitet i alle sektorer, navnlig ved projekter vedrørende procesoptimering, SMV'er, bygninger og bymiljø; opfordrer EIB til at prioritere meget ugunstigt stillede områder i overensstemmelse med samhørighedspolitikken;

| 42. | opfordrer EIB til at forelægge en evaluering af muligheden for at udfase dens udlån til projekter vedrørende ikke-vedvarende energi; |
| --- | --- |

42.

opfordrer EIB til at forelægge en evaluering af muligheden for at udfase dens udlån til projekter vedrørende ikke-vedvarende energi;

Infrastruktur

| 43. | understreger, at investeringer i bæredygtige infrastrukturprojekter er afgørende for at øge konkurrenceevnen og genskabe vækst og jobs i Europa; opfordrer derfor til, at der afsættes EIB-finansiering til de områder, der er hårdest ramt af høj arbejdsløshed; påpeger, at EIB's finansiering primært bør fokusere på de lande, som halter bagefter med hensyn til infrastrukturens kvalitet og udvikling; |
| --- | --- |

43.

understreger, at investeringer i bæredygtige infrastrukturprojekter er afgørende for at øge konkurrenceevnen og genskabe vækst og jobs i Europa; opfordrer derfor til, at der afsættes EIB-finansiering til de områder, der er hårdest ramt af høj arbejdsløshed; påpeger, at EIB's finansiering primært bør fokusere på de lande, som halter bagefter med hensyn til infrastrukturens kvalitet og udvikling;

| 44. | opfordrer til øget fokus på social bæredygtighed i EIB's investeringer i byområder; anerkender forbedringen i EIB's finansiering af sociale boliger, men understreger behovet for yderligere at udvikle forskning og aktiviteter inden for social bæredygtighed i forbindelse med bæredygtig byfornyelse; |
| --- | --- |

44.

opfordrer til øget fokus på social bæredygtighed i EIB's investeringer i byområder; anerkender forbedringen i EIB's finansiering af sociale boliger, men understreger behovet for yderligere at udvikle forskning og aktiviteter inden for social bæredygtighed i forbindelse med bæredygtig byfornyelse;

Forskning og innovation

| 45. | glæder sig over iværksættelsen af aktiviteterne under det første vækstfinansieringsinitiativ, og understreger betydningen af tilstrækkelig finansiering til projekter vedrørende forskning og innovation samt innovative nystartede virksomheder; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over iværksættelsen af aktiviteterne under det første vækstfinansieringsinitiativ, og understreger betydningen af tilstrækkelig finansiering til projekter vedrørende forskning og innovation samt innovative nystartede virksomheder;

Beskæftigelse og sociale anliggender

| 46. | bemærker iværksættelsen af initiativet »Jobs til unge — investering i kvalifikationer« og anmoder indtrængende EIB om at fremskynde gennemførelsen af dette initiativ og overveje at udvide det; |
| --- | --- |

46.

bemærker iværksættelsen af initiativet »Jobs til unge — investering i kvalifikationer« og anmoder indtrængende EIB om at fremskynde gennemførelsen af dette initiativ og overveje at udvide det;

Styring, gennemsigtighed og ansvarlighed

| 47. | anmoder EIB om en mere nøje overvågning af gennemførelsen af projekterne i samarbejde med medlemsstaterne for at sikre større effektivitet og sund forvaltning af de tildelte ressourcer; |
| --- | --- |

47.

anmoder EIB om en mere nøje overvågning af gennemførelsen af projekterne i samarbejde med medlemsstaterne for at sikre større effektivitet og sund forvaltning af de tildelte ressourcer;

| 48. | påpeger, at den geografiske fordeling af finansieringen, som ydes af EIB, afslører betydelige forskelle mellem udlån til forskellige medlemsstater; opfordrer derfor EIB til at vurdere årsagerne til disse forskelle og sikre, at finansielle institutioner i alle medlemsstater fuldt ud er i stand til at forvalte og gennemføre EIB's programmer; opfordrer endvidere til særlige informationskampagner i alle medlemsstater med henblik på at øge opmærksomheden om særlige EIB-programmer; opfordrer endvidere til øget samarbejde mellem EIB og nationale myndigheder for at behandle flaskehalse, som hindrer undertegnelsen og gennemførelsen af EIB's projekter; |
| --- | --- |

48.

påpeger, at den geografiske fordeling af finansieringen, som ydes af EIB, afslører betydelige forskelle mellem udlån til forskellige medlemsstater; opfordrer derfor EIB til at vurdere årsagerne til disse forskelle og sikre, at finansielle institutioner i alle medlemsstater fuldt ud er i stand til at forvalte og gennemføre EIB's programmer; opfordrer endvidere til særlige informationskampagner i alle medlemsstater med henblik på at øge opmærksomheden om særlige EIB-programmer; opfordrer endvidere til øget samarbejde mellem EIB og nationale myndigheder for at behandle flaskehalse, som hindrer undertegnelsen og gennemførelsen af EIB's projekter;

| 49. | minder om, at Rådet og Parlamentet blev enige om, at tiden var inde til at undersøge rationaliseringen af det europæiske system for offentlige finansielle institutioner (9); |
| --- | --- |

49.

minder om, at Rådet og Parlamentet blev enige om, at tiden var inde til at undersøge rationaliseringen af det europæiske system for offentlige finansielle institutioner (9);

| 50. | opfordrer indtrængende EIB til at forbedre uafhængigheden hos og effektiviteten af dens kontor for indgivelse af klager; anmoder EIB's direktion om at tage højde for henstillingerne fra det pågældende kontor; opfordrer EIB til at reagere på Den Europæiske Ombudsmands udtalelser og til i højere grad at samarbejde med henblik på at forhindre situationer som undersøgelsen af klagen 178/2014/AN mod Den Europæiske Investeringsbank (10); |
| --- | --- |

50.

opfordrer indtrængende EIB til at forbedre uafhængigheden hos og effektiviteten af dens kontor for indgivelse af klager; anmoder EIB's direktion om at tage højde for henstillingerne fra det pågældende kontor; opfordrer EIB til at reagere på Den Europæiske Ombudsmands udtalelser og til i højere grad at samarbejde med henblik på at forhindre situationer som undersøgelsen af klagen 178/2014/AN mod Den Europæiske Investeringsbank (10);

| 51. | mener, at der stadig er betydelig råderum til at forbedre gennemsigtigheden, vurderingen af lånenes økonomiske og sociale indvirkning og effektiviteten i gennemførelsen af passende omhu; gentager sin anmodning til banken om at fremlægge oplysninger om sin tilgang med hensyn til at fremskynde foranstaltninger til afhjælpning af disse problemer og kræver, at EIB sammen med Kommissionen opstiller en ufravigelig liste over kriterier for udvælgelse af disse finansielle formidlere, som gøres offentligt tilgængelig; |
| --- | --- |

51.

mener, at der stadig er betydelig råderum til at forbedre gennemsigtigheden, vurderingen af lånenes økonomiske og sociale indvirkning og effektiviteten i gennemførelsen af passende omhu; gentager sin anmodning til banken om at fremlægge oplysninger om sin tilgang med hensyn til at fremskynde foranstaltninger til afhjælpning af disse problemer og kræver, at EIB sammen med Kommissionen opstiller en ufravigelig liste over kriterier for udvælgelse af disse finansielle formidlere, som gøres offentligt tilgængelig;

| 52. | beklager resultatet af EIB's revision af gennemsigtighedspolitikken; den nye gennemsigtighedspolitik er svagere end den oprindelige politik og bryder ikke EIB's tidligere hemmeligholdelseskultur fuldt ud; opfordrer indtrængende EIB til at operere på grundlag af formodningen om offentliggørelse frem for formodningen om fortrolighed; henleder opmærksomheden på, at EIB skal sikre, at dens politik for gennemsigtighed er i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter; beklager ligeledes, at indekset over gennemsigtigheden af bistand for 2013 (11) viser, at EIB klarer sig dårligt med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

52.

beklager resultatet af EIB's revision af gennemsigtighedspolitikken; den nye gennemsigtighedspolitik er svagere end den oprindelige politik og bryder ikke EIB's tidligere hemmeligholdelseskultur fuldt ud; opfordrer indtrængende EIB til at operere på grundlag af formodningen om offentliggørelse frem for formodningen om fortrolighed; henleder opmærksomheden på, at EIB skal sikre, at dens politik for gennemsigtighed er i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter; beklager ligeledes, at indekset over gennemsigtigheden af bistand for 2013 (11) viser, at EIB klarer sig dårligt med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed;

| 53. | anmoder EIB om at afstå fra at samarbejde med finansielle formidlere, der udviser dårlige resultater, hvad angår gennemsigtighed, skatteunddragelse eller aggressive former for skatteplanlægning eller andre skadelige skattemetoder såsom »skatteafgørelser« og ulovlige interne afregningspriser, svig, korruption og påvirkninger af miljøet eller sociale forhold, eller som ikke har et betydeligt lokalt ejerskab, og om at opdatere sine politikker for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme; fremhæver behovet for en mere omfattende gennemsigtighed med hensyn til globallån for at sikre en streng kontrol af konsekvenserne af denne form for indirekte udlån; opfordrer EIB til både at yde direkte finansiering og finansiering via formidlere på betingelse af offentliggørelse af landeopdelte skatterelevante data i overensstemmelse med CRD IV-bestemmelserne for kreditinstitutter og oplysninger om det reelle ejerskab; opfordrer EIB med henblik på dette til at etablere en ny ansvarlig beskatningspolitik, som tager udgangspunkt i dens politik for usamarbejdsvillige jurisdiktioner i 2015; |
| --- | --- |

53.

anmoder EIB om at afstå fra at samarbejde med finansielle formidlere, der udviser dårlige resultater, hvad angår gennemsigtighed, skatteunddragelse eller aggressive former for skatteplanlægning eller andre skadelige skattemetoder såsom »skatteafgørelser« og ulovlige interne afregningspriser, svig, korruption og påvirkninger af miljøet eller sociale forhold, eller som ikke har et betydeligt lokalt ejerskab, og om at opdatere sine politikker for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme; fremhæver behovet for en mere omfattende gennemsigtighed med hensyn til globallån for at sikre en streng kontrol af konsekvenserne af denne form for indirekte udlån; opfordrer EIB til både at yde direkte finansiering og finansiering via formidlere på betingelse af offentliggørelse af landeopdelte skatterelevante data i overensstemmelse med CRD IV-bestemmelserne for kreditinstitutter og oplysninger om det reelle ejerskab; opfordrer EIB med henblik på dette til at etablere en ny ansvarlig beskatningspolitik, som tager udgangspunkt i dens politik for usamarbejdsvillige jurisdiktioner i 2015;

| 54. | opfordrer indtrængende EIB til at undlade at samarbejde med enheder, der arbejder uden for jurisdiktioner med hemmelighedsregler, som »især er kendetegnet ved, at der ikke pålægges nogen skat eller kun en nominel skat, at der ikke foregår effektiv udveksling af oplysninger med andre landes skattemyndigheder, og at der mangler gennemsigtighed i lovgivningsmæssige eller administrative bestemmelser, eller en fremmed ikke-samarbejdsvillig jurisdiktion som defineret af OECD eller Den Finansielle Aktionsgruppe« (12); |
| --- | --- |

54.

opfordrer indtrængende EIB til at undlade at samarbejde med enheder, der arbejder uden for jurisdiktioner med hemmelighedsregler, som »især er kendetegnet ved, at der ikke pålægges nogen skat eller kun en nominel skat, at der ikke foregår effektiv udveksling af oplysninger med andre landes skattemyndigheder, og at der mangler gennemsigtighed i lovgivningsmæssige eller administrative bestemmelser, eller en fremmed ikke-samarbejdsvillig jurisdiktion som defineret af OECD eller Den Finansielle Aktionsgruppe« (12);

| 55. | opfordrer indtrængende EIB til at indtage en ledende og eksemplarisk rolle i spørgsmål om gennemsigtighed og ansvarlighed på skatteområdet; opfordrer navnlig EIB til at indsamle præcise data om skattebetalinger, der stammer fra dens investerings- og udlånsaktiviteter, navnlig om beskatning af virksomheders overskud og navnlig i udviklingslande og analysere og offentliggøre disse data årligt; |
| --- | --- |

55.

opfordrer indtrængende EIB til at indtage en ledende og eksemplarisk rolle i spørgsmål om gennemsigtighed og ansvarlighed på skatteområdet; opfordrer navnlig EIB til at indsamle præcise data om skattebetalinger, der stammer fra dens investerings- og udlånsaktiviteter, navnlig om beskatning af virksomheders overskud og navnlig i udviklingslande og analysere og offentliggøre disse data årligt;

| 56. | bifalder oprettelsen af et offentligt register for dokumenter i 2014 i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1367/2006; |
| --- | --- |

56.

bifalder oprettelsen af et offentligt register for dokumenter i 2014 i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1367/2006;

| 57. | beklager, at EIB i forbindelse med en nylig sag (Mopani/Glencore) afviser at offentliggøre resultaterne af sin interne undersøgelse; noterer sig omhyggeligt anbefalingerne fra Den Europæiske Ombudsmand i klagen 349/2014/OV (13) om, at EIB bør genoverveje sin afvisning af at give adgang til sin rapport om undersøgelsen af beskyldningerne om Glengores skatteunddragelse i forbindelse med finansiering af Mopanikobberminen i Zambia; anmoder EIB om at følge Den Europæiske Ombudsmands anbefalinger; |
| --- | --- |

57.

beklager, at EIB i forbindelse med en nylig sag (Mopani/Glencore) afviser at offentliggøre resultaterne af sin interne undersøgelse; noterer sig omhyggeligt anbefalingerne fra Den Europæiske Ombudsmand i klagen 349/2014/OV (13) om, at EIB bør genoverveje sin afvisning af at give adgang til sin rapport om undersøgelsen af beskyldningerne om Glengores skatteunddragelse i forbindelse med finansiering af Mopanikobberminen i Zambia; anmoder EIB om at følge Den Europæiske Ombudsmands anbefalinger;

| 58. | beklager den manglende mangfoldighed i EIB's direktion, styrelsesråd og bestyrelse, navnlig med hensyn til køn; anmoder EIB om at gennemføre ånden i kapitalkravsdirektivet, som i artikel 88, stk. 2 forpligter banker til »at fastsætte et mål for repræsentation af det underrepræsenterede køn i ledelsesorganet og udarbejde en politik for, hvordan antallet af repræsentanter fra det underrepræsenterede køn i ledelsesorganet kan øges for at opfylde målet. Målet, politikken og gennemførelsen heraf offentliggøres«; |
| --- | --- |

58.

beklager den manglende mangfoldighed i EIB's direktion, styrelsesråd og bestyrelse, navnlig med hensyn til køn; anmoder EIB om at gennemføre ånden i kapitalkravsdirektivet, som i artikel 88, stk. 2 forpligter banker til »at fastsætte et mål for repræsentation af det underrepræsenterede køn i ledelsesorganet og udarbejde en politik for, hvordan antallet af repræsentanter fra det underrepræsenterede køn i ledelsesorganet kan øges for at opfylde målet. Målet, politikken og gennemførelsen heraf offentliggøres«;

| 59. | minder om, at der blev opnået enighed om, at Unionens medlem af EBRD's repræsentantskab skal sikre, at der rapporteres årligt til Parlamentet om anvendelsen af kapitalen, om foranstaltninger til at sikre gennemskueligheden af, hvordan EBRD har bidraget til opfyldelse af Unionens målsætninger, om risikoaktiviteter samt om samarbejdet mellem EIB og EBRD uden for Unionen; beklager, at medlemmet af repræsentantskabet og Kommissionen ikke har været proaktive med hensyn til gennemførelsen af denne juridiske bestemmelse (14); |
| --- | --- |

59.

minder om, at der blev opnået enighed om, at Unionens medlem af EBRD's repræsentantskab skal sikre, at der rapporteres årligt til Parlamentet om anvendelsen af kapitalen, om foranstaltninger til at sikre gennemskueligheden af, hvordan EBRD har bidraget til opfyldelse af Unionens målsætninger, om risikoaktiviteter samt om samarbejdet mellem EIB og EBRD uden for Unionen; beklager, at medlemmet af repræsentantskabet og Kommissionen ikke har været proaktive med hensyn til gennemførelsen af denne juridiske bestemmelse (14);

| 60. | glæder sig over, at EIB har undertegnet det internationale initiativ vedrørende gennemsigtighed i bistanden (IATI) og inden for disse rammer er begyndt at give oplysninger om sine udlån uden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

60.

glæder sig over, at EIB har undertegnet det internationale initiativ vedrørende gennemsigtighed i bistanden (IATI) og inden for disse rammer er begyndt at give oplysninger om sine udlån uden for Den Europæiske Union;

Eksterne politikker

| 61. | minder om, at EIB's eksterne politik, og navnlig de regionale tekniske operationelle retningslinjer, bør være i overensstemmelse med EU's udenrigspolitiske mål i henhold til artikel 21 i TEU; anmoder om, at lovgivningen i modtagerlandene overholdes fuldt ud; |
| --- | --- |

61.

minder om, at EIB's eksterne politik, og navnlig de regionale tekniske operationelle retningslinjer, bør være i overensstemmelse med EU's udenrigspolitiske mål i henhold til artikel 21 i TEU; anmoder om, at lovgivningen i modtagerlandene overholdes fuldt ud;

| 62. | glæder sig over oprettelsen af rammerne for resultatmåling i forbindelse med aktiviteter uden for EU og rapporterne om gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

62.

glæder sig over oprettelsen af rammerne for resultatmåling i forbindelse med aktiviteter uden for EU og rapporterne om gennemførelsen heraf;

| 63. | opfordrer EIB til at vurdere muligheden af at øge den eksterne finansiering til EU's østlige naboskab og naboskabet i det sydlige Middelhavsområde inden for det nuværende mandat; |
| --- | --- |

63.

opfordrer EIB til at vurdere muligheden af at øge den eksterne finansiering til EU's østlige naboskab og naboskabet i det sydlige Middelhavsområde inden for det nuværende mandat;

| 64. | bifalder, at det nye eksterne udlånsmandat for 2014-2020 forudsætter, at EIB offentliggør rapporter om projektgennemførelse; forventer, at EIB allerede i 2015 opfylder dette krav; |
| --- | --- |

64.

bifalder, at det nye eksterne udlånsmandat for 2014-2020 forudsætter, at EIB offentliggør rapporter om projektgennemførelse; forventer, at EIB allerede i 2015 opfylder dette krav;

| 65. | gentager sin anmodning om, at Revisionsretten udarbejder en særberetning om EIB's udlånsaktiviteter i tredjelande og deres overensstemmelse med EU-politikker før midtvejsrevisionen af EIB's eksterne mandat og til at sammenligne merværdien heraf i forbindelse med de egne ressourcer, som EIB anvender; opfordrer desuden Revisionsretten til i sin analyse at skelne mellem de garantier, der ydes via EU-budgettet, og investeringsfaciliteten, der sikres via EUF, de forskellige former for blandet finansiering, der anvendes i infrastrukturtrustfonden EU-Afrika, den caribiske investeringsfond og investeringsfaciliteten for Stillehavet og anvendelsen af tilbageførsler til disse investeringer; anmoder ligeledes Revisionsretten om i sin analyse at medtage EIB's forvaltning af midler fra EU-budgettet i forbindelse med investeringsfaciliteten gennem Den Europæiske Udviklingsfond og gennem forskellige former for blandet finansiering ved hjælp af EU's blandingsfaciliteter, samt anvendelsen af tilbageførsler til disse investeringer; |
| --- | --- |

65.

gentager sin anmodning om, at Revisionsretten udarbejder en særberetning om EIB's udlånsaktiviteter i tredjelande og deres overensstemmelse med EU-politikker før midtvejsrevisionen af EIB's eksterne mandat og til at sammenligne merværdien heraf i forbindelse med de egne ressourcer, som EIB anvender; opfordrer desuden Revisionsretten til i sin analyse at skelne mellem de garantier, der ydes via EU-budgettet, og investeringsfaciliteten, der sikres via EUF, de forskellige former for blandet finansiering, der anvendes i infrastrukturtrustfonden EU-Afrika, den caribiske investeringsfond og investeringsfaciliteten for Stillehavet og anvendelsen af tilbageførsler til disse investeringer; anmoder ligeledes Revisionsretten om i sin analyse at medtage EIB's forvaltning af midler fra EU-budgettet i forbindelse med investeringsfaciliteten gennem Den Europæiske Udviklingsfond og gennem forskellige former for blandet finansiering ved hjælp af EU's blandingsfaciliteter, samt anvendelsen af tilbageførsler til disse investeringer;

Yderligere anbefalinger

| 66. | anmoder EIB og Parlamentet om at oprette en platform for dialog mellem EIB og Parlamentets relevante udvalg; anmoder på dette grundlag EIB om kvartalsvis at aflægge rapport til Parlamentet og drøfte EIB's fremskridt og aktiviteter med dette; foreslår, at der etableres en regelmæssig struktureret dialog mellem EIB's formand og Parlamentet, svarende til den kvartalsvise monetære dialog mellem ECB og Parlamentet, for at sikre øget parlamentarisk kontrol med EIB's aktiviteter og fremme forbedret samarbejde og koordinering mellem de to institutioner; |
| --- | --- |

66.

anmoder EIB og Parlamentet om at oprette en platform for dialog mellem EIB og Parlamentets relevante udvalg; anmoder på dette grundlag EIB om kvartalsvis at aflægge rapport til Parlamentet og drøfte EIB's fremskridt og aktiviteter med dette; foreslår, at der etableres en regelmæssig struktureret dialog mellem EIB's formand og Parlamentet, svarende til den kvartalsvise monetære dialog mellem ECB og Parlamentet, for at sikre øget parlamentarisk kontrol med EIB's aktiviteter og fremme forbedret samarbejde og koordinering mellem de to institutioner;

| 67. | bemærker, at der fortsat er klager fra navnlig små virksomheder vedrørende manglende adgang til finansiering fra EIB's eksterne udlånskapacitet og til finansiering, som støttes af EIF; anmoder derfor om en årlig undersøgelse af, hvor mange SMV'er, navnlig mikrovirksomheder, der har nydt godt af disse faciliteter, og hvilke foranstaltninger EIB har truffet med hensyn til de politikker, som anvendes af de formidlere, som EIB bruger til at forbedre den effektive adgang til finansiering for SMV'er; |
| --- | --- |

67.

bemærker, at der fortsat er klager fra navnlig små virksomheder vedrørende manglende adgang til finansiering fra EIB's eksterne udlånskapacitet og til finansiering, som støttes af EIF; anmoder derfor om en årlig undersøgelse af, hvor mange SMV'er, navnlig mikrovirksomheder, der har nydt godt af disse faciliteter, og hvilke foranstaltninger EIB har truffet med hensyn til de politikker, som anvendes af de formidlere, som EIB bruger til at forbedre den effektive adgang til finansiering for SMV'er;

| 68. | kræver, at der udarbejdes en grundig vurdering og en beretning om de risici og kontrolsystemer, der er forbundet med blandet finansiering med Kommissionen i lyset af den indvirkning, som aktiviteter med blandet finansiering har, ikke kun med hensyn til tilsyn, men også med hensyn til forvaltningsmuligheder; |
| --- | --- |

68.

kræver, at der udarbejdes en grundig vurdering og en beretning om de risici og kontrolsystemer, der er forbundet med blandet finansiering med Kommissionen i lyset af den indvirkning, som aktiviteter med blandet finansiering har, ikke kun med hensyn til tilsyn, men også med hensyn til forvaltningsmuligheder;

| 69. | glæder sig over den stærke kvalitet af EIB's aktiver med en andel af nødlidende lån tæt på 0 % (0,2 %) af den samlede låneportefølje; mener, at det er afgørende at sikre, at EIB bevarer sin triple A-kreditvurdering for fortsat at kunne få adgang til de internationale kapitalmarkeder på de bedste finansieringsvilkår med deraf følgende positive virkninger for projekternes gennemførelse og for interessenterne samt EIB's forretningsmodel; |
| --- | --- |

69.

glæder sig over den stærke kvalitet af EIB's aktiver med en andel af nødlidende lån tæt på 0 % (0,2 %) af den samlede låneportefølje; mener, at det er afgørende at sikre, at EIB bevarer sin triple A-kreditvurdering for fortsat at kunne få adgang til de internationale kapitalmarkeder på de bedste finansieringsvilkår med deraf følgende positive virkninger for projekternes gennemførelse og for interessenterne samt EIB's forretningsmodel;

| 70. | bemærker, at trepartsaftalen, der er omtalt i artikel 287, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, om samarbejdet mellem EIB, Kommissionen og Revisionsretten vedrørende Revisionsrettens metoder til revision af EIB's aktiviteter med hensyn til at forvalte Unionens og medlemsstaternes midler, skal fornyes i 2015; opfordrer EIB til at opdatere Den Europæiske Revisionsrets mandat i denne forbindelse ved at medtage EIB's nye faciliteter, som vedrører offentlige midler fra EU eller Den Europæiske Udviklingsfond; |
| --- | --- |

70.

bemærker, at trepartsaftalen, der er omtalt i artikel 287, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, om samarbejdet mellem EIB, Kommissionen og Revisionsretten vedrørende Revisionsrettens metoder til revision af EIB's aktiviteter med hensyn til at forvalte Unionens og medlemsstaternes midler, skal fornyes i 2015; opfordrer EIB til at opdatere Den Europæiske Revisionsrets mandat i denne forbindelse ved at medtage EIB's nye faciliteter, som vedrører offentlige midler fra EU eller Den Europæiske Udviklingsfond;

| 71. | glæder sig over, at EIB's Styrelsesråd har godkendt en opdateret politik til bekæmpelse af svig i 2013, som bekræfter bankens nultolerancepolitik; |
| --- | --- |

71.

glæder sig over, at EIB's Styrelsesråd har godkendt en opdateret politik til bekæmpelse af svig i 2013, som bekræfter bankens nultolerancepolitik;

| 72. | kræver øget effektivitet, mindre regulering og mere fleksibilitet i fordelingen af EIB-midler; |
| --- | --- |

72.

kræver øget effektivitet, mindre regulering og mere fleksibilitet i fordelingen af EIB-midler;

| 73. | opfordrer EIB til at engagere sig i en struktureret kommunikationsproces med parlamenter, regeringer og arbejdsmarkedets parter for regelmæssigt at finde frem til de jobskabelsesinitiativer, som kunne bidrage til at opnå en vedvarende forbedring af Europas konkurrenceevne; |
| --- | --- |

73.

opfordrer EIB til at engagere sig i en struktureret kommunikationsproces med parlamenter, regeringer og arbejdsmarkedets parter for regelmæssigt at finde frem til de jobskabelsesinitiativer, som kunne bidrage til at opnå en vedvarende forbedring af Europas konkurrenceevne;

| 74. | glæder sig over den støtte, som ydes til SMV'er i de områder, som har en ungdomsarbejdsløshedsprocent på over 25 %; |
| --- | --- |

74.

glæder sig over den støtte, som ydes til SMV'er i de områder, som har en ungdomsarbejdsløshedsprocent på over 25 %;

| 75. | glæder sig over, at der fokuseres på midcap-selskaber (virksomheder med mellem 250 og 3 000 ansatte) via midcap- og vækstfinansieringsinitiativet, som støtter lån, navnlig til innovative midcap-selskaber; |
| --- | --- |

75.

glæder sig over, at der fokuseres på midcap-selskaber (virksomheder med mellem 250 og 3 000 ansatte) via midcap- og vækstfinansieringsinitiativet, som støtter lån, navnlig til innovative midcap-selskaber;

| 76. | ser med tilfredshed på EIB's nye initiativ »Jobs til unge — investering i kvalifikationer«, som fokuserer på finansieringsfaciliteter til erhvervsuddannelse og mobilitet blandt studerende/lærlinge med henblik på at give unge varige beskæftigelsesmuligheder, og opfordrer til at sætte endnu større fokus på erhvervsuddannelse og øgede investeringer i dette låneprogram i de kommende år; mener dog, at dette program ikke bør kanalisere midler væk fra den nuværende tilskudsordning, navnlig hvad angår Eramus+-programmet; understreger, at mobilitet skal betragtes som en mulighed og stadig være frivillig og ikke gøres til et instrument, som bidrager til affolkning og marginalisering af områder, som er ramt af arbejdsløshed; kræver, at der fokuseres på de projekter, som vil muliggøre skabelse af kvalitetsjobs med særlig opmærksomhed på projekter, som vedrører skabelse af beskæftigelse til unge, forøgelse af andelen af kvinder på arbejdsmarkedet, reduktion af langtidsledighed og forbedring af de vanskeligt stillede samfundsgruppers muligheder for at finde arbejde; |
| --- | --- |

76.

ser med tilfredshed på EIB's nye initiativ »Jobs til unge — investering i kvalifikationer«, som fokuserer på finansieringsfaciliteter til erhvervsuddannelse og mobilitet blandt studerende/lærlinge med henblik på at give unge varige beskæftigelsesmuligheder, og opfordrer til at sætte endnu større fokus på erhvervsuddannelse og øgede investeringer i dette låneprogram i de kommende år; mener dog, at dette program ikke bør kanalisere midler væk fra den nuværende tilskudsordning, navnlig hvad angår Eramus+-programmet; understreger, at mobilitet skal betragtes som en mulighed og stadig være frivillig og ikke gøres til et instrument, som bidrager til affolkning og marginalisering af områder, som er ramt af arbejdsløshed; kræver, at der fokuseres på de projekter, som vil muliggøre skabelse af kvalitetsjobs med særlig opmærksomhed på projekter, som vedrører skabelse af beskæftigelse til unge, forøgelse af andelen af kvinder på arbejdsmarkedet, reduktion af langtidsledighed og forbedring af de vanskeligt stillede samfundsgruppers muligheder for at finde arbejde;

| 77. | glæder sig over den omfattende erfaring, som EIB har med at finansiere uddannelser via studielånsoperationer, som gennemføres i Europa, navnlig i lyset af at Erasmus Master-studielånsgarantier for mobilitet vil blive indført af EIB-Gruppen i 2015; understreger betydningen af fordelagtige tilbagebetalingsregler for at sikre fuldstændig let adgang til lån for studerende uanset set deres økonomiske baggrund; |
| --- | --- |

77.

glæder sig over den omfattende erfaring, som EIB har med at finansiere uddannelser via studielånsoperationer, som gennemføres i Europa, navnlig i lyset af at Erasmus Master-studielånsgarantier for mobilitet vil blive indført af EIB-Gruppen i 2015; understreger betydningen af fordelagtige tilbagebetalingsregler for at sikre fuldstændig let adgang til lån for studerende uanset set deres økonomiske baggrund;

| 78. | opfordrer EIB til at være særligt opmærksom på kriteriet under den første søjle om at bidrage til vækst og beskæftigelse, og navnlig ungdomsbeskæftigelse, når den udvælger sine projekter i henhold til vurderingsmetoden under den tredje søjle; understreger betydningen af jobs, uddannelse og lærlingeuddannelser for unge som led i overgangen til en bæredygtig, jobskabende model; |
| --- | --- |

78.

opfordrer EIB til at være særligt opmærksom på kriteriet under den første søjle om at bidrage til vækst og beskæftigelse, og navnlig ungdomsbeskæftigelse, når den udvælger sine projekter i henhold til vurderingsmetoden under den tredje søjle; understreger betydningen af jobs, uddannelse og lærlingeuddannelser for unge som led i overgangen til en bæredygtig, jobskabende model;

| 79. | minder om næstformand Katainens tilsagn om at øge EIB's potentiale, ikke bare i relation til infrastruktur, men også til ungdomsbeskæftigelse og -uddannelse, og opfordrer EIB til i sin næste årsberetning at aflægge beretning om hvilke fremskridt, der er gjort på dette område; mener, at foranstaltninger til fordel for ungdomsbeskæftigelse, der allerede er iværksat, bør gennemføres hurtigere og gradvist udvides; |
| --- | --- |

79.

minder om næstformand Katainens tilsagn om at øge EIB's potentiale, ikke bare i relation til infrastruktur, men også til ungdomsbeskæftigelse og -uddannelse, og opfordrer EIB til i sin næste årsberetning at aflægge beretning om hvilke fremskridt, der er gjort på dette område; mener, at foranstaltninger til fordel for ungdomsbeskæftigelse, der allerede er iværksat, bør gennemføres hurtigere og gradvist udvides;

| 80. | mener, at EIB bør investere væsentligt i foranstaltninger, som skaber bæredygtige jobs for de yngre generationer, ud over dem som allerede er iværksat under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

80.

mener, at EIB bør investere væsentligt i foranstaltninger, som skaber bæredygtige jobs for de yngre generationer, ud over dem som allerede er iværksat under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet;

o

o o

| 81. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til EIB og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

81.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til EIB og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 72 E af 11.3.2014, s. 51.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0057.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0201.

(4)  EUT C 349 E af 29.11.2013, s. 27.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0161.

(6)  EUT L 177 af 7.7.2012, s. 1.

(7)  EUT L 280 af 27.10.2011, s. 1.

(8)  Se også: Observatori de l’Ebre (CSIC, URLL). Evaluación de Impacto Ambiental (SGEA/SHG; Ref.: GAD/13/05) -»Almacenamiento subterráneo de gas natural Amposta (Permiso Castor) Tarragona); IAM 2109-07 — Estudio elaborado por la Dirección General de Política Ambiental y Sostenibilidad del Departamento de Medio Ambienta y Vivienda de la Generalitat de Catalunya sobre el estudio de impacto ambiental del Proyecto de almacén subterráneo de gas natural Castor«; og Simone Cesca, Francesco Grigoli, Sebastian Heimann, Álvaro González, Elisa Buforn, Samira Maghsoudi, Estefania Blanch y Torsten Dahm (2014): »The 2013 September–October seismic sequence offshore Spain: a case of seismicity triggered by gas injection?«, Geophysical Journal International, 198, 941–953.

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1219/2011/EU af 16. november 2011 om Den Europæiske Unions tegning af yderligere aktier i Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) som følge af beslutningen om at udvide bankens aktiekapital (EUT L 313 af 26.11.2011, s. 1).

(10)  Den Europæiske Ombudsmands afgørelse, som afslutter undersøgelsen af klagen 178/2014/AN mod Den Europæiske Investeringsbank — http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/58171/html.bookmark

(11)  http://newati.publishwhatyoufund.org/2013/index-2013/results/

(12)  Betragtning 13 i afgørelse nr. 1219/2011/EU.

(13)  http://www.ombudsman.europa.eu/cases/draftrecommendation.faces/en/58471/html.bookmark

(14)  Artikel 3 i afgørelse nr. 1219/2011/EU.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/88

---

P8_TA(2015)0184

Expo 2015 i Milano: Feeding the Planet, Energy for Life

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om verdensudstillingen i Milano 2015: Feeding the Planet, Energy for Life (føde til verden, energi til livet) (2015/2574(RSP))

(2016/C 346/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afgørelsen fra Det Internationale Bureau for Udstillinger om at afholde en verdensudstilling i Milano fra den 1. maj til den 30. oktober 2015 om emnet »Feeding the Planet, Energy for Life« (føde til verden, energi til livet), |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen fra Det Internationale Bureau for Udstillinger om at afholde en verdensudstilling i Milano fra den 1. maj til den 30. oktober 2015 om emnet »Feeding the Planet, Energy for Life« (føde til verden, energi til livet),

| — | der henviser til, at Kommissionen den 3. maj 2013 besluttede at deltage i verdensudstillingen i 2015 i Milano (C(2013)2507), |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Kommissionen den 3. maj 2013 besluttede at deltage i verdensudstillingen i 2015 i Milano (C(2013)2507),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. maj 2013 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »EU's deltagelse i verdensudstillingen i 2015 i Milano »Feeding the Planet: Energy for Life««(COM(2013)0255), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. maj 2013 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »EU's deltagelse i verdensudstillingen i 2015 i Milano »Feeding the Planet: Energy for Life««(COM(2013)0255),

| — | der henviser til arbejdet i EU's videnskabelige styringskomité, der med støtte fra Kommissionen og Parlamentet blev søsat den 21. marts 2014 for at yde ekspertrådgivning om udfordringerne i tilknytning til fødevare- og ernæringssikkerhed og vejlede om programmet over arrangementer i forbindelse med verdensudstillingen 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdet i EU's videnskabelige styringskomité, der med støtte fra Kommissionen og Parlamentet blev søsat den 21. marts 2014 for at yde ekspertrådgivning om udfordringerne i tilknytning til fødevare- og ernæringssikkerhed og vejlede om programmet over arrangementer i forbindelse med verdensudstillingen 2015,

| — | der henviser til 2015-målene som vedtaget af De Forenede Nationer i september 2000 og til udkastene til mål for en bæredygtig udvikling, som skal vedtages på det næste møde i FN's Generalforsamling i september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2015-målene som vedtaget af De Forenede Nationer i september 2000 og til udkastene til mål for en bæredygtig udvikling, som skal vedtages på det næste møde i FN's Generalforsamling i september 2015,

| — | der henviser til Fødevare- og Landbrugsorganisationen FAO's rapport »World agriculture towards 2030/2050: the 2012 revision«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Fødevare- og Landbrugsorganisationen FAO's rapport »World agriculture towards 2030/2050: the 2012 revision«,

| — | der henviser til, at FAO erklærede 2014 det internationale år for familiedrevne landbrug, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at FAO erklærede 2014 det internationale år for familiedrevne landbrug,

| — | der henviser til, at FAO har erklæret 2015 det internationale år for jord, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at FAO har erklæret 2015 det internationale år for jord,

| — | der henviser til sin beslutning af 18. januar 2011 om anerkendelse af landbruget som en strategisk sektor i forbindelse med fødevaresikkerhed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. januar 2011 om anerkendelse af landbruget som en strategisk sektor i forbindelse med fødevaresikkerhed (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2012 om hvordan madspild kan undgås: strategier for en mere effektiv fødevarekæde i EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2012 om hvordan madspild kan undgås: strategier for en mere effektiv fødevarekæde i EU (2),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, og særlig til artikel 25, der anerkender retten til mad som en del af retten til en tilstrækkelig levestandard, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, og særlig til artikel 25, der anerkender retten til mad som en del af retten til en tilstrækkelig levestandard,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om verdensudstillingen i Milano 2015: Feeding the Planet, Energy for Life (føde til verden, energi til livet (O-000016/2015 — B8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om verdensudstillingen i Milano 2015: Feeding the Planet, Energy for Life (føde til verden, energi til livet (O-000016/2015 — B8-0109/2015),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at temaet for verdensudstillingen i Milano i 2015 er »Feeding the Planet, Energy for Life«, og at denne begivenhed i høj grad vil kunne sætte skub i debatten om at forbedre fødevareproduktionen og -distributionen, tackle madspild og fremme og udvikle allerede eksisterende positive tilgange til imødegåelse af udfordringerne i forbindelse med manglende fødevareforsyningssikkerhed, fejlernæring og dårlige kostvaner samt skabe ligevægt mellem udbuddet og forbruget af ressourcer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at temaet for verdensudstillingen i Milano i 2015 er »Feeding the Planet, Energy for Life«, og at denne begivenhed i høj grad vil kunne sætte skub i debatten om at forbedre fødevareproduktionen og -distributionen, tackle madspild og fremme og udvikle allerede eksisterende positive tilgange til imødegåelse af udfordringerne i forbindelse med manglende fødevareforsyningssikkerhed, fejlernæring og dårlige kostvaner samt skabe ligevægt mellem udbuddet og forbruget af ressourcer;

| B. | der henviser til, at emnet for verdensudstillingen i Milano i 2015 udgør en lejlighed til at overveje og drøfte de forskellige forsøg på at finde løsninger på modsætningsforholdene i en globaliseret verden, hvor der ifølge oplysninger fra FAO på den ene side er 898 mio. mennesker, som er underernærede og sulter, og hvor der på den anden side er ca. 1,4 mia. mennesker, der er overvægtige, herunder 500 mio., som er decideret fede, hvilket forårsager alvorlige samfundsmæssige og økonomiske problemer og i visse tilfælde har dramatiske konsekvenser for befolkningens sundhed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at emnet for verdensudstillingen i Milano i 2015 udgør en lejlighed til at overveje og drøfte de forskellige forsøg på at finde løsninger på modsætningsforholdene i en globaliseret verden, hvor der ifølge oplysninger fra FAO på den ene side er 898 mio. mennesker, som er underernærede og sulter, og hvor der på den anden side er ca. 1,4 mia. mennesker, der er overvægtige, herunder 500 mio., som er decideret fede, hvilket forårsager alvorlige samfundsmæssige og økonomiske problemer og i visse tilfælde har dramatiske konsekvenser for befolkningens sundhed;

| C. | der henviser til, at verdensudstillingen i 2015 i Milano falder sammen med både målåret for 2015-udviklingsmålene og FN's internationale år for jord og kan fungere som inspiration for diskussionen om de nye mål for bæredygtig udvikling, hvor det endelige udkast befinder sig i forhandlingsfasen, og hvor landbrug, fødevarer og ernæring udgør centrale elementer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at verdensudstillingen i 2015 i Milano falder sammen med både målåret for 2015-udviklingsmålene og FN's internationale år for jord og kan fungere som inspiration for diskussionen om de nye mål for bæredygtig udvikling, hvor det endelige udkast befinder sig i forhandlingsfasen, og hvor landbrug, fødevarer og ernæring udgør centrale elementer;

| D. | der henviser til, at temaet for Milano-udstillingen i 2015 hovedsageligt er fødevarer, herunder også fiskeri, der lige som landbrug hænger tæt sammen med fødevarer, fødevareautonomi og bæredygtighed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at temaet for Milano-udstillingen i 2015 hovedsageligt er fødevarer, herunder også fiskeri, der lige som landbrug hænger tæt sammen med fødevarer, fødevareautonomi og bæredygtighed;

| E. | der henviser til, at man på verdensudstillingen i Milano i 2015 udarbejder et »Milanocharter«, som er et dokument, der skal overdrages til FN's generalsekretær som et resultat af verdensudstillingen i 2015 og som bidrag til den internationale debat om 2015-målene; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at man på verdensudstillingen i Milano i 2015 udarbejder et »Milanocharter«, som er et dokument, der skal overdrages til FN's generalsekretær som et resultat af verdensudstillingen i 2015 og som bidrag til den internationale debat om 2015-målene;

| F. | der henviser til, at verdensudstillingens temaer hovedsagelig vedrører landbrugssektoren, som fortsat udgør en hjørnesten i Unionens økonomi, eftersom landbrugseksporten tegner sig for to tredjedele af EU's samlede eksterne handel, at Unionen stadig er verdens største importør af landbrugsvarer, og at EU's levnedsmiddelindustri har en årlig omsætning på næsten 1 billion EUR og beskæftiger mere end 4 millioner mennesker; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at verdensudstillingens temaer hovedsagelig vedrører landbrugssektoren, som fortsat udgør en hjørnesten i Unionens økonomi, eftersom landbrugseksporten tegner sig for to tredjedele af EU's samlede eksterne handel, at Unionen stadig er verdens største importør af landbrugsvarer, og at EU's levnedsmiddelindustri har en årlig omsætning på næsten 1 billion EUR og beskæftiger mere end 4 millioner mennesker;

| G. | der henviser til, at fiskeriet ligesom landbruget er en central del af økonomien for det første på importområdet, da EU er verdens største importør af fiskeri- og akvakulturvarer, mens eksporten har en værdi på EUR 4,1 mia. om året, og for det andet, fordi 116 094 mennesker er beskæftiget inden for fiskerisektoren, 85 000 i akvakultursektoren og 115 651 i fiskeforarbejdningsindustrien; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at fiskeriet ligesom landbruget er en central del af økonomien for det første på importområdet, da EU er verdens største importør af fiskeri- og akvakulturvarer, mens eksporten har en værdi på EUR 4,1 mia. om året, og for det andet, fordi 116 094 mennesker er beskæftiget inden for fiskerisektoren, 85 000 i akvakultursektoren og 115 651 i fiskeforarbejdningsindustrien;

| H. | der henviser til, at »feeding the Planet: Energy for Life« er et verdensomspændende tema, der inddrager al økonomisk og produktionsmæssige kapacitet, som bidrager til at sikre ernæring og bæredygtighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at »feeding the Planet: Energy for Life« er et verdensomspændende tema, der inddrager al økonomisk og produktionsmæssige kapacitet, som bidrager til at sikre ernæring og bæredygtighed;

| I. | der henviser til, at der er nødvendigt at inddrage fiskerisektoren i debatten om, hvordan vi skal føde planeten, da den leverer fisk og havdyr og dermed bidrager til at skabe balance mellem udbud og forbrug af ressourcer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er nødvendigt at inddrage fiskerisektoren i debatten om, hvordan vi skal føde planeten, da den leverer fisk og havdyr og dermed bidrager til at skabe balance mellem udbud og forbrug af ressourcer;

| J. | der henviser til, at EU's videnskabelige styringskomité for verdensudstillingen i 2015 imødeser et behov for at søge ny viden på specifikke områder og for at øge borgernes kendskab til fødevarer og fødevareproduktion i landbrugssektoren, den blå økonomi og fiskerisektoren gennem uddannelse og kommunikation og derigennem sætte dem i stand til at forstå de globale konsekvenser af deres individuelle valg af fødevarer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU's videnskabelige styringskomité for verdensudstillingen i 2015 imødeser et behov for at søge ny viden på specifikke områder og for at øge borgernes kendskab til fødevarer og fødevareproduktion i landbrugssektoren, den blå økonomi og fiskerisektoren gennem uddannelse og kommunikation og derigennem sætte dem i stand til at forstå de globale konsekvenser af deres individuelle valg af fødevarer;

| K. | der henviser til, at civilsamfundets erfaringer og bidrag til debatten om temaerne for verdensudstillingen i 2015 har afgørende betydning, og at dets erfaringer og initiativer bør fremmes for at udvikle en omfattende debat og retningslinjer på internationalt plan for at afbøde den globale fødevare- og ernæringskrise; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at civilsamfundets erfaringer og bidrag til debatten om temaerne for verdensudstillingen i 2015 har afgørende betydning, og at dets erfaringer og initiativer bør fremmes for at udvikle en omfattende debat og retningslinjer på internationalt plan for at afbøde den globale fødevare- og ernæringskrise;

| L. | der henviser til, at sund jord ikke bare udgør grundlaget for produktionen af fødevarer, brændstoffer, fibre og lægemidler, men også er afgørende for vores økosystem, eftersom den spiller en vigtig rolle i kulstofcyklussen og samtidig lagrer og filtrerer vandet og er med til at håndtere oversvømmelser og tørke; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at sund jord ikke bare udgør grundlaget for produktionen af fødevarer, brændstoffer, fibre og lægemidler, men også er afgørende for vores økosystem, eftersom den spiller en vigtig rolle i kulstofcyklussen og samtidig lagrer og filtrerer vandet og er med til at håndtere oversvømmelser og tørke;

| M. | der henviser til, at have, søer og vandløb har stor værdi som led i en sund ernæring, hvorfor beskyttelsen af dem er afgørende for vores overleven; der henviser til, at fiskeri og akvakultur sikrer udkommet for mellem 10 og 12 % af verdens befolkning; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at have, søer og vandløb har stor værdi som led i en sund ernæring, hvorfor beskyttelsen af dem er afgørende for vores overleven; der henviser til, at fiskeri og akvakultur sikrer udkommet for mellem 10 og 12 % af verdens befolkning;

| N. | der henviser til, at Open Expo-platformen for at sikre fuldstændig gennemsigtighed for verdensudstillingen i 2015 offentliggør alle informationer om begivenhedens administration, tilrettelæggelse og afvikling og dermed er et godt eksempel på gennemsigtighed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Open Expo-platformen for at sikre fuldstændig gennemsigtighed for verdensudstillingen i 2015 offentliggør alle informationer om begivenhedens administration, tilrettelæggelse og afvikling og dermed er et godt eksempel på gennemsigtighed;

| O. | der henviser til, at den globale befolkningstilvækst fra 7 milliarder til 9,1 milliarder mennesker ifølge FAO's vurdering vil kræve en forøgelse af fødevareforsyningen på 70 % inden 2050, men at de samme fremskrivninger tyder på, at produktionsstigninger alene ikke vil være tilstrækkelige til at garantere fødevaresikkerhed for alle; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den globale befolkningstilvækst fra 7 milliarder til 9,1 milliarder mennesker ifølge FAO's vurdering vil kræve en forøgelse af fødevareforsyningen på 70 % inden 2050, men at de samme fremskrivninger tyder på, at produktionsstigninger alene ikke vil være tilstrækkelige til at garantere fødevaresikkerhed for alle;

| P. | der henviser til, at der ifølge FAO i 2010 var 925 mio. mennesker, der sultede, og at mere end en tredjedel af dødsfaldene blandt børn under fem år skyldes underernæring; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der ifølge FAO i 2010 var 925 mio. mennesker, der sultede, og at mere end en tredjedel af dødsfaldene blandt børn under fem år skyldes underernæring;

| Q. | der henviser til, at FAO vurderer, at mængden af agerjord, der er i brug, kun vil stige med 4,3 % frem til 2050; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at FAO vurderer, at mængden af agerjord, der er i brug, kun vil stige med 4,3 % frem til 2050;

| R. | der henviser til, at den stigende gennemsnitsindkomst pr. indbygger i vækstøkonomierne medfører en kostændring i retning af mere proteinholdige produkter, herunder proteiner af animalsk oprindelse, og forarbejdede fødevarer, således at kosten på verdensplan i højere grad kommer til at ligne den, der indtages af mere velstående befolkninger; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den stigende gennemsnitsindkomst pr. indbygger i vækstøkonomierne medfører en kostændring i retning af mere proteinholdige produkter, herunder proteiner af animalsk oprindelse, og forarbejdede fødevarer, således at kosten på verdensplan i højere grad kommer til at ligne den, der indtages af mere velstående befolkninger;

| S. | der henviser til at produktionen af protein er en af de største udfordringer i forbindelse med fødevaresikkerheden, og til, at fiskeriet derfor spiller en central rolle, hvilket også er tilfældet med den blå økonomi og navnlig forskningen i alger; |
| --- | --- |

S.

der henviser til at produktionen af protein er en af de største udfordringer i forbindelse med fødevaresikkerheden, og til, at fiskeriet derfor spiller en central rolle, hvilket også er tilfældet med den blå økonomi og navnlig forskningen i alger;

| T. | der henviser til, at fisk er en meget vigtig kilde til protein og mikronæringsstoffer i fattige samfund, som ikke har nem adgang til af ernæringskilder; der henviser til, at folks levebrød og ernæring fra maritime ressourcer i mange dele af verden hentes lokalt i samfund, hvor der fiskes i kystområder og ferskvandsområder nær hjemmet; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at fisk er en meget vigtig kilde til protein og mikronæringsstoffer i fattige samfund, som ikke har nem adgang til af ernæringskilder; der henviser til, at folks levebrød og ernæring fra maritime ressourcer i mange dele af verden hentes lokalt i samfund, hvor der fiskes i kystområder og ferskvandsområder nær hjemmet;

| U. | der henviser til, at ernæringsformer, som indeholder en høj andel af animalske produkter, forbruger markant flere ressourcer end ernæringsformer, som er kendetegnet ved en høj andel af vegetabilske produkter; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at ernæringsformer, som indeholder en høj andel af animalske produkter, forbruger markant flere ressourcer end ernæringsformer, som er kendetegnet ved en høj andel af vegetabilske produkter;

| V. | der henviser til, at landbrug tilvejebringer beskæftigelse og et levebrød for mere end 70 % af arbejdsstyrken, navnlig kvinder, i udviklingslandene; der henviser til, at Verdensbanken vurderer, at vækst i landbrugssektoren reducerer fattigdom dobbelt så effektivt som vækst i andre sektorer; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at landbrug tilvejebringer beskæftigelse og et levebrød for mere end 70 % af arbejdsstyrken, navnlig kvinder, i udviklingslandene; der henviser til, at Verdensbanken vurderer, at vækst i landbrugssektoren reducerer fattigdom dobbelt så effektivt som vækst i andre sektorer;

| W. | der henviser til, at ca. 58,3 mio. mennesker ifølge FAO arbejdede i primærsektoren med at fange fisk og drive akvakultur i 2012; der henviser til, at kvinder tegnede sig for over 15 % af alle mennesker, som direkte medvirkede i den primære fiskerisektor i 2012; der henviser til, at fiskeri og akvakultur samlet sikrer udkommet for mellem 10 og 12 % af verdens befolkning; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at ca. 58,3 mio. mennesker ifølge FAO arbejdede i primærsektoren med at fange fisk og drive akvakultur i 2012; der henviser til, at kvinder tegnede sig for over 15 % af alle mennesker, som direkte medvirkede i den primære fiskerisektor i 2012; der henviser til, at fiskeri og akvakultur samlet sikrer udkommet for mellem 10 og 12 % af verdens befolkning;

| X. | der henviser til, at der i EU findes områder med manglende fødevareforsyningssikkerhed, og at 79 millioner mennesker i EU stadig lever under fattigdomsgrænsen, mens 124,2 mio. mennesker eller 24,8 % risikerer fattigdom eller social udstødelse sammenlignet med 24,3 % i 2011; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at der i EU findes områder med manglende fødevareforsyningssikkerhed, og at 79 millioner mennesker i EU stadig lever under fattigdomsgrænsen, mens 124,2 mio. mennesker eller 24,8 % risikerer fattigdom eller social udstødelse sammenlignet med 24,3 % i 2011;

| Y. | der henviser til, at kun halvdelen af alle udviklingslande (62 ud af 118) er på vej til at nå 2015-målet; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at kun halvdelen af alle udviklingslande (62 ud af 118) er på vej til at nå 2015-målet;

| Z. | der henviser til, at retten til mad og god ernæring for alle er af afgørende betydning for at nå 2015-målene; der henviser til, at ernæring er knyttet til de fleste — for ikke at sige alle — 2015-mål, som selv er tæt indbyrdes forbundet; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at retten til mad og god ernæring for alle er af afgørende betydning for at nå 2015-målene; der henviser til, at ernæring er knyttet til de fleste — for ikke at sige alle — 2015-mål, som selv er tæt indbyrdes forbundet;

| AA. | der henviser til, at forskellige internationale retlige instrumenter knytter retten til mad sammen med andre menneskerettigheder, herunder menneskers ret til liv, et levebrød, sundhed, ejendom, uddannelse og vand; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at forskellige internationale retlige instrumenter knytter retten til mad sammen med andre menneskerettigheder, herunder menneskers ret til liv, et levebrød, sundhed, ejendom, uddannelse og vand;

| AB. | der henviser til, at den andel af den officielle udviklingsbistand (ODA), som på internationalt plan afsættes til landbrug, er faldet drastisk i de seneste tre årtier; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at den andel af den officielle udviklingsbistand (ODA), som på internationalt plan afsættes til landbrug, er faldet drastisk i de seneste tre årtier;

| AC. | der henviser til, at fødevare- og ernæringssikkerhed ikke kun indebærer fødevareforsyningssikkerhed, men også omfatter retten til fødevarer, korrekt information om det, vi spiser, og bæredygtig adgang til sund ernæring for alle, hvilket også omfatter andre faktorer som sanitet, hygiejne, vaccinationer og ormekure; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at fødevare- og ernæringssikkerhed ikke kun indebærer fødevareforsyningssikkerhed, men også omfatter retten til fødevarer, korrekt information om det, vi spiser, og bæredygtig adgang til sund ernæring for alle, hvilket også omfatter andre faktorer som sanitet, hygiejne, vaccinationer og ormekure;

| AD. | der henviser til, at sult og fejlernæring er hovedårsagerne til dødelighed blandt mennesker og de største trusler imod fred og sikkerhed i verden; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at sult og fejlernæring er hovedårsagerne til dødelighed blandt mennesker og de største trusler imod fred og sikkerhed i verden;

| AE. | der henviser til, at svingende fødevarepriser har negative følger for fødevaresikkerheden og fødevareforsyningskæden; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at svingende fødevarepriser har negative følger for fødevaresikkerheden og fødevareforsyningskæden;

| AF. | der henviser til, at den globale økonomiske tilbagegang og stigende priser på fødevarer og brændstoffer har forværret fødevaresituationen i mange udviklingslande, navnlig de mindst udviklede lande, og således delvis har ophævet det sidste årtis fremskridt med hensyn til fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at den globale økonomiske tilbagegang og stigende priser på fødevarer og brændstoffer har forværret fødevaresituationen i mange udviklingslande, navnlig de mindst udviklede lande, og således delvis har ophævet det sidste årtis fremskridt med hensyn til fattigdomsbekæmpelse;

| AG. | der henviser til, at svage markeder for landbrugs- og fiskeriprodukter i udviklingslandene gør fødevareforsyningen uforholdsmæssigt sårbar over for naturkatastrofer, konflikter eller kriser på folkesundhedsområdet; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at svage markeder for landbrugs- og fiskeriprodukter i udviklingslandene gør fødevareforsyningen uforholdsmæssigt sårbar over for naturkatastrofer, konflikter eller kriser på folkesundhedsområdet;

| AH. | der henviser til, at fødevaresystemet bidrager til klimaændringerne og samtidig er berørt af dem, hvilket har følger for tilgængeligheden af naturressourcer og vilkårene for landbrugs-, fiskeri- og industriproduktionen; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at fødevaresystemet bidrager til klimaændringerne og samtidig er berørt af dem, hvilket har følger for tilgængeligheden af naturressourcer og vilkårene for landbrugs-, fiskeri- og industriproduktionen;

| AI. | der henviser til, at naturkatastrofer som følge af klimaændringer har alvorlige følger i EU's medlemsstater og på andre kontinenter, som truer fødevaresikkerheden og fødevaresuveræniteten, navnlig i situationer, som allerede er sårbare; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at naturkatastrofer som følge af klimaændringer har alvorlige følger i EU's medlemsstater og på andre kontinenter, som truer fødevaresikkerheden og fødevaresuveræniteten, navnlig i situationer, som allerede er sårbare;

| AJ. | der henviser til, at Kommissionen skønner, at 30 % af fødevarerne på verdensplan går tabt eller spildes, og at det årlige madspild i Den Europæiske Union, der andrager ca. 89 millioner tons eller 179 kg pr. person, inden 2020 vil stige med 40 % til ca. 126 millioner tons, medmindre der indføres forebyggende tiltag eller foranstaltninger; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at Kommissionen skønner, at 30 % af fødevarerne på verdensplan går tabt eller spildes, og at det årlige madspild i Den Europæiske Union, der andrager ca. 89 millioner tons eller 179 kg pr. person, inden 2020 vil stige med 40 % til ca. 126 millioner tons, medmindre der indføres forebyggende tiltag eller foranstaltninger;

| AK. | der henviser til, at en bedre forvaltning af fødevaresektoren ville betyde en mere effektiv arealudnyttelse, bedre forvaltning af vandressourcer og positive konsekvenser for hele landbrugs- og fiskerisektoren på verdensplan, samt styrke kampen mod underernæring og dårlig kost i udviklingslandene; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at en bedre forvaltning af fødevaresektoren ville betyde en mere effektiv arealudnyttelse, bedre forvaltning af vandressourcer og positive konsekvenser for hele landbrugs- og fiskerisektoren på verdensplan, samt styrke kampen mod underernæring og dårlig kost i udviklingslandene;

| AL. | der henviser til, at udsmid af fisk udgør et uforsvarligt spild af værdifulde naturlige ressourcer og spiller en vigtig rolle i udtømningen af havressourcerne; der henviser til, at udsmid kan have en række negative konsekvenser for havøkosystemerne som følge af ændringer i de samlede trofiske net og habitater, hvilket efterfølgende vil kunne true bæredygtigheden af det nuværende fiskeri; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at udsmid af fisk udgør et uforsvarligt spild af værdifulde naturlige ressourcer og spiller en vigtig rolle i udtømningen af havressourcerne; der henviser til, at udsmid kan have en række negative konsekvenser for havøkosystemerne som følge af ændringer i de samlede trofiske net og habitater, hvilket efterfølgende vil kunne true bæredygtigheden af det nuværende fiskeri;

| AM. | der henviser til, at sult og fejl- og undernæring eksisterer side om side med paradoksale niveauer af fedme og sygdomme, der kan tilskrives ubalanceret kost, og som har sociale og økonomiske konsekvenser med til tider særdeles alvorlige følger for folkesundheden; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at sult og fejl- og undernæring eksisterer side om side med paradoksale niveauer af fedme og sygdomme, der kan tilskrives ubalanceret kost, og som har sociale og økonomiske konsekvenser med til tider særdeles alvorlige følger for folkesundheden;

| AN. | der henviser til, at investerings- og handelsaftaler kan have en skadelig indvirkning på fødevaresikkerheden og føre til fejlernæring, hvis leasing eller salg af agerjord til private investorer resulterer i, at lokalbefolkningen fratages adgangen til produktionsmidler, der er en nødvendig del af deres indtægtsgrundlag, eller at store partier af fødevarer eksporteres til eller sælges på de internationale markeder, hvorved værtsstaten gøres mere afhængig af — og mere sårbar over for — udsving i råvarepriserne på de internationale markeder; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at investerings- og handelsaftaler kan have en skadelig indvirkning på fødevaresikkerheden og føre til fejlernæring, hvis leasing eller salg af agerjord til private investorer resulterer i, at lokalbefolkningen fratages adgangen til produktionsmidler, der er en nødvendig del af deres indtægtsgrundlag, eller at store partier af fødevarer eksporteres til eller sælges på de internationale markeder, hvorved værtsstaten gøres mere afhængig af — og mere sårbar over for — udsving i råvarepriserne på de internationale markeder;

| AO. | der henviser til, at sult ikke kan bringes ud af verden på en bæredygtig måde ved blot at skaffe mad nok til alle; der henviser til, at dette kun vil kunne opnås ved at sætte mindre landbrugere og fiskere i stand til at beholde og dyrke deres jord og befiske deres farvande, opretholde systemer for retfærdig handel og dele viden, innovation og bæredygtig praksis; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at sult ikke kan bringes ud af verden på en bæredygtig måde ved blot at skaffe mad nok til alle; der henviser til, at dette kun vil kunne opnås ved at sætte mindre landbrugere og fiskere i stand til at beholde og dyrke deres jord og befiske deres farvande, opretholde systemer for retfærdig handel og dele viden, innovation og bæredygtig praksis;

| AP. | der henviser til, at man bør anerkende den fundamentale rolle, som landmænd og fiskere og navnlig familielandbrug og familiefiskeri spiller, når det gælder om at sikre den globale fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at man bør anerkende den fundamentale rolle, som landmænd og fiskere og navnlig familielandbrug og familiefiskeri spiller, når det gælder om at sikre den globale fødevaresikkerhed;

| AQ. | der henviser til, at det er særlig vigtigt at anerkende fiskernes og fiskebrugenes afgørende rolle for vore kystområder og øer; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at det er særlig vigtigt at anerkende fiskernes og fiskebrugenes afgørende rolle for vore kystområder og øer;

| AR. | der henviser til, at man bør anerkende det multifunktionelle aspekt af landbruget, skovbruget og fiskeriet, som ikke bare producerer fødevarer, men også spiller en afgørende rolle til fremme af bedre trivsel for borgerne i form af landskabskvalitet, biodiversitet, klimastabilitet, havenes kvalitet og evnen til at afbøde naturkatastrofer som f.eks. oversvømmelser, tørke og brande; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at man bør anerkende det multifunktionelle aspekt af landbruget, skovbruget og fiskeriet, som ikke bare producerer fødevarer, men også spiller en afgørende rolle til fremme af bedre trivsel for borgerne i form af landskabskvalitet, biodiversitet, klimastabilitet, havenes kvalitet og evnen til at afbøde naturkatastrofer som f.eks. oversvømmelser, tørke og brande;

| 1. | understreger, at følgende faktorer er afgørende for at imødegå den udfordring, som fødevaresikkerheden udgør: en stærk og bæredygtig landbrugs- og fiskerisektor i hele EU, en velfungerende og diversificeret økonomi i landdistrikterne, et rent miljø og familiebrug, der understøttes af en solid, mere retfærdig, internationalt bæredygtig og korrekt finansieret fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

1.

understreger, at følgende faktorer er afgørende for at imødegå den udfordring, som fødevaresikkerheden udgør: en stærk og bæredygtig landbrugs- og fiskerisektor i hele EU, en velfungerende og diversificeret økonomi i landdistrikterne, et rent miljø og familiebrug, der understøttes af en solid, mere retfærdig, internationalt bæredygtig og korrekt finansieret fælles landbrugspolitik;

| 2. | understreger, at det også er vigtigt at gennemføre en bæredygtig og ordentligt finansieret fælles fiskeripolitik og at sikre sammenhæng mellem EU's handels- og fiskeripolitik; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det også er vigtigt at gennemføre en bæredygtig og ordentligt finansieret fælles fiskeripolitik og at sikre sammenhæng mellem EU's handels- og fiskeripolitik;

| 3. | mener, at miljømæssig bæredygtighed og indsatsen for at tilpasse og afbøde klimaændringerne kun kan sikres, hvis landbrugene er økonomisk bæredygtige, og landmændene gives adgang til jord, lån og uddannelse; |
| --- | --- |

3.

mener, at miljømæssig bæredygtighed og indsatsen for at tilpasse og afbøde klimaændringerne kun kan sikres, hvis landbrugene er økonomisk bæredygtige, og landmændene gives adgang til jord, lån og uddannelse;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for, at temaet for verdensudstillingen i Milano 2015 (føde til verden, energi til livet), kommer til at omfatte forpligtelser til at opfylde retten til tilstrækkelige, sunde og bæredygtige fødevarer og muligheden for at træffe et oplyst valg; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for, at temaet for verdensudstillingen i Milano 2015 (føde til verden, energi til livet), kommer til at omfatte forpligtelser til at opfylde retten til tilstrækkelige, sunde og bæredygtige fødevarer og muligheden for at træffe et oplyst valg;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU's pavillon på verdensudstillingen i 2015 skaber øget bevidsthed om behovet for at tackle akutte problemer i hele fødevarekæden, herunder produktion, distribution og forbrug af fødevarer, der er bæredygtige på længere sigt, håndtering af fødevarespild og bekæmpelse af fejlernæring, dårlige kostvaner og fedme; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU's pavillon på verdensudstillingen i 2015 skaber øget bevidsthed om behovet for at tackle akutte problemer i hele fødevarekæden, herunder produktion, distribution og forbrug af fødevarer, der er bæredygtige på længere sigt, håndtering af fødevarespild og bekæmpelse af fejlernæring, dårlige kostvaner og fedme;

| 6. | mener, at retten til mad er en grundlæggende menneskeret, og at dette mål først er nået, når alle mennesker har adgang til passende, sikre og nærende fødevarer for at kunne dække deres ernæringsbehov og dermed føre et sundt og aktivt liv; |
| --- | --- |

6.

mener, at retten til mad er en grundlæggende menneskeret, og at dette mål først er nået, når alle mennesker har adgang til passende, sikre og nærende fødevarer for at kunne dække deres ernæringsbehov og dermed føre et sundt og aktivt liv;

| 7. | understreger, at adgangen til fødevarer er en nødvendig forudsætning for reduktion af fattigdom og ulighed samt for opfyldelse af 2015-målene; |
| --- | --- |

7.

understreger, at adgangen til fødevarer er en nødvendig forudsætning for reduktion af fattigdom og ulighed samt for opfyldelse af 2015-målene;

| 8. | understreger, at kampen imod underernæring og sikring af universel adgang til tilstrækkelige mængder af nærende fødevarer fortsat bør være et af de vigtigste mål for dagsordenen efter 2015 under målet om at afskaffe sult, med en specifik opfordring til at afskaffe alle former for fejlernæring inden 2030; |
| --- | --- |

8.

understreger, at kampen imod underernæring og sikring af universel adgang til tilstrækkelige mængder af nærende fødevarer fortsat bør være et af de vigtigste mål for dagsordenen efter 2015 under målet om at afskaffe sult, med en specifik opfordring til at afskaffe alle former for fejlernæring inden 2030;

| 9. | mener, at de stadig større udsving på fødevaremarkederne volder problemer med hensyn til bæredygtighed og kræver foranstaltninger med hensyn til at forbedre såvel fødevareforsyningssikkerheden som fødevareproduktionens miljømæssige bæredygtighed gennem håndtering af knapheden på naturressourcer og fremme af forskning og innovation i landbruget og fiskeriet; |
| --- | --- |

9.

mener, at de stadig større udsving på fødevaremarkederne volder problemer med hensyn til bæredygtighed og kræver foranstaltninger med hensyn til at forbedre såvel fødevareforsyningssikkerheden som fødevareproduktionens miljømæssige bæredygtighed gennem håndtering af knapheden på naturressourcer og fremme af forskning og innovation i landbruget og fiskeriet;

| 10. | mener, at hensigtsmæssige institutionelle, reguleringsmæssige og tilsynsmæssige rammer kan fremme en situation, der gør det muligt at udvikle solide, bæredygtige, retfærdige og diversificerede landbrugs- og fiskerimarkedssystemer til en overkommelig pris; |
| --- | --- |

10.

mener, at hensigtsmæssige institutionelle, reguleringsmæssige og tilsynsmæssige rammer kan fremme en situation, der gør det muligt at udvikle solide, bæredygtige, retfærdige og diversificerede landbrugs- og fiskerimarkedssystemer til en overkommelig pris;

| 11. | kræver at Kommissionens sikrer konsekvens mellem de politiske beslutninger i handelsgeneraldirektoratet, landbrugsgeneraldirektoratet og fiskerigeneraldirektoratet for derigennem at sikre gensidighed med hensyn til hygiejne- og bæredygtighedsstandarder; |
| --- | --- |

11.

kræver at Kommissionens sikrer konsekvens mellem de politiske beslutninger i handelsgeneraldirektoratet, landbrugsgeneraldirektoratet og fiskerigeneraldirektoratet for derigennem at sikre gensidighed med hensyn til hygiejne- og bæredygtighedsstandarder;

| 12. | mener, at landbrug i mindre skala, økologisk landbrug og landbrug med høj naturværdi eller træbaseret landbrug bør fremmes som modeller, der er særligt effektive til at sikre bæredygtighed i den globale fødevareproduktion; |
| --- | --- |

12.

mener, at landbrug i mindre skala, økologisk landbrug og landbrug med høj naturværdi eller træbaseret landbrug bør fremmes som modeller, der er særligt effektive til at sikre bæredygtighed i den globale fødevareproduktion;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til mere effektive landbrugsmetoder, såsom agro-økologiske og diversificeringsbaserede metoder og en mere bæredygtig forvaltning af landbrugsressourcerne for at begrænse inputomkostninger og spild af næringsstoffer i landbruget, øge videns- og innovationsoverførsel, fremme ressourceeffektivitet og øge afgrødernes diversitet og landbrugssystemernes bæredygtighed; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde til mere effektive landbrugsmetoder, såsom agro-økologiske og diversificeringsbaserede metoder og en mere bæredygtig forvaltning af landbrugsressourcerne for at begrænse inputomkostninger og spild af næringsstoffer i landbruget, øge videns- og innovationsoverførsel, fremme ressourceeffektivitet og øge afgrødernes diversitet og landbrugssystemernes bæredygtighed;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at støtte forskning i kvaliteten af kystfarvandene, arealforvaltning og bæredygtig intensivering gennem fremme af en mere effektiv brug af næringsstoffer, vand og energi, øget fokus på beskyttelsen af vand- og jordbundsressourcerne, yderligere tilpasning af biologiske metoder til bekæmpelse af skadegørere (integreret bekæmpelse af skadegørere) og fremme af forskning med henblik på at forbedre udbyttet og samtidig mindske miljøvirkningerne; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at støtte forskning i kvaliteten af kystfarvandene, arealforvaltning og bæredygtig intensivering gennem fremme af en mere effektiv brug af næringsstoffer, vand og energi, øget fokus på beskyttelsen af vand- og jordbundsressourcerne, yderligere tilpasning af biologiske metoder til bekæmpelse af skadegørere (integreret bekæmpelse af skadegørere) og fremme af forskning med henblik på at forbedre udbyttet og samtidig mindske miljøvirkningerne;

| 15. | er bekymret over fænomenet landgrabbing (jordovertagelse) og dets konsekvenser for fødevaresikkerheden i udviklingslandene og for landbrugets og landbrugernes fremtid; |
| --- | --- |

15.

er bekymret over fænomenet landgrabbing (jordovertagelse) og dets konsekvenser for fødevaresikkerheden i udviklingslandene og for landbrugets og landbrugernes fremtid;

| 16. | er bekymret over det stigende ulovlige fiskeri i hele verden, som har alvorlige konsekvenser for miljøet, biodiversiteten og økonomien; |
| --- | --- |

16.

er bekymret over det stigende ulovlige fiskeri i hele verden, som har alvorlige konsekvenser for miljøet, biodiversiteten og økonomien;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at skabe bevidsthed hos medlemsstaterne og tilskynde dem til at anvende jordressourcen på en bæredygtig måde, da det er nødvendigt for at opnå fødevaresikkerhed og en korrekt ernæring, tilpasning til og afbødning af klimaændringerne samt en bæredygtig udvikling generelt; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at skabe bevidsthed hos medlemsstaterne og tilskynde dem til at anvende jordressourcen på en bæredygtig måde, da det er nødvendigt for at opnå fødevaresikkerhed og en korrekt ernæring, tilpasning til og afbødning af klimaændringerne samt en bæredygtig udvikling generelt;

| 18. | understreger, at det er vigtigt at løse problemerne med jordforringelse, der yderligere forværrer fattigdom og fødevareusikkerhed; |
| --- | --- |

18.

understreger, at det er vigtigt at løse problemerne med jordforringelse, der yderligere forværrer fattigdom og fødevareusikkerhed;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at fremme gennemførelsen i hele verden af FN's og FAO's vejledende retningslinjer for ansvarlig forvaltning af jordbesiddelse, fiskeri og skove, både på investorside og i mållandene; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at fremme gennemførelsen i hele verden af FN's og FAO's vejledende retningslinjer for ansvarlig forvaltning af jordbesiddelse, fiskeri og skove, både på investorside og i mållandene;

| 20. | opfordrer den italienske regering til at fremsætte forslag og udvikle projekter for en bæredygtig genanvendelse af Expo 2015-området; |
| --- | --- |

20.

opfordrer den italienske regering til at fremsætte forslag og udvikle projekter for en bæredygtig genanvendelse af Expo 2015-området;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at fremme opnåelsen på verdensplan af FAO's målsætninger om at støtte udviklingen af landbrugs-, miljø- og socialpolitikker, der fremmer bæredygtige familielandbrug; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at fremme opnåelsen på verdensplan af FAO's målsætninger om at støtte udviklingen af landbrugs-, miljø- og socialpolitikker, der fremmer bæredygtige familielandbrug;

| 22. | fremhæver, at de nuværende ubalancer i fødevarekæden truer fødevareproduktionens bæredygtighed; opfordrer til øget gennemsigtighed og retfærdighed i fødevarekæden og afskaffelse af illoyal handelspraksis og anden markedsforvridende praksis for at sikre landbrugerne et rimeligt udbytte, en rimelig fortjeneste og rimelige priser i hele fødevarekæden samt en levedygtig landbrugssektor, der vil give fødevaresikkerhed; opfordrer derfor Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre opfyldelse af disse mål så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

22.

fremhæver, at de nuværende ubalancer i fødevarekæden truer fødevareproduktionens bæredygtighed; opfordrer til øget gennemsigtighed og retfærdighed i fødevarekæden og afskaffelse af illoyal handelspraksis og anden markedsforvridende praksis for at sikre landbrugerne et rimeligt udbytte, en rimelig fortjeneste og rimelige priser i hele fødevarekæden samt en levedygtig landbrugssektor, der vil give fødevaresikkerhed; opfordrer derfor Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre opfyldelse af disse mål så hurtigt som muligt;

| 23. | anser det for nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne fremmer politikker for at bekæmpe den illoyale praksis, hvis eksistens blev fastslået på Kommissionens forum på højt plan om en bedre fungerende fødevareforsyningskæde; |
| --- | --- |

23.

anser det for nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne fremmer politikker for at bekæmpe den illoyale praksis, hvis eksistens blev fastslået på Kommissionens forum på højt plan om en bedre fungerende fødevareforsyningskæde;

| 24. | understreger, at det for at sikre fødevareforsyningen er nødvendigt energisk at bekæmpe tab af jord og opgivelse af marginale landbrugsområder; |
| --- | --- |

24.

understreger, at det for at sikre fødevareforsyningen er nødvendigt energisk at bekæmpe tab af jord og opgivelse af marginale landbrugsområder;

| 25. | understreger, at det er nødvendigt at gribe kraftigt ind over for ulovligt fiskeri for at opretholde fødevaresikkerheden; |
| --- | --- |

25.

understreger, at det er nødvendigt at gribe kraftigt ind over for ulovligt fiskeri for at opretholde fødevaresikkerheden;

| 26. | understreger den centrale rolle, som udvikling af landdistrikterne spiller for den økonomiske og sociale vækst på landet, og opfordrer til, at der ydes støtte til unge landbrugere; |
| --- | --- |

26.

understreger den centrale rolle, som udvikling af landdistrikterne spiller for den økonomiske og sociale vækst på landet, og opfordrer til, at der ydes støtte til unge landbrugere;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at arbejde på en ambitiøs international aftale, der indbefatter fødevarer, om afbødning af klimaændringerne, med henblik på de internationale drøftelser i Paris i 2015 som led i den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at arbejde på en ambitiøs international aftale, der indbefatter fødevarer, om afbødning af klimaændringerne, med henblik på de internationale drøftelser i Paris i 2015 som led i den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer;

| 28. | opfordrer Rådet til at anerkende hele landbrugssektorens rolle med hensyn til både at afbøde og tilpasse sig klimaændringerne; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Rådet til at anerkende hele landbrugssektorens rolle med hensyn til både at afbøde og tilpasse sig klimaændringerne;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at bekæmpe madspild med ambitiøse, klart definerede og bindende målsætninger for at tilskynde medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger imod madspild på ethvert niveau af fødevareforsyningskæden, fra jord til bord; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at bekæmpe madspild med ambitiøse, klart definerede og bindende målsætninger for at tilskynde medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger imod madspild på ethvert niveau af fødevareforsyningskæden, fra jord til bord;

| 30. | tilskynder medlemsstaterne til at oplyse borgerne, fremme bedste praksis og gennemføre analyser og iværksætte sociale kampagner og oplysningskampagner om madspild og om betydningen af en sund og afbalanceret kost, hvor de lokale landbrugsprodukter fremmes, og udpeger 2016 som europæisk år for bekæmpelse af madspild; |
| --- | --- |

30.

tilskynder medlemsstaterne til at oplyse borgerne, fremme bedste praksis og gennemføre analyser og iværksætte sociale kampagner og oplysningskampagner om madspild og om betydningen af en sund og afbalanceret kost, hvor de lokale landbrugsprodukter fremmes, og udpeger 2016 som europæisk år for bekæmpelse af madspild;

| 31. | mener, at det er vigtigt at indlede en dialog med de berørte parter for at sikre, at usolgte men sikre fødevarer, som endnu kan spises, systematisk stilles til rådighed for velgørende organisationer; |
| --- | --- |

31.

mener, at det er vigtigt at indlede en dialog med de berørte parter for at sikre, at usolgte men sikre fødevarer, som endnu kan spises, systematisk stilles til rådighed for velgørende organisationer;

| 32. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til, allerede fra de første skoleår, yderligere at fremme sunde og bevidste fødevare-, bæredygtigheds- og kvalitetsstandarder inden for ernæring gennem forskning og uddannelse, idet der tilskyndes til en ansvarlig og sund levevis, og til yderligere at udvikle politikker til udryddelse af fejlernæring og dårlige kostvaner og til forebyggelse af fedme; |
| --- | --- |

32.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til, allerede fra de første skoleår, yderligere at fremme sunde og bevidste fødevare-, bæredygtigheds- og kvalitetsstandarder inden for ernæring gennem forskning og uddannelse, idet der tilskyndes til en ansvarlig og sund levevis, og til yderligere at udvikle politikker til udryddelse af fejlernæring og dårlige kostvaner og til forebyggelse af fedme;

| 33. | understreger vigtigheden af at fremme oplysning om en sund og afbalanceret kost og udbrede kendskabet til og fremme lokale produkter og traditionel kost; |
| --- | --- |

33.

understreger vigtigheden af at fremme oplysning om en sund og afbalanceret kost og udbrede kendskabet til og fremme lokale produkter og traditionel kost;

| 34. | er af den faste overbevisning, at hele fødevaresystemet, som landbruget er en del af, sammen med handels-, sundheds-, uddannelses-, klima- og energipolitikkerne bør fungere i henhold til en menneskerettighedsbaseret tilgang, hvor Union bør vise et godt eksempel; |
| --- | --- |

34.

er af den faste overbevisning, at hele fødevaresystemet, som landbruget er en del af, sammen med handels-, sundheds-, uddannelses-, klima- og energipolitikkerne bør fungere i henhold til en menneskerettighedsbaseret tilgang, hvor Union bør vise et godt eksempel;

| 35. | opfordrer derfor til, at kønsdimensionen og styrkelsen af kvinders status fremmes i alle politikker, der sigter på at bekæmpe fødevareusikkerhed; |
| --- | --- |

35.

opfordrer derfor til, at kønsdimensionen og styrkelsen af kvinders status fremmes i alle politikker, der sigter på at bekæmpe fødevareusikkerhed;

| 36. | gentager betydningen af at fremme landbruget og fiskeriet i udviklingslandene og betydningen af at afsætte en passende del af EU's oversøiske udviklingsbistand (ODA) til landbrugssektoren; beklager, at der er sket en dramatisk reduktion i niveauet af udviklingsbistand til landbruget siden 1980'erne og glæder sig over, at man erkender behovet for at vende denne tendens; |
| --- | --- |

36.

gentager betydningen af at fremme landbruget og fiskeriet i udviklingslandene og betydningen af at afsætte en passende del af EU's oversøiske udviklingsbistand (ODA) til landbrugssektoren; beklager, at der er sket en dramatisk reduktion i niveauet af udviklingsbistand til landbruget siden 1980'erne og glæder sig over, at man erkender behovet for at vende denne tendens;

| 37. | anser det for vigtigt at forbedre kvinders vilkår inden for landbruget, navnlig i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), idet en styrkelse af kvinders stilling og investering i kvinder i landdistrikterne har vist sig at øge produktiviteten betydeligt og mindske sult og fejlernæring; |
| --- | --- |

37.

anser det for vigtigt at forbedre kvinders vilkår inden for landbruget, navnlig i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), idet en styrkelse af kvinders stilling og investering i kvinder i landdistrikterne har vist sig at øge produktiviteten betydeligt og mindske sult og fejlernæring;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere samarbejdsprogrammer baseret på mikrokredit, der tager sigte på at støtte små og miljømæssigt bæredygtige landbrug, som skal levere fødevarer til lokalbefolkningerne; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere samarbejdsprogrammer baseret på mikrokredit, der tager sigte på at støtte små og miljømæssigt bæredygtige landbrug, som skal levere fødevarer til lokalbefolkningerne;

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de deltagende medlemsstaters kommissærer med ansvar for verdensudstillingen i Milano i 2015. |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de deltagende medlemsstaters kommissærer med ansvar for verdensudstillingen i Milano i 2015.

---

(1)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 8.

(2)  EUT C 227 E af 6.8.2013, s. 25.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/95

---

P8_TA(2015)0185

Situationen i Nigeria

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Nigeria (2015/2520(RSP))

(2016/C 346/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Nigeria og navnlig til sine seneste drøftelser om dette emne på plenarmødet om dette emne onsdag den 14. januar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Nigeria og navnlig til sine seneste drøftelser om dette emne på plenarmødet om dette emne onsdag den 14. januar 2015,

| — | der henviser til redegørelserne fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, herunder af 8. januar, 19. januar, 31. marts samt 14. og 15. april 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelserne fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, herunder af 8. januar, 19. januar, 31. marts samt 14. og 15. april 2015,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. februar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. februar 2015,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 583/2014 af 28. maj 2014 (1), som tilføjede Boko Haram til listen over personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 583/2014 af 28. maj 2014 (1), som tilføjede Boko Haram til listen over personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer,

| — | der henviser til den femte ministerdialog mellem Nigeria og EU, som fandt sted i Abuja den 27. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den femte ministerdialog mellem Nigeria og EU, som fandt sted i Abuja den 27. november 2014,

| — | der henviser til de foreløbige konklusioner fra EU og Europa-Parlamentets valgobservationsmission, |
| --- | --- |

—

der henviser til de foreløbige konklusioner fra EU og Europa-Parlamentets valgobservationsmission,

| — | der henviser til den regionale konference den 20. januar 2015 om sikkerheden i Niamey, |
| --- | --- |

—

der henviser til den regionale konference den 20. januar 2015 om sikkerheden i Niamey,

| — | der henviser til erklæringerne fra FN's generalsekretær Ban Ki-moon om den fortsatte vold og forværrede sikkerhed i det nordøstlige Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra FN's generalsekretær Ban Ki-moon om den fortsatte vold og forværrede sikkerhed i det nordøstlige Nigeria,

| — | der henviser til erklæringerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder om muligheden for, at medlemmer af Boko Haram kan blive anklaget for krigsforbrydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder om muligheden for, at medlemmer af Boko Haram kan blive anklaget for krigsforbrydelser,

| — | der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro fra 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro fra 1981,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981, som Nigeria ratificerede den 22. juni 1983, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981, som Nigeria ratificerede den 22. juni 1983,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som blev ratificeret af Nigeria den 29. oktober 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som blev ratificeret af Nigeria den 29. oktober 1993,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til Forbundsrepublikken Nigerias forfatning, der blev vedtaget den 29. maj 1999, særlig bestemmelserne i kapitel IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til Forbundsrepublikken Nigerias forfatning, der blev vedtaget den 29. maj 1999, særlig bestemmelserne i kapitel IV,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder og den valgfri protokol hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder og den valgfri protokol hertil,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (Cotonouaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (Cotonouaftalen),

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som fastsætter, at der skal tages hensyn til princippet om udviklingsvenlig politikkohærens i alle EU’s eksterne politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som fastsætter, at der skal tages hensyn til princippet om udviklingsvenlig politikkohærens i alle EU’s eksterne politikker,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Nigeria er det mest folkerige og etnisk mangfoldige land i Afrika, og at det er præget af regionale og religiøse kløfter og en skillelinje mellem nord og syd med alvorlige økonomiske og sociale forskelle; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Nigeria er det mest folkerige og etnisk mangfoldige land i Afrika, og at det er præget af regionale og religiøse kløfter og en skillelinje mellem nord og syd med alvorlige økonomiske og sociale forskelle;

| B. | der henviser til, at Nigeria er den største økonomi på det afrikanske kontinent og en vigtig EU-handelspartner, men at Nigeria på trods af sine enorme ressourcer rangerer blandt de mest ulige lande i verden, idet over 70 % af befolkningen lever for mindre end 1,25 USD om dagen, og 10 % af landets befolkning kontrollerer over 90 % af dets rigdom og ressourcer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Nigeria er den største økonomi på det afrikanske kontinent og en vigtig EU-handelspartner, men at Nigeria på trods af sine enorme ressourcer rangerer blandt de mest ulige lande i verden, idet over 70 % af befolkningen lever for mindre end 1,25 USD om dagen, og 10 % af landets befolkning kontrollerer over 90 % af dets rigdom og ressourcer;

| C. | der henviser til, at Boko Harams angreb, der blev udført mellem den 3. og 8. januar 2015, var målrettet mod Baga og 16 omkringliggende byer og landsbyer og ifølge satellitbilleder ødelagde næsten 3 700 bygningsværker og dræbte tusindvis af mennesker; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Boko Harams angreb, der blev udført mellem den 3. og 8. januar 2015, var målrettet mod Baga og 16 omkringliggende byer og landsbyer og ifølge satellitbilleder ødelagde næsten 3 700 bygningsværker og dræbte tusindvis af mennesker;

| D. | der henviser til, at Boko Haram har erobret og besat et antal byer i det nordøstlige Nigeria og stadig tvangsrekrutterer civile, herunder mange børn, til deres styrker; der henviser til, at Boko Harams vold har ført til over 22 000 dødsfald siden 2009 og i flæng har ramt kristne, muslimer og alle, der ikke tilslutter sig deres dogmatiske og ekstreme overbevisninger; der henviser til, at Boko Haram i marts 2015 svor troskab mod gruppen Islamisk Stat; der henviser til, at den 27. marts 2015 blev der fundet hundredvis af lig i den nordøstlige by Damasak, tilsyneladende ofre for Boko Harams oprørsstyrker; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Boko Haram har erobret og besat et antal byer i det nordøstlige Nigeria og stadig tvangsrekrutterer civile, herunder mange børn, til deres styrker; der henviser til, at Boko Harams vold har ført til over 22 000 dødsfald siden 2009 og i flæng har ramt kristne, muslimer og alle, der ikke tilslutter sig deres dogmatiske og ekstreme overbevisninger; der henviser til, at Boko Haram i marts 2015 svor troskab mod gruppen Islamisk Stat; der henviser til, at den 27. marts 2015 blev der fundet hundredvis af lig i den nordøstlige by Damasak, tilsyneladende ofre for Boko Harams oprørsstyrker;

| E. | der henviser til, at over 270 piger i april 2014 blev bortført fra en offentlig skole i Chibok (delstaten Borno); der henviser til, at flertallet fortsat er meldt savnede og er i alvorlig fare for at blive udsat for seksuel vold, slaveri og tvangsægteskaber; der henviser til, at flere hundrede mennesker siden da også er blevet bortført af Boko Haram; der henviser til, at den 28. april 2015 blev næsten 300 piger og kvinder reddet i Sambisa Forest; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at over 270 piger i april 2014 blev bortført fra en offentlig skole i Chibok (delstaten Borno); der henviser til, at flertallet fortsat er meldt savnede og er i alvorlig fare for at blive udsat for seksuel vold, slaveri og tvangsægteskaber; der henviser til, at flere hundrede mennesker siden da også er blevet bortført af Boko Haram; der henviser til, at den 28. april 2015 blev næsten 300 piger og kvinder reddet i Sambisa Forest;

| F. | der henviser til, at FN anslår, at volden i Borno, Yobe og Adamawa har drevet 1,5 millioner mennesker på flugt, herunder 800 000 børn, og at over 3 millioner er berørt af oprøret; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FN anslår, at volden i Borno, Yobe og Adamawa har drevet 1,5 millioner mennesker på flugt, herunder 800 000 børn, og at over 3 millioner er berørt af oprøret;

| G. | der henviser til, at over 300 000 nigerianere er flygtet til det nordvestlige Cameroun og sydvestlige Niger for at undslippe volden, og at hundreder af nigerianere risikerer deres liv på migrationsruter til EU i håbet om at leve under bedre økonomiske, sociale og sikkerhedsmæssige betingelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at over 300 000 nigerianere er flygtet til det nordvestlige Cameroun og sydvestlige Niger for at undslippe volden, og at hundreder af nigerianere risikerer deres liv på migrationsruter til EU i håbet om at leve under bedre økonomiske, sociale og sikkerhedsmæssige betingelser;

| H. | der henviser til, at Boko Haram har til formål at etablere en fuldstændig islamisk stat i Nigeria, herunder gennemførelse af strafferetlige sharia-domstole, og at forbyde vestlig uddannelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Boko Haram har til formål at etablere en fuldstændig islamisk stat i Nigeria, herunder gennemførelse af strafferetlige sharia-domstole, og at forbyde vestlig uddannelse;

| I. | der henviser til, at landbrugerne på grund af den forværrede usikkerhed ikke længere er i stand til at dyrke deres jord eller høste deres produkter af frygt for at blive overfaldet af Boko Haram, en situation, der forværrer fødevareusikkerheden yderligere; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at landbrugerne på grund af den forværrede usikkerhed ikke længere er i stand til at dyrke deres jord eller høste deres produkter af frygt for at blive overfaldet af Boko Haram, en situation, der forværrer fødevareusikkerheden yderligere;

| J. | der henviser til, at antallet af angreb, herunder anvendelsen af børn som selvmordsbombere, er stigende, og at angrebene begås inden for meget vidtstrakte områder samt i nabolandene Tchad og Cameroun; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at antallet af angreb, herunder anvendelsen af børn som selvmordsbombere, er stigende, og at angrebene begås inden for meget vidtstrakte områder samt i nabolandene Tchad og Cameroun;

| K. | der henviser til, at de nigerianske myndigheders første reaktion var helt utilstrækkeligt og har udløst en følelse af mistillid i befolkningen over for landets institutioner; der henviser til, at de nigerianske myndigheder under den tidligere regering har gennemført massefængslinger og -tilbageholdelser og henrettelser uden rettergang samt en lang række andre overtrædelser af folkeretten; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de nigerianske myndigheders første reaktion var helt utilstrækkeligt og har udløst en følelse af mistillid i befolkningen over for landets institutioner; der henviser til, at de nigerianske myndigheder under den tidligere regering har gennemført massefængslinger og -tilbageholdelser og henrettelser uden rettergang samt en lang række andre overtrædelser af folkeretten;

| L. | der henviser til, at Boko Haram-oprørets afsmittende virkning i nabolandene understreger betydningen af et omfattende regionalt samarbejde og regional respons; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Boko Haram-oprørets afsmittende virkning i nabolandene understreger betydningen af et omfattende regionalt samarbejde og regional respons;

| M. | der henviser til, at Nigeria spiller en central rolle i den regionale og afrikanske politik og til, at landet er en drivkraft bag den regionale integration gennem Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (Ecowas); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Nigeria spiller en central rolle i den regionale og afrikanske politik og til, at landet er en drivkraft bag den regionale integration gennem Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (Ecowas);

| N. | der henviser til, at olieindtægterne har været støt faldende, og at der er risiko for en økonomisk krise; der henviser til, at det skønnes, at der årligt stjæles nigeriansk olie for mellem 3 og 8 mia. USD; der henviser til, at årtier med dårlig økonomisk forvaltning, ustabilitet og korruption har hindret investeringer i Nigerias uddannelsessystem og sociale tjenester; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at olieindtægterne har været støt faldende, og at der er risiko for en økonomisk krise; der henviser til, at det skønnes, at der årligt stjæles nigeriansk olie for mellem 3 og 8 mia. USD; der henviser til, at årtier med dårlig økonomisk forvaltning, ustabilitet og korruption har hindret investeringer i Nigerias uddannelsessystem og sociale tjenester;

| O. | der henviser til, at uddannelse, læse- og skrivefærdighed, kvinders rettigheder, social retfærdighed og en retfærdig fordeling af statsindtægterne i samfundet gennem skatteordninger, mindskelse af uligheden og bekæmpelse af korruption og skatteunddragelse er afgørende for god regeringsførelse og bekæmpelse af fundamentalisme, vold og intolerance; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at uddannelse, læse- og skrivefærdighed, kvinders rettigheder, social retfærdighed og en retfærdig fordeling af statsindtægterne i samfundet gennem skatteordninger, mindskelse af uligheden og bekæmpelse af korruption og skatteunddragelse er afgørende for god regeringsførelse og bekæmpelse af fundamentalisme, vold og intolerance;

| P. | der henviser til, at terrorisme er en global trussel, men at det internationale samfunds bestræbelser på at gøre mere for at bekæmpe Boko Haram i Nigeria til en vis grad afhang af, at valget blev fuldt ud troværdigt, kontrollerbart og gennemskueligt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at terrorisme er en global trussel, men at det internationale samfunds bestræbelser på at gøre mere for at bekæmpe Boko Haram i Nigeria til en vis grad afhang af, at valget blev fuldt ud troværdigt, kontrollerbart og gennemskueligt;

| Q. | der henviser til, at Nigeria stadig er et ungt og skrøbeligt demokrati, hvor der udspillede sig ekstremt voldlige hændelser efter valget i 2011 og beskyldningerne om valgsvindel; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Nigeria stadig er et ungt og skrøbeligt demokrati, hvor der udspillede sig ekstremt voldlige hændelser efter valget i 2011 og beskyldningerne om valgsvindel;

| R. | der henviser til, at den uafhængige nationale valgkommission udskød valget fra 14. og 28. februar 2015 til 28. marts og 11. april 2015 med henblik på at gøre det muligt for regeringen at iværksætte militære aktioner mod Boko Haram, og at en regional respons blev iværksat i marts 2015; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den uafhængige nationale valgkommission udskød valget fra 14. og 28. februar 2015 til 28. marts og 11. april 2015 med henblik på at gøre det muligt for regeringen at iværksætte militære aktioner mod Boko Haram, og at en regional respons blev iværksat i marts 2015;

| S. | der henviser til, at den Tchads hær er sammen med Niger og Cameroun danner hovedstyrken i kampen mod Boko Haram; der anerkender dens fulde engagement i kampen mod terroristerne i Boko Haram i Gamboru Ngala, Malam Fatori og Kangalam i Nigeria; der anerkender den høje pris, som denne hær har betalt i krigen mod terror; der henviser til, at Europa-Parlamentet udtrykker sin fulde solidaritet med de sårede og ofrenes familier; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den Tchads hær er sammen med Niger og Cameroun danner hovedstyrken i kampen mod Boko Haram; der anerkender dens fulde engagement i kampen mod terroristerne i Boko Haram i Gamboru Ngala, Malam Fatori og Kangalam i Nigeria; der anerkender den høje pris, som denne hær har betalt i krigen mod terror; der henviser til, at Europa-Parlamentet udtrykker sin fulde solidaritet med de sårede og ofrenes familier;

| T. | der henviser til, at valgkampen fandt sted i et anspændt miljø med indberetninger om valgrelateret vold i alle dele af landet, navnlig i den sydlige og sydvestlige del, med angreb fra Boko Haram for at afskrække vælgerne, med overtrædelser af valgkampagnereglerne og med påvirkning af vælgerne; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at valgkampen fandt sted i et anspændt miljø med indberetninger om valgrelateret vold i alle dele af landet, navnlig i den sydlige og sydvestlige del, med angreb fra Boko Haram for at afskrække vælgerne, med overtrædelser af valgkampagnereglerne og med påvirkning af vælgerne;

| U. | der henviser til, at lokale og internationale observatører, herunder EU-observatører, observerede systemiske svagheder, navnlig i forbindelse med indsamlingen af stemmeresultaterne, samt magtmisbrug og anvendelse af vold; der henviser til, at der imidlertid ikke blev konstateret nogen systematisk manipulation; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at lokale og internationale observatører, herunder EU-observatører, observerede systemiske svagheder, navnlig i forbindelse med indsamlingen af stemmeresultaterne, samt magtmisbrug og anvendelse af vold; der henviser til, at der imidlertid ikke blev konstateret nogen systematisk manipulation;

| V. | der henviser til, at EU udsendte en langsigtet valgobservationsmission på foranledning af regeringen, som omfattede en delegation fra Europa-Parlamentet; der henviser til, at sådanne missioner også blev udsendt af Den Afrikanske Union, Commonwealth og Ecowas; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at EU udsendte en langsigtet valgobservationsmission på foranledning af regeringen, som omfattede en delegation fra Europa-Parlamentet; der henviser til, at sådanne missioner også blev udsendt af Den Afrikanske Union, Commonwealth og Ecowas;

| W. | der henviser til, at præsidentkandidaten fra oppositionspartiet All Progressive Congress (APC), general Muhammadu Buhari, den 31. marts 2015 blev erklæret for vinder af valget, og at den siddende præsident fredeligt anerkendte sit nederlag; der henviser til, at oppositionen APC opnåede et flertal af mandaterne ved præsidentvalget, i Senatet og Repræsentanternes Hus (fire ud af de seks geopolitiske zoner); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at præsidentkandidaten fra oppositionspartiet All Progressive Congress (APC), general Muhammadu Buhari, den 31. marts 2015 blev erklæret for vinder af valget, og at den siddende præsident fredeligt anerkendte sit nederlag; der henviser til, at oppositionen APC opnåede et flertal af mandaterne ved præsidentvalget, i Senatet og Repræsentanternes Hus (fire ud af de seks geopolitiske zoner);

| X. | der henviser til, at færre kvinder blev valgt end i 2011, hvilket allerede markerede en negativ tendens; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at færre kvinder blev valgt end i 2011, hvilket allerede markerede en negativ tendens;

| Y. | der henviser til, at 17 % af pigerne bliver gift, før de fylder 15, og at tallet for børneægteskaber er så højt som 76 % i den nordvestlige region; der henviser til, at Nigeria har det højeste absolutte antal ofre for kvindelig omskæring på verdensplan og tegner sig for omkring en fjerdedel af de anslåede 115-130 millioner ofre i verden; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at 17 % af pigerne bliver gift, før de fylder 15, og at tallet for børneægteskaber er så højt som 76 % i den nordvestlige region; der henviser til, at Nigeria har det højeste absolutte antal ofre for kvindelig omskæring på verdensplan og tegner sig for omkring en fjerdedel af de anslåede 115-130 millioner ofre i verden;

| 1. | fordømmer på det kraftigste den igangværende og stadig mere foruroligende vold, herunder den fortsatte bølge af skud- og bombeattentater, selvmordsbomber, seksuelt slaveri og andre seksuelle overgreb, kidnapninger og andre voldelige handlinger begået af terroristerne i sekten Boko Haram mod civile, regeringen og militære mål i Nigeria, hvilket har ført til tusindvis af døde og sårede og har fordrevet hundredtusinder af mennesker og kan udgøre forbrydelser mod menneskeheden; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste den igangværende og stadig mere foruroligende vold, herunder den fortsatte bølge af skud- og bombeattentater, selvmordsbomber, seksuelt slaveri og andre seksuelle overgreb, kidnapninger og andre voldelige handlinger begået af terroristerne i sekten Boko Haram mod civile, regeringen og militære mål i Nigeria, hvilket har ført til tusindvis af døde og sårede og har fordrevet hundredtusinder af mennesker og kan udgøre forbrydelser mod menneskeheden;

| 2. | beklager massakren på uskyldige mænd, kvinder og børn og står skulder ved skulder med det nigerianske folk i dets indsats for at bekæmpe alle former for terrorisme i landet; glæder sig over alle journalisters og menneskerettighedsforkæmperes indsats for at henlede verdens opmærksomhed på Boko Harams ekstremisme og de uskyldige ofre for dens vold; |
| --- | --- |

2.

beklager massakren på uskyldige mænd, kvinder og børn og står skulder ved skulder med det nigerianske folk i dets indsats for at bekæmpe alle former for terrorisme i landet; glæder sig over alle journalisters og menneskerettighedsforkæmperes indsats for at henlede verdens opmærksomhed på Boko Harams ekstremisme og de uskyldige ofre for dens vold;

| 3. | minder om, at der er gået et år siden bortførelsen af 276 piger fra en skole uden for Chibok, og at der ifølge menneskerettighedsgrupper er blevet bortført mindst 2 000 andre piger og kvinder; opfordrer regeringen og det internationale samfund til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at finde de bortførte og frigive dem; |
| --- | --- |

3.

minder om, at der er gået et år siden bortførelsen af 276 piger fra en skole uden for Chibok, og at der ifølge menneskerettighedsgrupper er blevet bortført mindst 2 000 andre piger og kvinder; opfordrer regeringen og det internationale samfund til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at finde de bortførte og frigive dem;

| 4. | opfordrer den nyvalgte præsident til at holde sine kampagneløfter og anvende alle ressourcer på at sætte en stopper for den vold, som Boko Haram udøver, til at genoprette stabilitet og sikkerhed i hele landet og til at tage fat om de grundlæggende årsager til denne terrorisme, navnlig ved at træffe mere konsekvente foranstaltninger i bekæmpelsen af den interne korruption og ineffektivitet inden for de offentlige institutioner og hæren, som har resulteret i, at hæren er ude afstand til at sætte ind over for Boko Haram i den nordlige del af landet og til at vedtage foranstaltninger, der kan afskære Boko Haram fra deres illegale indkomstkilder gennem samarbejde med nabolandene, navnlig med hensyn til smugling og ulovlig handel; |
| --- | --- |

4.

opfordrer den nyvalgte præsident til at holde sine kampagneløfter og anvende alle ressourcer på at sætte en stopper for den vold, som Boko Haram udøver, til at genoprette stabilitet og sikkerhed i hele landet og til at tage fat om de grundlæggende årsager til denne terrorisme, navnlig ved at træffe mere konsekvente foranstaltninger i bekæmpelsen af den interne korruption og ineffektivitet inden for de offentlige institutioner og hæren, som har resulteret i, at hæren er ude afstand til at sætte ind over for Boko Haram i den nordlige del af landet og til at vedtage foranstaltninger, der kan afskære Boko Haram fra deres illegale indkomstkilder gennem samarbejde med nabolandene, navnlig med hensyn til smugling og ulovlig handel;

| 5. | anmoder Nigerias religiøse myndigheder og ledere om aktivt at samarbejde med civilsamfundet og de offentlige myndigheder for at bekæmpe ekstremisme og radikalisering; |
| --- | --- |

5.

anmoder Nigerias religiøse myndigheder og ledere om aktivt at samarbejde med civilsamfundet og de offentlige myndigheder for at bekæmpe ekstremisme og radikalisering;

| 6. | opfordrer ligeledes de nye nigerianske myndigheder til at vedtage en køreplan for den sociale og økonomiske udvikling i de nordlige og sydlige stater med henblik på at løse problemerne med fattigdom, ulighed, uddannelsesmæssige muligheder og adgang til sundhedspleje, som opstår i forbindelse med decentralisering, og som er årsag til den eskalerende vold, samt til at fremme retfærdig fordeling af olieindtægterne; opfordrer også de nigerianske myndigheder til at iværksætte seriøse tiltag for at forhindre kvindelig omskæring, børneægteskaber og børnearbejde; anmoder EU om at bruge alle dets redskaber til at fremme disse foranstaltninger og til effektivt at bekæmpe ulovlige kapitalstrømme og skattesvig og skatteunddragelse samt styrke det demokratiske internationale samarbejde på skatteområdet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer ligeledes de nye nigerianske myndigheder til at vedtage en køreplan for den sociale og økonomiske udvikling i de nordlige og sydlige stater med henblik på at løse problemerne med fattigdom, ulighed, uddannelsesmæssige muligheder og adgang til sundhedspleje, som opstår i forbindelse med decentralisering, og som er årsag til den eskalerende vold, samt til at fremme retfærdig fordeling af olieindtægterne; opfordrer også de nigerianske myndigheder til at iværksætte seriøse tiltag for at forhindre kvindelig omskæring, børneægteskaber og børnearbejde; anmoder EU om at bruge alle dets redskaber til at fremme disse foranstaltninger og til effektivt at bekæmpe ulovlige kapitalstrømme og skattesvig og skatteunddragelse samt styrke det demokratiske internationale samarbejde på skatteområdet;

| 7. | påskønner den vilje til at bekæmpe terrortruslerne fra Boko Haram, der blev tilkendegivet på det regionale topmøde i Niamey den 20. og 21. januar 2015 af de 13 deltagerlande, og navnlig de militære løfter afgivet af Tchad, Cameroun og Nigeria; og opfordrer til en styrkelse af denne regionale reaktion, ved hjælp af alle eksisterende redskaber og med fuldstændig overholdelse af folkeretten; opfordrer Ecowas til navnlig at fortsætte gennemførelsen af sin nye strategi for terrorbekæmpelse, med særlig fokus på begrænsning af grænseoverskridende ulovlige strømme af våben, krigere og smuglergods; insisterer desuden på, at volden uden dette samarbejde formodentlig vil fortsætte og undergrave fred og stabilitet i hele regionen; påpeger i denne forbindelse, at Boko Haram har svoret troskab mod Islamisk Stat, og at det er nødvendigt at forhindre enhver yderligere samordning eller ethvert samarbejde mellem de to terrororganisationer og forhindre, at denne trussel breder sig; |
| --- | --- |

7.

påskønner den vilje til at bekæmpe terrortruslerne fra Boko Haram, der blev tilkendegivet på det regionale topmøde i Niamey den 20. og 21. januar 2015 af de 13 deltagerlande, og navnlig de militære løfter afgivet af Tchad, Cameroun og Nigeria; og opfordrer til en styrkelse af denne regionale reaktion, ved hjælp af alle eksisterende redskaber og med fuldstændig overholdelse af folkeretten; opfordrer Ecowas til navnlig at fortsætte gennemførelsen af sin nye strategi for terrorbekæmpelse, med særlig fokus på begrænsning af grænseoverskridende ulovlige strømme af våben, krigere og smuglergods; insisterer desuden på, at volden uden dette samarbejde formodentlig vil fortsætte og undergrave fred og stabilitet i hele regionen; påpeger i denne forbindelse, at Boko Haram har svoret troskab mod Islamisk Stat, og at det er nødvendigt at forhindre enhver yderligere samordning eller ethvert samarbejde mellem de to terrororganisationer og forhindre, at denne trussel breder sig;

| 8. | hilser Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds initiativer velkommen og opfordrer Den Afrikanske Union til sammen med alle de berørte lande omgående at tage konkrete skridt til at koordinere bekæmpelsen af terrorgrupper i Sahelregionen; opfordrer Den Europæiske Union til at støtte udviklingen af regionale mekanismer til konfliktstyring såsom den afrikanske beredskabsstyrke såvel som muligheden for at benytte sig af fredsfaciliteten for Afrika og EU’s krisestyringsredskaber; |
| --- | --- |

8.

hilser Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds initiativer velkommen og opfordrer Den Afrikanske Union til sammen med alle de berørte lande omgående at tage konkrete skridt til at koordinere bekæmpelsen af terrorgrupper i Sahelregionen; opfordrer Den Europæiske Union til at støtte udviklingen af regionale mekanismer til konfliktstyring såsom den afrikanske beredskabsstyrke såvel som muligheden for at benytte sig af fredsfaciliteten for Afrika og EU’s krisestyringsredskaber;

| 9. | opfordrer indtrængende det internationale samfund til at gøre mere for at hjælpe den nigerianske regering med at bekæmpe Boko Haram og til at sætte ind over for de grundlæggende årsager til terrorismen, idet kun en global indsats kan sikre, at der sættes en permanent stopper for voldshandlingerne og fundamentalismen;; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende det internationale samfund til at gøre mere for at hjælpe den nigerianske regering med at bekæmpe Boko Haram og til at sætte ind over for de grundlæggende årsager til terrorismen, idet kun en global indsats kan sikre, at der sættes en permanent stopper for voldshandlingerne og fundamentalismen;;

| 10. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelse til at yde Nigeria og Nigerias befolkning udstrakt politisk, udviklingsmæssig og humanitær støtte til bekæmpelse af Boko Haram-truslen og til sikring af landets udvikling; opfordrer EU til at fortsætte sin politiske dialog med Nigeria i overensstemmelse med artikel 8 i den ændrede Cotonouaftale og til i denne sammenhæng omgående at tage fat på spørgsmål vedrørende universelle menneskerettigheder, herunder tanke-, tros- og religionsfrihed og bekæmpelse af enhver form for diskrimination, som fastsat i de universelle, regionale og nationale menneskerettighedsinstrumenter; |
| --- | --- |

10.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelse til at yde Nigeria og Nigerias befolkning udstrakt politisk, udviklingsmæssig og humanitær støtte til bekæmpelse af Boko Haram-truslen og til sikring af landets udvikling; opfordrer EU til at fortsætte sin politiske dialog med Nigeria i overensstemmelse med artikel 8 i den ændrede Cotonouaftale og til i denne sammenhæng omgående at tage fat på spørgsmål vedrørende universelle menneskerettigheder, herunder tanke-, tros- og religionsfrihed og bekæmpelse af enhver form for diskrimination, som fastsat i de universelle, regionale og nationale menneskerettighedsinstrumenter;

| 11. | opfordrer det internationale samfund til at hjælpe de nigerianske flygtninge i nabolandene; opfordrer indtrængende EU’s medlemsstater til straks at oprette et troværdigt og helhedsorienteret europæisk system til forvaltning af migrationsruterne fra Afrika syd for Sahara til Mellemøsten og Nordafrika, tilbyde bæredygtige udviklingsløsninger til oprindelseslandene, såsom Nigeria, og sætte en stopper for de menneskelige tragedier, der finder sted på disse ruter; |
| --- | --- |

11.

opfordrer det internationale samfund til at hjælpe de nigerianske flygtninge i nabolandene; opfordrer indtrængende EU’s medlemsstater til straks at oprette et troværdigt og helhedsorienteret europæisk system til forvaltning af migrationsruterne fra Afrika syd for Sahara til Mellemøsten og Nordafrika, tilbyde bæredygtige udviklingsløsninger til oprindelseslandene, såsom Nigeria, og sætte en stopper for de menneskelige tragedier, der finder sted på disse ruter;

| 12. | opfordrer ligeledes indtrængende EU til at undersøge finansieringen af Boko Haram og til at tackle spørgsmålet om gennemsigtighed i forbindelse med handelen med alle naturressourcer, herunder olie, for at undgå, at virksomheder på nogen måde kan være årsag til en optrapning af konflikter; opfordrer de nigerianske myndigheder og udenlandske selskaber til at hjælpe med at styrke reguleringen inden for udvindingssektoren ved at overholde initiativet om gennemsigtighed for udvindingsindustrien og offentliggøre, hvad virksomhederne betaler til den nigerianske regering; |
| --- | --- |

12.

opfordrer ligeledes indtrængende EU til at undersøge finansieringen af Boko Haram og til at tackle spørgsmålet om gennemsigtighed i forbindelse med handelen med alle naturressourcer, herunder olie, for at undgå, at virksomheder på nogen måde kan være årsag til en optrapning af konflikter; opfordrer de nigerianske myndigheder og udenlandske selskaber til at hjælpe med at styrke reguleringen inden for udvindingssektoren ved at overholde initiativet om gennemsigtighed for udvindingsindustrien og offentliggøre, hvad virksomhederne betaler til den nigerianske regering;

| 13. | mener, at den nigerianske regering har ret og pligt til at forsvare befolkningen mod terrorisme, men fastholder, at en sådan indsats skal gennemføres under overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

13.

mener, at den nigerianske regering har ret og pligt til at forsvare befolkningen mod terrorisme, men fastholder, at en sådan indsats skal gennemføres under overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet;

| 14. | opfordrer til grundige efterforskninger af påstandene om menneskeretskrænkelser, herunder udenretslige henrettelser, tortur, vilkårlige arrestationer og overgreb i form af afpresning, og mener, at sådanne handlinger ikke kan retfærdiggøres som et middel til bekæmpelse af truslen fra Boko Haram eller andre terrororganisationer; mener, at der er et presserende behov for at reformere Nigerias retssystem, hvis terrorismen skal kunne retsforfølges effektivt, og at der ligeledes er et akut behov for en reform af de nigerianske statslige sikkerhedsstyrker; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til grundige efterforskninger af påstandene om menneskeretskrænkelser, herunder udenretslige henrettelser, tortur, vilkårlige arrestationer og overgreb i form af afpresning, og mener, at sådanne handlinger ikke kan retfærdiggøres som et middel til bekæmpelse af truslen fra Boko Haram eller andre terrororganisationer; mener, at der er et presserende behov for at reformere Nigerias retssystem, hvis terrorismen skal kunne retsforfølges effektivt, og at der ligeledes er et akut behov for en reform af de nigerianske statslige sikkerhedsstyrker;

| 15. | opfordrer indtrængende til, at sårede soldater modtager passende behandling, og til at kvinder og piger, der er ofre for voldtægt under væbnede konflikter, tilbydes alle ydelser inden for seksuel og reproduktiv sundhed i EU-finansierede humanitære faciliteter i overensstemmelse med den fælles artikel 3 i Genèvekonventionerne, der garanterer al nødvendig lægehjælp, der kræves i betragtning af den syge og såredes tilstand, og uden negativ forskelsbehandling; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende til, at sårede soldater modtager passende behandling, og til at kvinder og piger, der er ofre for voldtægt under væbnede konflikter, tilbydes alle ydelser inden for seksuel og reproduktiv sundhed i EU-finansierede humanitære faciliteter i overensstemmelse med den fælles artikel 3 i Genèvekonventionerne, der garanterer al nødvendig lægehjælp, der kræves i betragtning af den syge og såredes tilstand, og uden negativ forskelsbehandling;

| 16. | lykønsker general Muhammadu Buhari med valget til præsidentposten som kandidat for All Progressives Congress (APC), og alle, der er blevet valgt til Senatet og Repræsentanternes Hus eller som guvernører eller medlemmer af de delstatslige forsamlinger, fra alle partier; udtrykker sin anerkendelse af de kandidater, der har erkendt deres nederlag med værdighed, herunder først og fremmest den siddende præsidentkandidat Goodluck Jonathan, og konstaterer med tilfredshed, at alle politiske partier og kandidater overholder deres tilsagn om afholdelse af fredelige valg og opfordrer dem indtrængende til fortsat at acceptere resultaterne uden nogen form for voldshandlinger; |
| --- | --- |

16.

lykønsker general Muhammadu Buhari med valget til præsidentposten som kandidat for All Progressives Congress (APC), og alle, der er blevet valgt til Senatet og Repræsentanternes Hus eller som guvernører eller medlemmer af de delstatslige forsamlinger, fra alle partier; udtrykker sin anerkendelse af de kandidater, der har erkendt deres nederlag med værdighed, herunder først og fremmest den siddende præsidentkandidat Goodluck Jonathan, og konstaterer med tilfredshed, at alle politiske partier og kandidater overholder deres tilsagn om afholdelse af fredelige valg og opfordrer dem indtrængende til fortsat at acceptere resultaterne uden nogen form for voldshandlinger;

| 17. | lykønsker den nigerianske befolkning med den tilslutning til demokratiet, det har udvist under hele valgprocessen, og anmoder de nigerianske myndigheder om at styrke god regeringsførelse og om at fremme mere ansvarlige demokratiske institutioner; mener, at det forhold, at magtoverdragelsen følger valgresultatet, er tegn på en styrkelse af demokratiet i Nigeria, som kan tjene som en model for andre afrikanske lande; |
| --- | --- |

17.

lykønsker den nigerianske befolkning med den tilslutning til demokratiet, det har udvist under hele valgprocessen, og anmoder de nigerianske myndigheder om at styrke god regeringsførelse og om at fremme mere ansvarlige demokratiske institutioner; mener, at det forhold, at magtoverdragelsen følger valgresultatet, er tegn på en styrkelse af demokratiet i Nigeria, som kan tjene som en model for andre afrikanske lande;

| 18. | påskønner Nigerias uafhængige nationale valgkommissions vilje til at gennemføre en så vidt muligt troværdig, gennemsigtig og retfærdig valgproces på trods af de interne og eksterne begrænsninger og det pres, den stod over for, og især inddragelsen af handicappede; |
| --- | --- |

18.

påskønner Nigerias uafhængige nationale valgkommissions vilje til at gennemføre en så vidt muligt troværdig, gennemsigtig og retfærdig valgproces på trods af de interne og eksterne begrænsninger og det pres, den stod over for, og især inddragelsen af handicappede;

| 19. | opfordrer ofre at indgive deres klage gennem officielle tvistbilæggelsesordninger og opfordrer de nigerianske myndigheder til at behandle hver enkelt klage ved hjælp af fuldstændige og pålidelige efterforskninger og sikre retfærdighed inden for lovens rammer; opfordrer EU til at støtte udviklingen af sådanne mekanismer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer ofre at indgive deres klage gennem officielle tvistbilæggelsesordninger og opfordrer de nigerianske myndigheder til at behandle hver enkelt klage ved hjælp af fuldstændige og pålidelige efterforskninger og sikre retfærdighed inden for lovens rammer; opfordrer EU til at støtte udviklingen af sådanne mekanismer;

| 20. | opfordrer den nigerianske regering til at fremme kvinders deltagelse i det offentlige og det politiske liv; |
| --- | --- |

20.

opfordrer den nigerianske regering til at fremme kvinders deltagelse i det offentlige og det politiske liv;

| 21. | gentager sit krav om ophævelse af loven om forbud mod homoseksualitet og afskaffelse af dødstraffen; |
| --- | --- |

21.

gentager sit krav om ophævelse af loven om forbud mod homoseksualitet og afskaffelse af dødstraffen;

| 22. | opfordrer de nigerianske myndigheder til at træffe hasteforanstaltninger i Nigerdeltaet, herunder foranstaltninger til indstilling af ulovlige olierelaterede aktiviteter og bistand til personer, der er udsat for forurening; opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde teknisk ekspertise og tilvejebringe ressourcer til genoprettelse af området; opfordrer alle selskaber, der er aktive i regionen, til at overholde de højeste internationale standarder og til at afstå fra alle handlinger, der kan have en negativ indvirkning på miljøet og på lokalsamfundene; |
| --- | --- |

22.

opfordrer de nigerianske myndigheder til at træffe hasteforanstaltninger i Nigerdeltaet, herunder foranstaltninger til indstilling af ulovlige olierelaterede aktiviteter og bistand til personer, der er udsat for forurening; opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde teknisk ekspertise og tilvejebringe ressourcer til genoprettelse af området; opfordrer alle selskaber, der er aktive i regionen, til at overholde de højeste internationale standarder og til at afstå fra alle handlinger, der kan have en negativ indvirkning på miljøet og på lokalsamfundene;

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Nigerias regering og parlament, repræsentanterne for Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater og Den Afrikanske Union. |
| --- | --- |

23.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Nigerias regering og parlament, repræsentanterne for Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater og Den Afrikanske Union.

---

(1)  EUT L 160 af 29.5.2014, s. 27.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/101 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/101

---

P8_TA(2015)0186

Sagen Nadia Savsjenko

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om sagen om Nadja Savtjenko (2015/2663(RSP))

(2016/C 346/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Rusland og Ukraine, navnlig beslutning af 12. marts 2015 om mordet på den russiske oppositionsleder Boris Nemtsov og demokratiets tilstand i Rusland (1) og beslutning af 15. januar 2015 om situationen i Ukraine (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Rusland og Ukraine, navnlig beslutning af 12. marts 2015 om mordet på den russiske oppositionsleder Boris Nemtsov og demokratiets tilstand i Rusland (1) og beslutning af 15. januar 2015 om situationen i Ukraine (2),

| — | der henviser til redegørelse af 4. marts 2015 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den fortsatte tilbageholdelse af Nadja Savtjenko, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelse af 4. marts 2015 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den fortsatte tilbageholdelse af Nadja Savtjenko,

| — | der henviser til de samlede foranstaltninger til gennemførelse af Minskaftalerne, der blev vedtaget og underskrevet i Minsk den 12. februar 2015 og godkendt i deres helhed med FN's Sikkerhedsråds resolution 2202 (2015) af 17. februar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til de samlede foranstaltninger til gennemførelse af Minskaftalerne, der blev vedtaget og underskrevet i Minsk den 12. februar 2015 og godkendt i deres helhed med FN's Sikkerhedsråds resolution 2202 (2015) af 17. februar 2015,

| — | der henviser til EU-erklæringen af 16. april 2015 om Den Russiske Føderations bortførelse og ulovlige frihedsberøvelse af ukrainske borgere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-erklæringen af 16. april 2015 om Den Russiske Føderations bortførelse og ulovlige frihedsberøvelse af ukrainske borgere,

| — | der henviser til bestemmelserne i den humanitære folkeret og særlig den tredje Genève-konvention af 12. august 1949 om behandling af krigsfanger, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i den humanitære folkeret og særlig den tredje Genève-konvention af 12. august 1949 om behandling af krigsfanger,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Ukraines præsident, formanden for Det Europæiske Råd og formanden for Kommissionen, der var resultatet af det 17. topmøde mellem EU og Ukraine, og som opfordrede til øjeblikkelig løsladelse af alle gidsler og ulovligt frihedsberøvede personer, herunder Nadja Savtjenko, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Ukraines præsident, formanden for Det Europæiske Råd og formanden for Kommissionen, der var resultatet af det 17. topmøde mellem EU og Ukraine, og som opfordrede til øjeblikkelig løsladelse af alle gidsler og ulovligt frihedsberøvede personer, herunder Nadja Savtjenko,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at pro-russiske militante aktivister fra den såkaldte »Folkerepublik Luhansk« i det østlige Ukraine ulovligt bortførte løjtnant Nadja Savtjenko, som er militærpilot og tidligere officer i Ukraines væbnede styrker, på ukrainsk område den 18. juni 2014, tilbageholdt hende og overførte hende derefter ulovligt til Den Russiske Føderation; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at pro-russiske militante aktivister fra den såkaldte »Folkerepublik Luhansk« i det østlige Ukraine ulovligt bortførte løjtnant Nadja Savtjenko, som er militærpilot og tidligere officer i Ukraines væbnede styrker, på ukrainsk område den 18. juni 2014, tilbageholdt hende og overførte hende derefter ulovligt til Den Russiske Føderation;

| B. | der henviser til, at Savtjenko, der er født i 1981, har en fremtrædende militærkarriere bag sig, idet hun var den eneste kvindelige soldat i de ukrainske fredsbevarende tropper i Irak og den første kvinde til at indskrive sig på Ukraines luftvåbens akademi, og at hun meldte sig frivilligt til at deltage i kampene i det østlige Ukraine som en del af Aidar-bataljonen, hvor hun blev bortført; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Savtjenko, der er født i 1981, har en fremtrædende militærkarriere bag sig, idet hun var den eneste kvindelige soldat i de ukrainske fredsbevarende tropper i Irak og den første kvinde til at indskrive sig på Ukraines luftvåbens akademi, og at hun meldte sig frivilligt til at deltage i kampene i det østlige Ukraine som en del af Aidar-bataljonen, hvor hun blev bortført;

| C. | der henviser til, at Ruslands undersøgelseskomité den 24. april 2015 forelagde de endelige anklager mod Nadja Savtjenko (medvirken til mordet på to eller flere personer, medvirken til mordforsøg på to eller flere personer og ulovlig indrejse i Den Russiske Føderation); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Ruslands undersøgelseskomité den 24. april 2015 forelagde de endelige anklager mod Nadja Savtjenko (medvirken til mordet på to eller flere personer, medvirken til mordforsøg på to eller flere personer og ulovlig indrejse i Den Russiske Føderation);

| D. | der henviser til, at Nadja Savtjenko er medlem af det ukrainske parlament Radaen og af Ukraines delegation til Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE); der henviser til, at PACE-udvalget om forretningsorden, immuniteter og institutionelle spørgsmål har bekræftet hendes immunitet; der henviser til, at Den Russiske Føderation afviser at anerkende den diplomatiske immunitet, som Nadja Savtjenko har opnået som medlem af det ukrainske parlament Radaen; der henviser til, at det internationale samfund har truffet adskillige foranstaltninger for at få løsladt Nadja Savtjenko, bl.a. PACE-resolution nr. 2034 (2015), der anmoder om hendes øjeblikkelige løsladelse og om, at hendes parlamentariske immunitet som medlem af den ukrainske delegation til PACE respekteres; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nadja Savtjenko er medlem af det ukrainske parlament Radaen og af Ukraines delegation til Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE); der henviser til, at PACE-udvalget om forretningsorden, immuniteter og institutionelle spørgsmål har bekræftet hendes immunitet; der henviser til, at Den Russiske Føderation afviser at anerkende den diplomatiske immunitet, som Nadja Savtjenko har opnået som medlem af det ukrainske parlament Radaen; der henviser til, at det internationale samfund har truffet adskillige foranstaltninger for at få løsladt Nadja Savtjenko, bl.a. PACE-resolution nr. 2034 (2015), der anmoder om hendes øjeblikkelige løsladelse og om, at hendes parlamentariske immunitet som medlem af den ukrainske delegation til PACE respekteres;

| E. | der henviser til, at Den Russiske Føderation har accepteret at foretage en udveksling af alle politiske gidsler og ulovligt frihedsberøvede personer i henhold til Minskaftalerne på grundlag af princippet om »alle for alle«, og at denne udveksling skulle have været afsluttet senest på femtedagen efter tilbagetrækningen af tunge våben; der henviser til, at Nadja Savtjenko ved flere lejligheder blev tilbudt amnesti til gengæld for en tilståelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Russiske Føderation har accepteret at foretage en udveksling af alle politiske gidsler og ulovligt frihedsberøvede personer i henhold til Minskaftalerne på grundlag af princippet om »alle for alle«, og at denne udveksling skulle have været afsluttet senest på femtedagen efter tilbagetrækningen af tunge våben; der henviser til, at Nadja Savtjenko ved flere lejligheder blev tilbudt amnesti til gengæld for en tilståelse;

| F. | der henviser til, at Nadja Savtjenko har sultestrejket i over tre måneder i protest mod den ulovlige frihedsberøvelse af hende; der henviser til, at hun har været udsat for ufrivillige psykiatriske undersøgelser og behandlinger; der henviser til, at domstole i Moskva afviste Nadja Savtjenkos klager over at være varetægtsfængslet; der henviser til, at hendes helbredstilstand i mellemtiden er forværret; der henviser til, at EU og adskillige medlemsstater har givet udtryk for deres reelle humanitære bekymringer i denne henseende; der henviser til, at der er blevet indgivet adskillige klager til Menneskerettighedsrådet og Internationalt Røde Kors for at sikre Nadja Savtjenkos løsladelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Nadja Savtjenko har sultestrejket i over tre måneder i protest mod den ulovlige frihedsberøvelse af hende; der henviser til, at hun har været udsat for ufrivillige psykiatriske undersøgelser og behandlinger; der henviser til, at domstole i Moskva afviste Nadja Savtjenkos klager over at være varetægtsfængslet; der henviser til, at hendes helbredstilstand i mellemtiden er forværret; der henviser til, at EU og adskillige medlemsstater har givet udtryk for deres reelle humanitære bekymringer i denne henseende; der henviser til, at der er blevet indgivet adskillige klager til Menneskerettighedsrådet og Internationalt Røde Kors for at sikre Nadja Savtjenkos løsladelse;

| 1. | opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af Nadja Savtjenko; fordømmer Den Russiske Føderation for den ulovlige kidnapning af Nadja Savtjenko, for at have tilbageholdt hende i et fængsel i næsten ét år og for efterforskningen af hende; kræver, at de russiske myndigheder overholder deres internationale forpligtelse inden for rammerne af Minskaftalerne og især de vedtagne samlede foranstaltninger til gennemførelse af Minskaftalerne; mener, at Rusland ikke har nogen hjemmel eller kompetence til at træffe foranstaltninger mod Nadja Savtjenko, som f.eks. frihedsberøvelse, efterforskning eller rejsning af tiltale mod hende; |
| --- | --- |

1.

opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af Nadja Savtjenko; fordømmer Den Russiske Føderation for den ulovlige kidnapning af Nadja Savtjenko, for at have tilbageholdt hende i et fængsel i næsten ét år og for efterforskningen af hende; kræver, at de russiske myndigheder overholder deres internationale forpligtelse inden for rammerne af Minskaftalerne og især de vedtagne samlede foranstaltninger til gennemførelse af Minskaftalerne; mener, at Rusland ikke har nogen hjemmel eller kompetence til at træffe foranstaltninger mod Nadja Savtjenko, som f.eks. frihedsberøvelse, efterforskning eller rejsning af tiltale mod hende;

| 2. | er af den opfattelse, at tilbageholdelsen af Nadja Savtjenko som krigsfange i et fængsel i Rusland er en overtrædelse af Genève-konventionen; understreger, at de personer, der er ansvarlige for ulovligt at tilbageholde hende i Rusland, kan blive konfronteret med internationale sanktioner eller retsforfølgning for deres handlinger; |
| --- | --- |

2.

er af den opfattelse, at tilbageholdelsen af Nadja Savtjenko som krigsfange i et fængsel i Rusland er en overtrædelse af Genève-konventionen; understreger, at de personer, der er ansvarlige for ulovligt at tilbageholde hende i Rusland, kan blive konfronteret med internationale sanktioner eller retsforfølgning for deres handlinger;

| 3. | minder de russiske myndigheder om, at Savtjenko er i en ekstremt skrøbelig helbredstilstand, og at de er direkte ansvarlige for hendes sikkerhed og trivsel; opfordrer de russiske myndigheder til at give uvildige internationale læger tilladelse til at tilse Savtjenko, idet de sikrer, at eventuelle fysiske eller psykologiske undersøgelser udelukkende gennemføres med Savtjenkos samtykke, og tager hensyn til konsekvenserne af, at hun har sultestrejket i en meget lang periode; opfordrer Rusland til at give internationale humanitære organisationer permanent adgang til at se hende; |
| --- | --- |

3.

minder de russiske myndigheder om, at Savtjenko er i en ekstremt skrøbelig helbredstilstand, og at de er direkte ansvarlige for hendes sikkerhed og trivsel; opfordrer de russiske myndigheder til at give uvildige internationale læger tilladelse til at tilse Savtjenko, idet de sikrer, at eventuelle fysiske eller psykologiske undersøgelser udelukkende gennemføres med Savtjenkos samtykke, og tager hensyn til konsekvenserne af, at hun har sultestrejket i en meget lang periode; opfordrer Rusland til at give internationale humanitære organisationer permanent adgang til at se hende;

| 4. | opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af alle andre ukrainske borgere, herunder den ukrainske filminstruktør Oleg Sentsov og Khaizer Dzhemilev, der tilbageholdes ulovligt i Rusland; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af alle andre ukrainske borgere, herunder den ukrainske filminstruktør Oleg Sentsov og Khaizer Dzhemilev, der tilbageholdes ulovligt i Rusland;

| 5. | opfordrer indtrængende Frankrigs præsident og Tysklands kansler samt de relevante udenrigsministre til at rejse spørgsmålet om løsladelse af Nadja Savtjenko på de næste møder i kontaktgruppen vedrørende gennemførelse af Minskaftalerne i Normandietkvartetten; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til fortsat nøje at følge sagen om Nadja Savtjenko, til at tage sagen op i forskellige sammenhænge og på møder med de russiske myndigheder og til at holde Parlamentet orienteret om resultatet af disse bestræbelser; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende Frankrigs præsident og Tysklands kansler samt de relevante udenrigsministre til at rejse spørgsmålet om løsladelse af Nadja Savtjenko på de næste møder i kontaktgruppen vedrørende gennemførelse af Minskaftalerne i Normandietkvartetten; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til fortsat nøje at følge sagen om Nadja Savtjenko, til at tage sagen op i forskellige sammenhænge og på møder med de russiske myndigheder og til at holde Parlamentet orienteret om resultatet af disse bestræbelser;

| 6. | påpeger, at løsladelsen af Nadja Savtjenko ikke blot er et nødvendigt skridt i retning af en forbedring af forbindelserne mellem Ukraine og Rusland, men også vil vise, at de russiske myndigheder respekterer anerkendelsen af de grundlæggende menneskerettigheder; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at løsladelsen af Nadja Savtjenko ikke blot er et nødvendigt skridt i retning af en forbedring af forbindelserne mellem Ukraine og Rusland, men også vil vise, at de russiske myndigheder respekterer anerkendelsen af de grundlæggende menneskerettigheder;

| 7. | minder om, at Nadja Savtjenko blev valgt som medlem af det ukrainske parlament i forbindelse med det ukrainske generelle parlamentsvalg i oktober 2014 og er en del af Ukraines delegation til PACE, og at hun som sådan har fået tildelt international immunitet; minder Rusland om dets internationale forpligtelse til at respektere hendes immunitet som medlem af PACE; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Nadja Savtjenko blev valgt som medlem af det ukrainske parlament i forbindelse med det ukrainske generelle parlamentsvalg i oktober 2014 og er en del af Ukraines delegation til PACE, og at hun som sådan har fået tildelt international immunitet; minder Rusland om dets internationale forpligtelse til at respektere hendes immunitet som medlem af PACE;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament, Ukraines præsident, regering og parlament samt formanden for Europarådets Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament, Ukraines præsident, regering og parlament samt formanden for Europarådets Parlamentariske Forsamling.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0074.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0011.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/103

---

P8_TA(2015)0187

Situationen i flygtningelejren Yarmouk i Syrien

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om situationen i Yarmoukflygtningelejren i Syrien (2015/2664(RSP))

(2016/C 346/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den humanitære folkeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til den humanitære folkeret,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien,

| — | der henviser til erklæringen af 10. april 2015 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og kommissæren for humanitær bistand og krisestyring om situationen i Yarmouk i Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 10. april 2015 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og kommissæren for humanitær bistand og krisestyring om situationen i Yarmouk i Syrien,

| — | der henviser til erklæringen af 18. april 2015 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på vegne af Den Europæiske Union om situationen i Yarmoukflygtningelejren i Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 18. april 2015 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på vegne af Den Europæiske Union om situationen i Yarmoukflygtningelejren i Syrien,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 2139(2014), 2165(2014) og 2191(2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 2139(2014), 2165(2014) og 2191(2014),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5 og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5 og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at IS/Daesh den 1. april 2015 angreb den palæstinensiske flygtningelejr i Yarmouk; der henviser til, at Assadregimet fortsatte granatbeskydningerne og luftangrebene på lejren som svar på IS' angreb, og at der i hele lejren var intensive gadekampe mellem på den ene side bevæbnede anti-Assadoppositionsgrupper, Aknaf Bait al-Makdis og på den anden side IS/Daesh og Jabhat al-Nusra; der henviser til, at palæstinensiske militære enheder med hjælp fra syriske oprørere den 16. april 2015 tvang IS/Daesh-krigerne til at fortrække fra lejren; der henviser til, at IS/Daesh' tilbagetrækning giver den affilierede al-Qaede gruppe Jabhat al-Nusra langt den største kontrol over lejren; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at IS/Daesh den 1. april 2015 angreb den palæstinensiske flygtningelejr i Yarmouk; der henviser til, at Assadregimet fortsatte granatbeskydningerne og luftangrebene på lejren som svar på IS' angreb, og at der i hele lejren var intensive gadekampe mellem på den ene side bevæbnede anti-Assadoppositionsgrupper, Aknaf Bait al-Makdis og på den anden side IS/Daesh og Jabhat al-Nusra; der henviser til, at palæstinensiske militære enheder med hjælp fra syriske oprørere den 16. april 2015 tvang IS/Daesh-krigerne til at fortrække fra lejren; der henviser til, at IS/Daesh' tilbagetrækning giver den affilierede al-Qaede gruppe Jabhat al-Nusra langt den største kontrol over lejren;

| B. | der henviser til, at Yarmouk, der er den største palæstinensiske flygtningelejr i Syrien, og som blev oprettet i 1957 for at huse mennesker på flugt fra den arabiske-israelske konflikt, har været underlagt kampe mellem den syriske regering og væbnede grupper såsom Jabhat al-Nusra og Den Frie Syriske Hær; der henviser til, at der før den syriske konflikt boede 160 000 civile i lejren, mens der i dag kun er 18 000 tilbage; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Yarmouk, der er den største palæstinensiske flygtningelejr i Syrien, og som blev oprettet i 1957 for at huse mennesker på flugt fra den arabiske-israelske konflikt, har været underlagt kampe mellem den syriske regering og væbnede grupper såsom Jabhat al-Nusra og Den Frie Syriske Hær; der henviser til, at der før den syriske konflikt boede 160 000 civile i lejren, mens der i dag kun er 18 000 tilbage;

| C. | der henviser til, at de 480 000 palæstinensiske flygtninge er en særlig sårbar gruppe under krisen i Syrien; der henviser til, at de bor spredt over 60 lejre i regionen; der henviser til, at 95 % af de palæstinensiske flygtninge for tiden beror på hjælp fra De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA) for at få opfyldt deres daglige behov for føde, vand og sundhedspleje; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de 480 000 palæstinensiske flygtninge er en særlig sårbar gruppe under krisen i Syrien; der henviser til, at de bor spredt over 60 lejre i regionen; der henviser til, at 95 % af de palæstinensiske flygtninge for tiden beror på hjælp fra De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA) for at få opfyldt deres daglige behov for føde, vand og sundhedspleje;

| D. | der henviser til, at den civile befolkning i Yarmouklejren har været under belejring siden december 2012 og udsat for vilkårlige bombninger af Assadregimet og fortsat er fanget i lejren; der henviser til, at 18 000 civile palæstinensere og syrere i Yarmouk, herunder 3 500 børn, ifølge UNRWA mangler den mest grundlæggende humanitære bistand; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den civile befolkning i Yarmouklejren har været under belejring siden december 2012 og udsat for vilkårlige bombninger af Assadregimet og fortsat er fanget i lejren; der henviser til, at 18 000 civile palæstinensere og syrere i Yarmouk, herunder 3 500 børn, ifølge UNRWA mangler den mest grundlæggende humanitære bistand;

| E. | der henviser til, at der er en permanent sundhedskrise i lejren, at der var en tyfusepidemi og en hepatitis A-epidemi i 2014, at vandrelaterede sygdomme er endemiske, og at der er en udbredt fejlernæring med alle de kendte følger heraf; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er en permanent sundhedskrise i lejren, at der var en tyfusepidemi og en hepatitis A-epidemi i 2014, at vandrelaterede sygdomme er endemiske, og at der er en udbredt fejlernæring med alle de kendte følger heraf;

| F. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd har opfordret alle parterne i den syriske borgerkrig til at tillade humanitær adgang til Yarmouklejren og til uden nogen form for obstruktion at tillade humanitær hjælp at nå frem til den; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd har opfordret alle parterne i den syriske borgerkrig til at tillade humanitær adgang til Yarmouklejren og til uden nogen form for obstruktion at tillade humanitær hjælp at nå frem til den;

| G. | der henviser til, at Kommissionen har frigivet en øjeblikkelig nødfinansiering på 2,5 mio. EUR i form af likvide midler og nødhjælpsforsyninger til UNRWA's operationer for at yde livsvigtig bistand til palæstinensiske flygtninge i Syrien; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen har frigivet en øjeblikkelig nødfinansiering på 2,5 mio. EUR i form af likvide midler og nødhjælpsforsyninger til UNRWA's operationer for at yde livsvigtig bistand til palæstinensiske flygtninge i Syrien;

| H. | der henviser til, at derudover og som led i EU’s humanitære støtte til Syrien i 2015 vil støtten lette en hurtig humanitær indsats for at imødekomme behovene hos sårbare familier; der henviser til, at denne støtte omfatter alle dele af Syrien, som er berørt af konflikten, med særlig fokus på den seneste vold i Yarmouk, Idlib, Dara'a og Aleppo; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at derudover og som led i EU’s humanitære støtte til Syrien i 2015 vil støtten lette en hurtig humanitær indsats for at imødekomme behovene hos sårbare familier; der henviser til, at denne støtte omfatter alle dele af Syrien, som er berørt af konflikten, med særlig fokus på den seneste vold i Yarmouk, Idlib, Dara'a og Aleppo;

| I. | der henviser til, at det syriske regimes og andre krigsførende styrkers fortsatte afvisning af humanitær bistand til de flygtninge, der lever i Yarmouklejren, er en overtrædelse af den humanitære folkeret; der henviser til, at UNRWA's kapacitet til at gennemføre livsreddende katastrofeindsatser som reaktion på pludselige begivenheder, såsom de, der overgår Yarmouk, i høj grad er undermineret af en kronisk underfinansiering af humanitære interventioner i Syrien; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det syriske regimes og andre krigsførende styrkers fortsatte afvisning af humanitær bistand til de flygtninge, der lever i Yarmouklejren, er en overtrædelse af den humanitære folkeret; der henviser til, at UNRWA's kapacitet til at gennemføre livsreddende katastrofeindsatser som reaktion på pludselige begivenheder, såsom de, der overgår Yarmouk, i høj grad er undermineret af en kronisk underfinansiering af humanitære interventioner i Syrien;

| 1. | udtrykker sin dybeste bekymring over den fortsatte forværring af den sikkerhedsmæssige og humanitære situation i Syrien og navnlig i den palæstinensiske flygtningelejer i Yarmouk og i andre palæstinensiske lejre; gentager sit store vilje til at støtte ofrene for den syriske konflikt; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybeste bekymring over den fortsatte forværring af den sikkerhedsmæssige og humanitære situation i Syrien og navnlig i den palæstinensiske flygtningelejer i Yarmouk og i andre palæstinensiske lejre; gentager sit store vilje til at støtte ofrene for den syriske konflikt;

| 2. | fordømmer overtagelsen af Yarmouklejren og de terrorhandlinger, som IS/Daesh og Jabhat al-Nusra har begået, samt Assadregimets belejring af Yarmouk og bombardering af lejren, herunder med tøndebomber, der pådrager den berørte befolkning forfærdelige lidelser; kræver en øjeblikkelig ophævelse af belejringen og et stop for alle angreb på civilbefolkningen; |
| --- | --- |

2.

fordømmer overtagelsen af Yarmouklejren og de terrorhandlinger, som IS/Daesh og Jabhat al-Nusra har begået, samt Assadregimets belejring af Yarmouk og bombardering af lejren, herunder med tøndebomber, der pådrager den berørte befolkning forfærdelige lidelser; kræver en øjeblikkelig ophævelse af belejringen og et stop for alle angreb på civilbefolkningen;

| 3. | udtrykker sin dybe bekymring med hensyn til de menneskerettighedsforkæmpere, der er tilbageholdt i Yarmouklejren og de, der er tilbageholdt af de syriske sikkerhedsstyrker; opfordrer alle bevæbnede grupper i Yarmouklejren til at indstille deres angreb mod menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

3.

udtrykker sin dybe bekymring med hensyn til de menneskerettighedsforkæmpere, der er tilbageholdt i Yarmouklejren og de, der er tilbageholdt af de syriske sikkerhedsstyrker; opfordrer alle bevæbnede grupper i Yarmouklejren til at indstille deres angreb mod menneskerettighedsforkæmpere;

| 4. | opfordrer indtrængende til, at der skabes en neutral status for Yarmouk, og at civilbefolkningen i lejren, navnlig børn og kvinder, beskyttes, og at der sikres lægefaciliteter, skoler og tilflugtssteder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende til, at der skabes en neutral status for Yarmouk, og at civilbefolkningen i lejren, navnlig børn og kvinder, beskyttes, og at der sikres lægefaciliteter, skoler og tilflugtssteder;

| 5. | understreger, at den igangværende krig i Syrien og den trussel, som IS/Daesh udgør, skaber en alvorlig fare for befolkningen i Syrien og for det bredere Mellemøsten; opfordrer EU til at bidrage til den fælles indsats for at mildne den humanitære krise og spille en rolle med hensyn til at hjælpe nabolandene med at give husly til de flygtninge, der flygter fra konflikten i Syrien, hvoraf mange mister livet på både i Middelhavet; |
| --- | --- |

5.

understreger, at den igangværende krig i Syrien og den trussel, som IS/Daesh udgør, skaber en alvorlig fare for befolkningen i Syrien og for det bredere Mellemøsten; opfordrer EU til at bidrage til den fælles indsats for at mildne den humanitære krise og spille en rolle med hensyn til at hjælpe nabolandene med at give husly til de flygtninge, der flygter fra konflikten i Syrien, hvoraf mange mister livet på både i Middelhavet;

| 6. | tilskynder til gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 2139(2014), 2165(2014) og 2191(2014) i hele Syrien; opfordrer alle involverede parter i konflikten til at give UNRWA, ICRC og andre internationale hjælpeorganisationer uhindret adgang til Yarmoukflygtningelejren og sikre en umiddelbar og ubetinget humanitær adgang, mulighed for at evakuere civile og til at skabe en sikker passage for alle civile, der ønsker at forlade lejren; opfordrer til, at der skabes humanitære korridorer, der hverken kontrolleres af det syriske regime eller af IS/Daesh eller Jabhat al-Nusra i lyset af de store og fortsatte krænkelser af den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

6.

tilskynder til gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 2139(2014), 2165(2014) og 2191(2014) i hele Syrien; opfordrer alle involverede parter i konflikten til at give UNRWA, ICRC og andre internationale hjælpeorganisationer uhindret adgang til Yarmoukflygtningelejren og sikre en umiddelbar og ubetinget humanitær adgang, mulighed for at evakuere civile og til at skabe en sikker passage for alle civile, der ønsker at forlade lejren; opfordrer til, at der skabes humanitære korridorer, der hverken kontrolleres af det syriske regime eller af IS/Daesh eller Jabhat al-Nusra i lyset af de store og fortsatte krænkelser af den humanitære folkeret;

| 7. | glæder sig over, at Kommissionen har frigivet en øjeblikkelig nødfinansiering på 2,5 mio. EUR til UNRWA's operationer for at yde livsvigtig bistand til palæstinensiske flygtninge i Syrien; roser INRWA for det vigtige arbejde, det udfører, og udtrykker sin stærke vilje til fortsat at samarbejde med UNRWA's generalkommissær Pierre Krähenbühl og alle andre parter for at lindre lidelserne for dem, der i den største nød; betoner, at det er nødvendigt, at EU og dens medlemsstater øger deres støtte til UNRWA's nødhjælpsindsats for civile i Yarmouk og andre dele i Syrien og sikrer, at alle palæstinensiske flygtninge, værtssamfund og andre modtager den bistand, de behøver; tilskynder EU til at deltage i finansieringen af UNRWA's appel om katastrofehjælp på 30 mio. dollars og støtte UNRWA både diplomatisk og politisk; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at Kommissionen har frigivet en øjeblikkelig nødfinansiering på 2,5 mio. EUR til UNRWA's operationer for at yde livsvigtig bistand til palæstinensiske flygtninge i Syrien; roser INRWA for det vigtige arbejde, det udfører, og udtrykker sin stærke vilje til fortsat at samarbejde med UNRWA's generalkommissær Pierre Krähenbühl og alle andre parter for at lindre lidelserne for dem, der i den største nød; betoner, at det er nødvendigt, at EU og dens medlemsstater øger deres støtte til UNRWA's nødhjælpsindsats for civile i Yarmouk og andre dele i Syrien og sikrer, at alle palæstinensiske flygtninge, værtssamfund og andre modtager den bistand, de behøver; tilskynder EU til at deltage i finansieringen af UNRWA's appel om katastrofehjælp på 30 mio. dollars og støtte UNRWA både diplomatisk og politisk;

| 8. | fordømmer på det kraftigste misbrug af børn, massakrer, tortur, drab og seksuel vold, som befolkningen i Syrien er offer for; understreger, hvor vigtigt det er at træffe passende foranstaltninger til at sikre sikkerheden for uskyldige civile, herunder kvinder og børn; erkender, at kvinder og piger er hyppige ofre for krigsvoldtægter i den syriske konflikt, herunder i regimets fængsler; understreger, at den fælles artikel 3 i Genèvekonventionen garanter at alle sårede og syge kan få den lægelige hjælp, som deres tilstand kræver, og uden negativ forskelsbehandling; opfordrer yderne af humanitær hjælp til at yde alle former for sundhedsydelser i de EU-finansierede humanitære faciliteter; |
| --- | --- |

8.

fordømmer på det kraftigste misbrug af børn, massakrer, tortur, drab og seksuel vold, som befolkningen i Syrien er offer for; understreger, hvor vigtigt det er at træffe passende foranstaltninger til at sikre sikkerheden for uskyldige civile, herunder kvinder og børn; erkender, at kvinder og piger er hyppige ofre for krigsvoldtægter i den syriske konflikt, herunder i regimets fængsler; understreger, at den fælles artikel 3 i Genèvekonventionen garanter at alle sårede og syge kan få den lægelige hjælp, som deres tilstand kræver, og uden negativ forskelsbehandling; opfordrer yderne af humanitær hjælp til at yde alle former for sundhedsydelser i de EU-finansierede humanitære faciliteter;

| 9. | udtrykker sin fulde støtte til den indsats, som FN's særlige udsending til Syrien, Staffan de Mistura, yder for at tilvejebringe lokale våbenhviler og humanitære pauser fra alle sider for at yde humanitær hjælp; gentager sin opfordring til EU til at tage diplomatiske initiativer med dette formål for øje; |
| --- | --- |

9.

udtrykker sin fulde støtte til den indsats, som FN's særlige udsending til Syrien, Staffan de Mistura, yder for at tilvejebringe lokale våbenhviler og humanitære pauser fra alle sider for at yde humanitær hjælp; gentager sin opfordring til EU til at tage diplomatiske initiativer med dette formål for øje;

| 10. | gentager sin opfordring til, at der findes en varig løsning på den syriske konflikt gennem en omfattende og syriskledet inklusiv politisk proces på grundlag af Genèvekommunikéet af juni 2012, der kan føre til et reelt politisk skifte i Syrien, der kan opfylde det syriske folks berettigede forventninger og give dem mulighed for at bestemme deres egen fremtid på en uafhængig og demokratisk måde; glæder sig over bekendtgørelsen af, at der vil blive holdt nye Genèvesamtaler i maj mellem Assadregimet, oppositionen, medlemmer af FN's Sikkerhedsråd samt regionale magter, herunder Iran; |
| --- | --- |

10.

gentager sin opfordring til, at der findes en varig løsning på den syriske konflikt gennem en omfattende og syriskledet inklusiv politisk proces på grundlag af Genèvekommunikéet af juni 2012, der kan føre til et reelt politisk skifte i Syrien, der kan opfylde det syriske folks berettigede forventninger og give dem mulighed for at bestemme deres egen fremtid på en uafhængig og demokratisk måde; glæder sig over bekendtgørelsen af, at der vil blive holdt nye Genèvesamtaler i maj mellem Assadregimet, oppositionen, medlemmer af FN's Sikkerhedsråd samt regionale magter, herunder Iran;

| 11. | er fortsat overbevist om, at der ikke kan opnås vedvarende fred i Syrien, hvis ikke gerningsmændene til de begåede forbrydelser, herunder i forbindelse med Yarmouklejren, stilles til ansvar; gentager sit krav om, at situationen i Syrien henvises til Den Internationale Straffedomstol; opfordrer EU og dens medlemsstater til alvorligt at overveje de seneste henstillinger fra FN's undersøgelseskommission om oprettelse af en særdomstol for de i Syrien begåede forbrydelser; |
| --- | --- |

11.

er fortsat overbevist om, at der ikke kan opnås vedvarende fred i Syrien, hvis ikke gerningsmændene til de begåede forbrydelser, herunder i forbindelse med Yarmouklejren, stilles til ansvar; gentager sit krav om, at situationen i Syrien henvises til Den Internationale Straffedomstol; opfordrer EU og dens medlemsstater til alvorligt at overveje de seneste henstillinger fra FN's undersøgelseskommission om oprettelse af en særdomstol for de i Syrien begåede forbrydelser;

| 12. | er af den opfattelse, at Parlamentet bør foretage et ad hoc-besøg til Yarmouklejren for uafhængigt at vurdere den humanitære situation, så snart sikkerhedsbetingelserne gør dette muligt, i samordning med FN og uafhængigt af Assadregimet og alle andre parter i konflikten; |
| --- | --- |

12.

er af den opfattelse, at Parlamentet bør foretage et ad hoc-besøg til Yarmouklejren for uafhængigt at vurdere den humanitære situation, så snart sikkerhedsbetingelserne gør dette muligt, i samordning med FN og uafhængigt af Assadregimet og alle andre parter i konflikten;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN’s generalsekretær, Den Arabiske Ligas særlige udsending til Syrien, generalsekretæren for Golfstaternes Samarbejdsråd, præsidenten for Den Palæstinensiske Myndighed, Det Palæstinensiske Lovgivende Råd og alle parter involveret i konflikten i Syrien. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN’s generalsekretær, Den Arabiske Ligas særlige udsending til Syrien, generalsekretæren for Golfstaternes Samarbejdsråd, præsidenten for Den Palæstinensiske Myndighed, Det Palæstinensiske Lovgivende Råd og alle parter involveret i konflikten i Syrien.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/106 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/106

---

P8_TA(2015)0188

Fængsling af menneske- og arbejdstagerrettighedsaktivister i Algeriet

Europa-Parlamentets beslutning af 30. april 2015 om fængsling af arbejdstagere og menneskerettighedsaktivister i Algeriet (2015/2665(RSP))

(2016/C 346/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Algeriet, navnlig beslutningerne af henholdsvis 9. juni 2005 om pressefriheden i Algeriet (1) og 10. oktober 2002 om indgåelse af en associeringsaftale med Algeriet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Algeriet, navnlig beslutningerne af henholdsvis 9. juni 2005 om pressefriheden i Algeriet (1) og 10. oktober 2002 om indgåelse af en associeringsaftale med Algeriet (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2013 og Den Europæiske Unions politik på området (3) og sin beslutning af 23. oktober 2013 om den europæiske naboskabspolitik: på vej mod et stærkere partnerskab: EP’s holdning til 2012-statusrapporterne (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2013 og Den Europæiske Unions politik på området (3) og sin beslutning af 23. oktober 2013 om den europæiske naboskabspolitik: på vej mod et stærkere partnerskab: EP’s holdning til 2012-statusrapporterne (4),

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 20. april 2015 om revisionen af den europæiske naboskabspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 20. april 2015 om revisionen af den europæiske naboskabspolitik,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions erklæring af 13. maj 2014 efter det ottende møde i Associeringsrådet EU-Algeriet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions erklæring af 13. maj 2014 efter det ottende møde i Associeringsrådet EU-Algeriet,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 15. maj 2012 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »en ny europæisk naboskabspolitik« (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 15. maj 2012 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »en ny europæisk naboskabspolitik« (JOIN(2012)0014),

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra marts 2014 om Algeriet inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik i 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra marts 2014 om Algeriet inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik i 2013,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds erklæring fra juni 2011 om de sydlige nabolande, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds erklæring fra juni 2011 om de sydlige nabolande,

| — | der henviser til erklæringen fra FN’s højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, under hendes besøg i Algeriet i september 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra FN’s højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, under hendes besøg i Algeriet i september 2012,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Algeriet, som trådte i kraft den 1. september 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Algeriet, som trådte i kraft den 1. september 2005,

| — | der henviser til artikel 2 i ovennævnte associeringsaftale, ifølge hvilken respekten for de demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder skal danne grundlag for parternes interne og internationale politikker og udgør et væsentligt element i aftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i ovennævnte associeringsaftale, ifølge hvilken respekten for de demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder skal danne grundlag for parternes interne og internationale politikker og udgør et væsentligt element i aftalen,

| — | der henviser til Algeriets forfatning, der blev vedtaget ved en folkeafstemning den 28. november 1996, særlig artikel 34-36, 39, 41 og 43, |
| --- | --- |

—

der henviser til Algeriets forfatning, der blev vedtaget ved en folkeafstemning den 28. november 1996, særlig artikel 34-36, 39, 41 og 43,

| — | der henviser til den endelige rapport af 5. august 2012 fra EU’s valgobservationsmission ved parlamentsvalget i Algeriet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport af 5. august 2012 fra EU’s valgobservationsmission ved parlamentsvalget i Algeriet,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som Algeriet har undertegnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som Algeriet har undertegnet,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 87 fra 1948 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og konvention nr. 98 fra 1949 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 87 fra 1948 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og konvention nr. 98 fra 1949 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at der på det seneste har været afholdt demonstrationer mod arbejdsløshed i Algeriet; der henviser til, at de algeriske myndigheder har anerkendt, at demonstranternes krav er berettigede; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, herunder forkæmpere for arbejdstagerrettigheder, især i Algeriets sydlige regioner, ikke desto mindre i de seneste fire år og med fornyet kraft siden begyndelsen af 2015 er blevet truet, verbalt forulempet og udsat for mishandling samt retslig chikane på en baggrund af eskalerende økonomiske, sociale og miljømæssige protester; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der på det seneste har været afholdt demonstrationer mod arbejdsløshed i Algeriet; der henviser til, at de algeriske myndigheder har anerkendt, at demonstranternes krav er berettigede; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, herunder forkæmpere for arbejdstagerrettigheder, især i Algeriets sydlige regioner, ikke desto mindre i de seneste fire år og med fornyet kraft siden begyndelsen af 2015 er blevet truet, verbalt forulempet og udsat for mishandling samt retslig chikane på en baggrund af eskalerende økonomiske, sociale og miljømæssige protester;

| B. | der henviser til, at Mohamed Rag, en arbejdstagerrettighedsaktivist fra Den Nationale Komité for Forsvar af Arbejdsløses Rettighedere (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) i byen Laghouat, den 22. januar 2015 blev arresteret og idømt 18 måneders fængsel og en bøde på 20 000 DZD for »vold mod et medlem af sikkerhedsstyrkerne i funktion«, og at hans dom blev anket, men stadfæstet den 18. marts 2015; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Mohamed Rag, en arbejdstagerrettighedsaktivist fra Den Nationale Komité for Forsvar af Arbejdsløses Rettighedere (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) i byen Laghouat, den 22. januar 2015 blev arresteret og idømt 18 måneders fængsel og en bøde på 20 000 DZD for »vold mod et medlem af sikkerhedsstyrkerne i funktion«, og at hans dom blev anket, men stadfæstet den 18. marts 2015;

| C. | der henviser til, at otte arbejdstagerrettighedsaktivister og medlemmer af CNDDC — Khencha Belgacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar og Djaballah Abdelkader- den 28. januar 2015 i byen Laghouat blev arresteret, da de samledes foran byretten for at kræve Mohamed Rag sat på fri fod; der henviser til, at disse otte aktivister efterfølgende, i marts 2015, hver især blev idømt et års fængsel, heraf seks måneder betinget, og en bøde på 5 000 DZD for »uautoriseret/ulovlig forsamling« og »forsøg på at påvirke dommerafgørelser«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at otte arbejdstagerrettighedsaktivister og medlemmer af CNDDC — Khencha Belgacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar og Djaballah Abdelkader- den 28. januar 2015 i byen Laghouat blev arresteret, da de samledes foran byretten for at kræve Mohamed Rag sat på fri fod; der henviser til, at disse otte aktivister efterfølgende, i marts 2015, hver især blev idømt et års fængsel, heraf seks måneder betinget, og en bøde på 5 000 DZD for »uautoriseret/ulovlig forsamling« og »forsøg på at påvirke dommerafgørelser«;

| D. | der henviser til, at der under retssagen mod de ovennævnte CNDDC-aktivister, der fandt sted den 11. marts 2015 i Laghouat, var udkommanderet et usædvanlig højt antal politifolk, som hindrede offentligheden og forsvarets vidner i at få adgang til retslokalet, og at politiet uden for retslokalet arresterede og efterfølgende løslod hen imod 50 fredelige demonstranter, som gav udtryk for deres solidaritet med de ni fanger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der under retssagen mod de ovennævnte CNDDC-aktivister, der fandt sted den 11. marts 2015 i Laghouat, var udkommanderet et usædvanlig højt antal politifolk, som hindrede offentligheden og forsvarets vidner i at få adgang til retslokalet, og at politiet uden for retslokalet arresterede og efterfølgende løslod hen imod 50 fredelige demonstranter, som gav udtryk for deres solidaritet med de ni fanger;

| E. | der påpeger, at selv om undtagelsestilstanden blev ophævet i februar 2011 under indtryk af bølgen af prodemokratiske masseprotester, er de hidtidige restriktioner — de jure og de facto — for fredelige forsamlinger blevet opretholdt, navnlig er det i henhold til et dekret af 18. juni 2001 stadig forbudt at afholde offentlige demonstrationer i byen Algier, ligesom lov nr. 91-19 af 2. december 1991 om offentlige møder og demonstrationer gør ethvert offentligt arrangement betinget af forhåndsgodkendelse; der henviser til, at indenrigsministeriet sjældent giver tilladelse til offentlige forsamlinger; |
| --- | --- |

E.

der påpeger, at selv om undtagelsestilstanden blev ophævet i februar 2011 under indtryk af bølgen af prodemokratiske masseprotester, er de hidtidige restriktioner — de jure og de facto — for fredelige forsamlinger blevet opretholdt, navnlig er det i henhold til et dekret af 18. juni 2001 stadig forbudt at afholde offentlige demonstrationer i byen Algier, ligesom lov nr. 91-19 af 2. december 1991 om offentlige møder og demonstrationer gør ethvert offentligt arrangement betinget af forhåndsgodkendelse; der henviser til, at indenrigsministeriet sjældent giver tilladelse til offentlige forsamlinger;

| F. | der henviser til, at enhver, der deltager i ulovlige demonstrationer, kan retsforfølges og risikerer fængselsdomme på mellem to måneder og fem år i overensstemmelse med artikel 99 og 100 i det algeriske straffelov; der henviser til, at fristen for registrering af nye foreninger udløb i januar 2014, og at alle foreninger, som på det tidspunkt ikke havde opnået godkendelse, herefter blev erklæret ulovlige; der henviser til, at fredelige demonstrationer tvangsopløses af politiet, undertiden med voldsanvendelse, og at fredelige demonstranter risikerer at blive arresteret forud for demonstrationerne for at forhindre dem i at finde sted; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at enhver, der deltager i ulovlige demonstrationer, kan retsforfølges og risikerer fængselsdomme på mellem to måneder og fem år i overensstemmelse med artikel 99 og 100 i det algeriske straffelov; der henviser til, at fristen for registrering af nye foreninger udløb i januar 2014, og at alle foreninger, som på det tidspunkt ikke havde opnået godkendelse, herefter blev erklæret ulovlige; der henviser til, at fredelige demonstrationer tvangsopløses af politiet, undertiden med voldsanvendelse, og at fredelige demonstranter risikerer at blive arresteret forud for demonstrationerne for at forhindre dem i at finde sted;

| G. | der henviser til, at den algeriske regering i 2014 indførte prodemokratiske forfatningsændringer og lovede yderligere reformer vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; der konstaterer, at implementeringen af disse reformer indtil nu har været utilfredsstillende; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den algeriske regering i 2014 indførte prodemokratiske forfatningsændringer og lovede yderligere reformer vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; der konstaterer, at implementeringen af disse reformer indtil nu har været utilfredsstillende;

| H. | der henviser til, at fire andre arbejdstagerrettighedsaktivister, Rachid Yousef Sultani, Abdelhamid Aouine, Lakhdar Brahimi og Ferhat Missa, medlemmer af CNDDC i byen El Oued, i marts 2015 blev arresteret under anklage for at opildne til forsamling; der henviser til, at to af dem blev frikendt, mens Rachid Aouine blev dømt og Youssef Sultani er blevet løsladt, mens han afventer sin retssag; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fire andre arbejdstagerrettighedsaktivister, Rachid Yousef Sultani, Abdelhamid Aouine, Lakhdar Brahimi og Ferhat Missa, medlemmer af CNDDC i byen El Oued, i marts 2015 blev arresteret under anklage for at opildne til forsamling; der henviser til, at to af dem blev frikendt, mens Rachid Aouine blev dømt og Youssef Sultani er blevet løsladt, mens han afventer sin retssag;

| I. | der henviser til, at en ny lov om foreninger (nr. 12-06), som trådte i kraft i januar 2012, har indført restriktioner for ikke-statslige organisationer og civilsamfundsgrupper for så vidt angår deres oprettelse, funktion, registrering og adgang til udenlandsk finansiering; der henviser til, at denne nye lov også kriminaliserer medlemmer af uregistrerede, suspenderede og opløste foreninger, som risikerer seks måneders fængsel og en kraftig bøde, og derved hindrer udøvelsen af foreningsfriheden; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en ny lov om foreninger (nr. 12-06), som trådte i kraft i januar 2012, har indført restriktioner for ikke-statslige organisationer og civilsamfundsgrupper for så vidt angår deres oprettelse, funktion, registrering og adgang til udenlandsk finansiering; der henviser til, at denne nye lov også kriminaliserer medlemmer af uregistrerede, suspenderede og opløste foreninger, som risikerer seks måneders fængsel og en kraftig bøde, og derved hindrer udøvelsen af foreningsfriheden;

| J. | der henviser til, at selv om lov nr. 90-14 af 2. juni 1990 om betingelserne for udøvelse af fagforeningsrettigheder giver arbejdstagere mulighed for at danne fagforeninger uden tilladelse ved at underrette myndighederne skriftligt herom, har myndighederne i flere tilfælde har afslået at udstede en kvittering for modtagelsen, uden hvilken en fagforening ikke lovligt kan repræsentere arbejdstagere; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at selv om lov nr. 90-14 af 2. juni 1990 om betingelserne for udøvelse af fagforeningsrettigheder giver arbejdstagere mulighed for at danne fagforeninger uden tilladelse ved at underrette myndighederne skriftligt herom, har myndighederne i flere tilfælde har afslået at udstede en kvittering for modtagelsen, uden hvilken en fagforening ikke lovligt kan repræsentere arbejdstagere;

| K. | der henviser til, at Algeriet, hvis anvendelse af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO’s) konvention nr. 87 i juni 2014 er ved at blive undersøgt, i flere rapporter fra ILO’s eksperter er blevet kritiseret for at krænke arbejdstagernes ret til at strejke og til at danne fagforeninger efter eget valg; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Algeriet, hvis anvendelse af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO’s) konvention nr. 87 i juni 2014 er ved at blive undersøgt, i flere rapporter fra ILO’s eksperter er blevet kritiseret for at krænke arbejdstagernes ret til at strejke og til at danne fagforeninger efter eget valg;

| L. | der henviser til, at der i 2012 blev indledt forhandlinger om en handlingsplan mellem EU og Algeriet inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik; der henviser til, at Kommissionen i marts 2014 anerkendte begge parters interesse i at styrke dialogen og samarbejdet om sikkerhed og regionale spørgsmål, men ikke desto mindre udtrykte bekymring over manglen på uafhængighed i retsvæsenet og forringelsen af situationen med hensyn til forenings-, forsamlings- og ytringsfriheden i Algeriet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der i 2012 blev indledt forhandlinger om en handlingsplan mellem EU og Algeriet inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik; der henviser til, at Kommissionen i marts 2014 anerkendte begge parters interesse i at styrke dialogen og samarbejdet om sikkerhed og regionale spørgsmål, men ikke desto mindre udtrykte bekymring over manglen på uafhængighed i retsvæsenet og forringelsen af situationen med hensyn til forenings-, forsamlings- og ytringsfriheden i Algeriet;

| M. | der henviser til, at Algeriet har været medlem af FN’s Menneskerettighedsråd siden januar 2014; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Algeriet har været medlem af FN’s Menneskerettighedsråd siden januar 2014;

| 1. | fordømmer anholdelsen og fængslingen af de fredelige aktivister Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar, Djaballah Abdelkader, der tilbageholdes på trods af, at deres aktiviteter er fuldt lovlige ifølge algerisk lov og i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsinstrumenter, som Algeriet har ratificeret; kræver, at de løslades, og at alle anklager mod dem frafaldes; |
| --- | --- |

1.

fordømmer anholdelsen og fængslingen af de fredelige aktivister Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar, Djaballah Abdelkader, der tilbageholdes på trods af, at deres aktiviteter er fuldt lovlige ifølge algerisk lov og i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsinstrumenter, som Algeriet har ratificeret; kræver, at de løslades, og at alle anklager mod dem frafaldes;

| 2. | erindrer om, at Algeriet er bundet af associeringsaftalens artikel 2, hvori det hedder, at respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder er et væsentligt element i aftalen, og at Algeriet dermed har pligt til at respektere de universelle menneskerettigheder, herunder forsamlings- og foreningsfriheden; |
| --- | --- |

2.

erindrer om, at Algeriet er bundet af associeringsaftalens artikel 2, hvori det hedder, at respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder er et væsentligt element i aftalen, og at Algeriet dermed har pligt til at respektere de universelle menneskerettigheder, herunder forsamlings- og foreningsfriheden;

| 3. | påpeger, at metoden med chikane og intimidering af arbejdstagerrettighedsaktivister og menneskerettighedsforkæmpere, herunder ved domstolene, ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i FN’s erklæring om menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at metoden med chikane og intimidering af arbejdstagerrettighedsaktivister og menneskerettighedsforkæmpere, herunder ved domstolene, ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i FN’s erklæring om menneskerettighedsforkæmpere;

| 4. | påpeger, at ret til en retfærdig rettergang og sikring af en mindstegaranti for forsvarsrettigheder for alle fanger, herunder menneskerettigheds- og arbejdstagerrettighedsforkæmpere, er i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Algeriet har ratificeret; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at ret til en retfærdig rettergang og sikring af en mindstegaranti for forsvarsrettigheder for alle fanger, herunder menneskerettigheds- og arbejdstagerrettighedsforkæmpere, er i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Algeriet har ratificeret;

| 5. | opfordrer desuden de algeriske myndigheder til at sikre og garantere retten til ytrings- og foreningsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger, ligesom de bør træffe passende foranstaltninger til at garantere sikkerheden for civilsamfundsaktivister og menneskerettighedsforkæmpere og deres frihed til at udføre deres lovlige og fredelige aktiviteter; |
| --- | --- |

5.

opfordrer desuden de algeriske myndigheder til at sikre og garantere retten til ytrings- og foreningsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger, ligesom de bør træffe passende foranstaltninger til at garantere sikkerheden for civilsamfundsaktivister og menneskerettighedsforkæmpere og deres frihed til at udføre deres lovlige og fredelige aktiviteter;

| 6. | erindrer om anbefalingen fra FN’s særlige rapportør for fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed til den algeriske regering om at ophæve dekretet af 18. juni 2001, der forbyder fredelige protester og alle former for offentlige demonstrationer i byen Algier, og om at indføre en simpel anmeldelsesordning i stedet for kravet om forhåndstilladelse til offentlige demonstrationer; |
| --- | --- |

6.

erindrer om anbefalingen fra FN’s særlige rapportør for fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed til den algeriske regering om at ophæve dekretet af 18. juni 2001, der forbyder fredelige protester og alle former for offentlige demonstrationer i byen Algier, og om at indføre en simpel anmeldelsesordning i stedet for kravet om forhåndstilladelse til offentlige demonstrationer;

| 7. | opfordrer de algeriske myndigheder til at ophæve lov nr. 12-06 om foreninger og indgå i en reel dialog med civilsamfundsorganisationer om udarbejdelse af en ny lov, der er i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsstandarder og den algeriske forfatning; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de algeriske myndigheder til at ophæve lov nr. 12-06 om foreninger og indgå i en reel dialog med civilsamfundsorganisationer om udarbejdelse af en ny lov, der er i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsstandarder og den algeriske forfatning;

| 8. | glæder sig over, at 12 fagforeninger siden 2012 har modtaget deres licens; påpeger, at administrative manøvrer ikke må være beregnet til at forhindre lovliggørelse af uafhængige fagforeninger, der forsøger at operere uden for den eksisterende fagforeningsorganisation; opfordrer de algeriske myndigheder til at give nye fagforeninger adgang til at registrere sig lovformeligt og til at overholde de ILO-konventioner, som Algeriet har ratificeret, navnlig konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af fagforeningsrettigheder og konvention nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at 12 fagforeninger siden 2012 har modtaget deres licens; påpeger, at administrative manøvrer ikke må være beregnet til at forhindre lovliggørelse af uafhængige fagforeninger, der forsøger at operere uden for den eksisterende fagforeningsorganisation; opfordrer de algeriske myndigheder til at give nye fagforeninger adgang til at registrere sig lovformeligt og til at overholde de ILO-konventioner, som Algeriet har ratificeret, navnlig konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af fagforeningsrettigheder og konvention nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger;

| 9. | påskønner, at Algeriet har ratificeret de fleste af de internationale traktater om menneskerettigheder; opfordrer de algeriske myndigheder til at øge deres engagement og forbedre deres samarbejde med De Forenede Nationer, navnlig Den Internationale Arbejdsorganisation og FN’s Højkommissariat for Menneskerettigheder; opfordrer de algeriske myndigheder til at samarbejde med FN’s menneskerettighedseksperter (special procedures), herunder ved at invitere særlige rapportører på besøg og tage hensyn til deres henstillinger; opfordrer endvidere Algeriet til aktivt at samarbejde med Den Afrikanske Unions menneskerettighedsmekanismer, navnlig den særlige rapportør for menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

9.

påskønner, at Algeriet har ratificeret de fleste af de internationale traktater om menneskerettigheder; opfordrer de algeriske myndigheder til at øge deres engagement og forbedre deres samarbejde med De Forenede Nationer, navnlig Den Internationale Arbejdsorganisation og FN’s Højkommissariat for Menneskerettigheder; opfordrer de algeriske myndigheder til at samarbejde med FN’s menneskerettighedseksperter (special procedures), herunder ved at invitere særlige rapportører på besøg og tage hensyn til deres henstillinger; opfordrer endvidere Algeriet til aktivt at samarbejde med Den Afrikanske Unions menneskerettighedsmekanismer, navnlig den særlige rapportør for menneskerettighedsforkæmpere;

| 10. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og EU's medlemsstater til at drage omsorg for, at der føres en klar og principfast EU-politik over for Algeriet, som omfatter en menneskerettighedsdialog, i tråd med EU's strategiske rammer for menneskerettigheder og demokrati; opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til at sørge for at give en dialog med Algeriet om politiske, sikkerhedsmæssige og menneskerettighedsrelaterede spørgsmål substans i alle 3 dimensioner og opfordrer derfor Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at fastlægge klare benchmarks og indikatorer for overvågning af opfyldelsen af EU’s mål og vurdering af fremskridtene på områderne menneskerettigheder, straffrihed, forenings-, forsamlings- og ytringsfrihed, retsstatsforhold og situationen for menneskerettighedsforkæmpere i Algeriet; |
| --- | --- |

10.

opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og EU's medlemsstater til at drage omsorg for, at der føres en klar og principfast EU-politik over for Algeriet, som omfatter en menneskerettighedsdialog, i tråd med EU's strategiske rammer for menneskerettigheder og demokrati; opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til at sørge for at give en dialog med Algeriet om politiske, sikkerhedsmæssige og menneskerettighedsrelaterede spørgsmål substans i alle 3 dimensioner og opfordrer derfor Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at fastlægge klare benchmarks og indikatorer for overvågning af opfyldelsen af EU’s mål og vurdering af fremskridtene på områderne menneskerettigheder, straffrihed, forenings-, forsamlings- og ytringsfrihed, retsstatsforhold og situationen for menneskerettighedsforkæmpere i Algeriet;

| 11. | opfordrer indtrængende de algeriske myndigheder, NF/HR og EU-Udenrigstjenesten til i den fremtidige EU-Algeriet-handlingsplan at medtage et solidt kapitel om menneskerettigheder, der udtrykker en stærk politisk vilje til i fællesskab — de jure og de facto — at fremme og beskytte menneskerettighederne i overensstemmelse med den algeriske forfatning, de internationale menneskerettighedstraktater og de regionale afrikanske menneskerettighedsinstrumenter, som Algeriet har undertegnet; er af den opfattelse, at EU-Algeriet-handlingsplanen bør omfatte specifikke mål på menneskerettighedsområdet, kombineret med en tidsplan for reformer, der skal gennemføres af Algeriet, og en meningsfuld inddragelse af det uafhængige civilsamfund; opfordrer til udarbejdelse af indikatorer for en objektiv og regelmæssig evaluering af menneskerettighedssituationen i Algeriet; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende de algeriske myndigheder, NF/HR og EU-Udenrigstjenesten til i den fremtidige EU-Algeriet-handlingsplan at medtage et solidt kapitel om menneskerettigheder, der udtrykker en stærk politisk vilje til i fællesskab — de jure og de facto — at fremme og beskytte menneskerettighederne i overensstemmelse med den algeriske forfatning, de internationale menneskerettighedstraktater og de regionale afrikanske menneskerettighedsinstrumenter, som Algeriet har undertegnet; er af den opfattelse, at EU-Algeriet-handlingsplanen bør omfatte specifikke mål på menneskerettighedsområdet, kombineret med en tidsplan for reformer, der skal gennemføres af Algeriet, og en meningsfuld inddragelse af det uafhængige civilsamfund; opfordrer til udarbejdelse af indikatorer for en objektiv og regelmæssig evaluering af menneskerettighedssituationen i Algeriet;

| 12. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU’s medlemsstater til nøje at følge alle retssager og retlige procedurer mod menneskerettigheds- og arbejdstagerrettighedsforkæmpere gennem tilstedeværelse af repræsentanter for EU-delegationen og EU-medlemsstaternes ambassader i Algier og til at aflægge rapport herom til Parlamentet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU’s medlemsstater til nøje at følge alle retssager og retlige procedurer mod menneskerettigheds- og arbejdstagerrettighedsforkæmpere gennem tilstedeværelse af repræsentanter for EU-delegationen og EU-medlemsstaternes ambassader i Algier og til at aflægge rapport herom til Parlamentet;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU’s særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU’s delegation i Algier, Algeriets regering, FN’s generalsekretær og FN’s Menneskerettighedsråd. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU’s særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU’s delegation i Algier, Algeriets regering, FN’s generalsekretær og FN’s Menneskerettighedsråd.

---

(1)  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 567.

(2)  EUT C 279 E af 20.11.2003, s. 115.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0076.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0446.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 28. april 2015

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/110

---

P8_TA(2015)0096

Prøvelse af de udpegede kommissionsmedlemmers erklæringer om økonomiske interesser (fortolkning af forretningsordenens nr. 1a) i bilag XVI)

Europa-Parlamentets afgørelse af 28. april 2015 om prøvelse af de udpegede kommissionsmedlemmers erklæringer om økonomiske interesser (fortolkning af forretningsordenens nr. 1a) i bilag XVI) (2015/2047(REG))

(2016/C 346/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til skrivelse af 9. april 2015 fra formanden for Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 9. april 2015 fra formanden for Udvalget om Konstitutionelle Anliggender,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 226, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 226,

| 1. | vedtager at vedføje følgende fortolkning til bilag XVI, punkt 1, litra a):
  »Ved prøvelse af et udpeget kommissionsmedlems erklæring om økonomiske interesser skal det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, ikke kun kontrollere, om erklæringen er behørigt udfyldt, men også vurdere, om en interessekonflikt kan udledes af erklæringens indhold. Det påhviler derefter det udvalg, der er ansvarligt for høringen, at afgøre, om det ønsker yderligere oplysninger fra det udpegede kommissionsmedlem.« |
| --- | --- |

1.

vedtager at vedføje følgende fortolkning til bilag XVI, punkt 1, litra a):

»Ved prøvelse af et udpeget kommissionsmedlems erklæring om økonomiske interesser skal det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, ikke kun kontrollere, om erklæringen er behørigt udfyldt, men også vurdere, om en interessekonflikt kan udledes af erklæringens indhold. Det påhviler derefter det udvalg, der er ansvarligt for høringen, at afgøre, om det ønsker yderligere oplysninger fra det udpegede kommissionsmedlem.«

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 28. april 2015

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/111

---

P8_TA(2015)0097

Den Internationale Søfartsorganisations konvention om standarder for mandskab på fiskefartøjer***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at blive part i Den Internationale Søfartsorganisations internationale konvention om standarder for uddannelse, certificering og vagthold for mandskab på fiskefartøjer (15528/2014 — C8-0295/2014 — 2013/0285(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 346/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (15528/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (15528/2014),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 46, 53, stk. 1, og artikel 62 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0295/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 46, 53, stk. 1, og artikel 62 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0295/2014),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, artikel 99, stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, artikel 99, stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0064/2015),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/112

---

P8_TA(2015)0098

Ændringsbudget nr. 2/2015: Ændring af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020

Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2015 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2015 for regnskabsåret 2015, Sektion III — Kommissionen (07660/2015 — C8-0098/2015 — 2015/2013(BUD))

(2016/C 346/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2015, endeligt vedtaget den 17. december 2014 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2015, endeligt vedtaget den 17. december 2014 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2015, vedtaget af Kommissionen den 20. januar 2015 (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2015, vedtaget af Kommissionen den 20. januar 2015 (COM(2015)0016),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2015, vedtaget af Rådet den 21. april 2015 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 22. april 2015 (07660/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2015, vedtaget af Rådet den 21. april 2015 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 22. april 2015 (07660/2015),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/623 af 21. april 2015 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/623 af 21. april 2015 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A8-0138/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A8-0138/2015),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 2/2015 vedrører forslaget til Rådets forordning om ændring af FFR-forordningen (COM(2015)0015), jf. artikel 19 i nævnte forordning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 2/2015 vedrører forslaget til Rådets forordning om ændring af FFR-forordningen (COM(2015)0015), jf. artikel 19 i nævnte forordning;

| B. | der henviser til, at artikel 19 i FFR-forordningen foreskriver en revision af den flerårige ramme i tilfælde af forsinket vedtagelse af regler eller programmer under delt forvaltning ved at overføre de bevillinger, der ikke blev udnyttet i 2014, til efterfølgende år, ud over de tilsvarende udgiftslofter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 19 i FFR-forordningen foreskriver en revision af den flerårige ramme i tilfælde af forsinket vedtagelse af regler eller programmer under delt forvaltning ved at overføre de bevillinger, der ikke blev udnyttet i 2014, til efterfølgende år, ud over de tilsvarende udgiftslofter;

| C. | der henviser til, at de forpligtelsesbevillinger under delt forvaltning i henhold til artikel 19 i FFR-forordningen, der udløb i 2014, udgjorde 21 043 639 478 EUR i løbende priser, der svarer til de trancher af programmerne for 2014, for hvilke der hverken kunne indgås forpligtelser eller foretages fremførsel for til 2015; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de forpligtelsesbevillinger under delt forvaltning i henhold til artikel 19 i FFR-forordningen, der udløb i 2014, udgjorde 21 043 639 478 EUR i løbende priser, der svarer til de trancher af programmerne for 2014, for hvilke der hverken kunne indgås forpligtelser eller foretages fremførsel for til 2015;

| D. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 2/2015 gør det muligt at overføre den største del af disse bevillinger til 2015-budgettet med mindre overførsler, der skal integreres i budgetforslagene for 2016 og 2017; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 2/2015 gør det muligt at overføre den største del af disse bevillinger til 2015-budgettet med mindre overførsler, der skal integreres i budgetforslagene for 2016 og 2017;

| E. | der henviser til, at det i forslag til ændringsbudget nr. 2/2015 foreslås at øge forpligtelsesbevillingerne i 2015 med 16 476,4 mio. EUR til de forskellige fonde under delt forvaltning under underudgiftsområde 1b og udgiftsområde 2 og 3; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i forslag til ændringsbudget nr. 2/2015 foreslås at øge forpligtelsesbevillingerne i 2015 med 16 476,4 mio. EUR til de forskellige fonde under delt forvaltning under underudgiftsområde 1b og udgiftsområde 2 og 3;

| F. | der henviser til, at det i forslag til ændringsbudget nr. 2/2015 også foreslås at tilføre yderligere 2,5 mio. EUR til instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II) under udgiftsområde 4 for at sikre ligebehandling af bidrag fra udgiftsområde 4 og underudgiftsområde 1b til Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) — europæiske territoriale samarbejdsprogrammer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i forslag til ændringsbudget nr. 2/2015 også foreslås at tilføre yderligere 2,5 mio. EUR til instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II) under udgiftsområde 4 for at sikre ligebehandling af bidrag fra udgiftsområde 4 og underudgiftsområde 1b til Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) — europæiske territoriale samarbejdsprogrammer;

| 1. | noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 2/2015, som forelagt af Kommissionen, og Rådets holdning hertil; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 2/2015, som forelagt af Kommissionen, og Rådets holdning hertil;

| 2. | minder om, at en sådan revision af FFR-forordningen er en standardprocedure ved begyndelsen af hver FFR-periode, og at det tilsvarende ændringsbudget skal tilpasses til denne revision; |
| --- | --- |

2.

minder om, at en sådan revision af FFR-forordningen er en standardprocedure ved begyndelsen af hver FFR-periode, og at det tilsvarende ændringsbudget skal tilpasses til denne revision;

| 3. | minder om, at det er afgørende for europæiske borgere og økonomierne i alle medlemsstater, at de bevillinger, der ikke blev udnyttet i 2014, kan overføres til efterfølgende år for at bidrage til skabelse af arbejdspladser og vækst; |
| --- | --- |

3.

minder om, at det er afgørende for europæiske borgere og økonomierne i alle medlemsstater, at de bevillinger, der ikke blev udnyttet i 2014, kan overføres til efterfølgende år for at bidrage til skabelse af arbejdspladser og vækst;

| 4. | glæder sig over, at de uudnyttede bevillinger for 2014 i videst muligt omfang blev overført til regnskabsåret 2015, idet dette vil forhindre uretfærdig behandling af visse medlemsstater, regioner og operationelle programmer, fremskynde gennemførelsen og udførelsen af samhørighedspolitikken og bidrage til at undgå en koncentration af betalinger ved slutningen af FFR-perioden; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over, at de uudnyttede bevillinger for 2014 i videst muligt omfang blev overført til regnskabsåret 2015, idet dette vil forhindre uretfærdig behandling af visse medlemsstater, regioner og operationelle programmer, fremskynde gennemførelsen og udførelsen af samhørighedspolitikken og bidrage til at undgå en koncentration af betalinger ved slutningen af FFR-perioden;

| 5. | er dog bekymret over de langsigtede konsekvenser, som denne etårige udsættelse år vil have på den generelle situation for betalinger; opfordrer derfor Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen og gøre alt for at undgå ophobningen af ubetalte regninger ved at fremsætte hensigtsmæssige forslag til at justere de årlige niveauer af betalingsbevillinger, hvis det bliver nødvendigt, jf. de relevante bestemmelser i FFR-forordningen; |
| --- | --- |

5.

er dog bekymret over de langsigtede konsekvenser, som denne etårige udsættelse år vil have på den generelle situation for betalinger; opfordrer derfor Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen og gøre alt for at undgå ophobningen af ubetalte regninger ved at fremsætte hensigtsmæssige forslag til at justere de årlige niveauer af betalingsbevillinger, hvis det bliver nødvendigt, jf. de relevante bestemmelser i FFR-forordningen;

| 6. | gør opmærksom på, at beslutningen om at overføre størstedelen af de uudnyttede bevillinger fra 2014 til 2015 kan kræve en fleksibel tilgang fra Kommissionens side for at håndtere eventuelle vanskeligheder som følge af en uensartet finansiel profil, der kan medføre uudnyttede forpligtelser i perioden 2014-2020; opfordrer Kommissionen til at foreslå passende foranstaltninger, hvis en sådan situation skulle opstå, baseret på tilsvarende tidligere erfaringer, der tog hensyn til den sene godkendelse af programmerne; |
| --- | --- |

6.

gør opmærksom på, at beslutningen om at overføre størstedelen af de uudnyttede bevillinger fra 2014 til 2015 kan kræve en fleksibel tilgang fra Kommissionens side for at håndtere eventuelle vanskeligheder som følge af en uensartet finansiel profil, der kan medføre uudnyttede forpligtelser i perioden 2014-2020; opfordrer Kommissionen til at foreslå passende foranstaltninger, hvis en sådan situation skulle opstå, baseret på tilsvarende tidligere erfaringer, der tog hensyn til den sene godkendelse af programmerne;

| 7. | understreger behovet for at vedtage dette forslag til ændringsbudget i rette tid for at muliggøre en hurtig vedtagelse af alle de berørte programmer; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for at vedtage dette forslag til ændringsbudget i rette tid for at muliggøre en hurtig vedtagelse af alle de berørte programmer;

| 8. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2015; |
| --- | --- |

8.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2015;

| 9. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 1/2015 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 1/2015 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Revisionsretten, Regionsudvalget samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Revisionsretten, Regionsudvalget samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 69 af 13.3.2015.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 103 af 22.4.2015, s. 1.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/114

---

P8_TA(2015)0099

Indførelse af et køretøjsmonteret eCall-system ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om typegodkendelseskrav for indførelse af et køretøjsmonteret eCall-system, der er baseret på 112-tjenesten, og om ændring af direktiv 2007/46/EF (05130/3/2015 — C8-0063/2015 — 2013/0165(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 346/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05130/3/2015 — C8-0063/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05130/3/2015 — C8-0063/2015),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. september 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. september 2013 (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0316),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0053/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0053/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 341 af 21.11.2013, s. 47.

(2)  Vedtagne tekster af 26.2.2014, P7_TA(2014)0154.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/115

---

P8_TA(2015)0100

Direktiv om kvaliteten af benzin og dieselolie og direktiv om vedvarende energi ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (10710/2/2014 — C8-0004/2015 — 2012/0288(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 346/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10710/2/2014 — C8-0004/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10710/2/2014 — C8-0004/2015),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. april 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. april 2013 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0595),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 1. april 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 1. april 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 69, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 69,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0025/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0025/2015),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling, |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling,

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 198 af 10.7.2013, s. 56.

(2)  Vedtagne tekster af 11.9.2013, P7_TA(2013)0357.

---

P8_TC2-COD(2012)0288

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 28. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/... om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2015/1513).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/116

---

P8_TA(2015)0101

Mindske forbruget af letvægtsplastbæreposer ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/62/EF med henblik på at mindske forbruget af letvægtsplastbæreposer (05094/1/2015 — C8-0064/2015 — 2013/0371(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 346/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05094/1/2015 — C8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05094/1/2015 — C8-0064/2015),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 26. februar 2014 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 26. februar 2014 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. april 2014 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 3. april 2014 (2),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0761), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0761),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0130/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0130/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | godkender sin erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender sin erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 214 af 8.7.2014, s. 40.

(2)  EUT C 174 af 7.6.2014, s. 43.

(3)  Vedtagne tekster af 16.4.2014, P7_TA(2014)0417.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentet noterer sig erklæringen fra Kommissionen om vedtagelsen af en aftale om ændring af direktiv 94/62/EF med hensyn til at mindske forbruget af letvægtsplastbæreposer.

Som Kommissionen anførte i sin begrundelse, havde dens oprindelige forslag til formål at »begrænse den negative indvirkning på miljøet, særligt hvad angår henkastning af affald, opfordre til forebyggelse af affald og en mere effektiv ressourceanvendelse, samtidig med at de negative socioøkonomiske konsekvenser begrænses«. Nærmere bestemt er formålet med forslaget at mindske forbruget af plastbæreposer med en tykkelse på mindre end 50 mikron (0,05 millimeter) i Den Europæiske Union."

Europa-Parlamentet mener, at den tekst, lovgivningsmagtens to parter er nået til enighed om, er helt i overensstemmelse med målene i Kommissionens forslag.

Kommissionen konkluderede i sin konsekvensanalyse, at den løsningsmodel, der kombinerer »et forebyggelsesmål for hele EU med en udtrykkelig anbefaling om at benytte økonomiske foranstaltninger og muligheden for, at medlemsstaterne kan anvende handelsrestriktioner som en undtagelse fra artikel 18 [...], har det største potentiale til at opnå ambitiøse miljøresultater samt positive økonomiske virkninger, begrænse de negative miljøindvirkninger, sikre offentlig accept og bidrage til øget bevidsthed om bæredygtigt forbrug«.

Europa-Parlamentet mener, at den endelige tekst er baseret på den foretrukne løsningsmodel, der blev identificeret i Kommissionens egen konsekvensanalyse, og at den fastsætter passende bestemmelser om, at medlemsstaterne skal sikre en effektiv reduktion af forbruget af plastbæreposer i hele Unionen.

Europa-Parlamentet minder desuden om, at det i henhold til punkt 30 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning fra 2003 er op til lovgivningsmagtens parter at beslutte, om der bør gennemføres en konsekvensvurdering forud for vedtagelsen af et væsentligt ændringsforslag.

Europa-Parlamentet minder om, at det i artikel 13, stk. 2, i TEU fastslås, at »Institutionerne samarbejder loyalt med hinanden.« Parlamentet påskønner den indsats, som Kommissionen har gjort for at afslutte de interinstitutionelle forhandlinger. Det beklager imidlertid, at Kommissionens erklæring behandler spørgsmål, der allerede er blevet behandlet i tilstrækkeligt omfang under lovgivningsproceduren.

Endelig minder Parlamentet om, at Kommissionen som traktaternes vogter har det fulde ansvar for den korrekte anvendelse af EU-retten i medlemsstaterne.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/118

---

P8_TA(2015)0102

CO2-emissioner fra søtransport ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af direktiv 2009/16/EF (17086/1/2014 — C8-0072/2015 — 2013/0224(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 346/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (17086/1/2014 — C8-0072/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (17086/1/2014 — C8-0072/2015),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. oktober 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. oktober 2013 (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0480), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0480),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0122/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 67 af 6.3.2014, s. 70.

(2)  Vedtagne tekster af 16.4.2014, P7_TA(2014)0424.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/119

---

P8_TA(2015)0103

Europæiske statistikker ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker (05161/2/2015 — C8-0073/2015 — 2012/0084(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 346/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05161/2/2015 — C8-0073/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05161/2/2015 — C8-0073/2015),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det spanske deputeretkammer og det spanske senat samt det østrigske Forbundsråd, ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det spanske deputeretkammer og det spanske senat samt det østrigske Forbundsråd, ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 6. november 2012 (1) fra Den Europæiske Centralbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 6. november 2012 (1) fra Den Europæiske Centralbank,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0167),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0137/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0137/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 374 af 4.12.2012, s. 2.

(2)  Vedtagne tekster af 21.11.2013, P7_TA(2013)0505.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/120

---

P8_TA(2015)0104

Flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestanden i Østersøen og fiskeri af disse bestande ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 28. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestanden i Østersøen og fiskeri af disse bestande, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 (COM(2014)0614 — C8-0174/2014 — 2014/0285(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 346/27)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (16), hvori Unionen er kontraherende part, indeholder bevarelsesforpligtelser, herunder forpligtelsen til at bevare populationer af befiskede arter på eller genopbygge dem til det niveau, som giver det maksimalt bæredygtige udbytte. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (16), hvori Unionen er kontraherende part, indeholder bevarelsesforpligtelser, herunder forpligtelsen til at bevare populationer af befiskede arter på eller genopbygge dem til det niveau, som giver det maksimalt bæredygtige udbytte.

| (1) | De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (16), hvori Unionen er kontraherende part, indeholder bevarelsesforpligtelser, herunder forpligtelsen til at bevare populationer af befiskede arter på eller genopbygge dem til det niveau, som giver det maksimalt bæredygtige udbytte,
  som fastlagt på grundlag af relevante miljømæssige og økonomiske faktorer
  . |
| --- | --- |

(1)

De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (16), hvori Unionen er kontraherende part, indeholder bevarelsesforpligtelser, herunder forpligtelsen til at bevare populationer af befiskede arter på eller genopbygge dem til det niveau, som giver det maksimalt bæredygtige udbytte,
  som fastlagt på grundlag af relevante miljømæssige og økonomiske faktorer
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsætter reglerne for den fælles fiskeripolitik i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser. Den fælles fiskeripolitik tager bl.a. sigte på
  at sikre miljømæssigt
  bæredygtigt fiskeri og akvakultur på lang sigt
  og en fiskeriforvaltning, der er baseret på en forsigtighedsbaseret
  og en økosystembaseret tilgang. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsætter reglerne for den fælles fiskeripolitik i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser. Den fælles fiskeripolitik tager bl.a. sigte på
  at sikre miljømæssigt
  bæredygtigt fiskeri og akvakultur på lang sigt
  og en fiskeriforvaltning, der er baseret på en forsigtighedsbaseret
  og en økosystembaseret tilgang.

| (4) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsætter reglerne for den fælles fiskeripolitik i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser. Den fælles fiskeripolitik tager bl.a. sigte på
  ud fra et socioøkonomisk og miljømæssigt synspunkt at sikre
  bæredygtigt fiskeri og akvakultur på lang sigt
  i tråd med en afbalanceret anvendelse af forsigtighedsprincippet
  og
  af
  en økosystembaseret tilgang
  til fiskeriforvaltning
  . |
| --- | --- |

(4)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsætter reglerne for den fælles fiskeripolitik i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser. Den fælles fiskeripolitik tager bl.a. sigte på
  ud fra et socioøkonomisk og miljømæssigt synspunkt at sikre
  bæredygtigt fiskeri og akvakultur på lang sigt
  i tråd med en afbalanceret anvendelse af forsigtighedsprincippet
  og
  af
  en økosystembaseret tilgang
  til fiskeriforvaltning
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Flerartsforvaltningsplanen, som denne forordning indfører, kræver, at der tages større hensyn til de forskellige økologiske roller og funktioner, som de i planen omhandlede arter udfylder. Da de forskellige arter i vidt omfang interagerer, kan fangsterne ikke maksimeres bæredygtigt for alle arter på samme tid, og det bør afgøres, hvilke arter der bør prioriteres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Flerartsforvaltningsplanen, som denne forordning indfører, kræver, at der tages større hensyn til de forskellige økologiske roller og funktioner, som de i planen omhandlede arter udfylder. Da de forskellige arter i vidt omfang interagerer, kan fangsterne ikke maksimeres bæredygtigt for alle arter på samme tid, og det bør afgøres, hvilke arter der bør prioriteres.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7b) | Rådet og Europa-Parlamentet bør tage højde for de seneste anbefalinger og rapporter fra ICES angående maksimalt bæredygtigt udbytte for at sikre, at forordningen, når den træder i kraft, er ajourført i videst muligt omfang. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7b)

Rådet og Europa-Parlamentet bør tage højde for de seneste anbefalinger og rapporter fra ICES angående maksimalt bæredygtigt udbytte for at sikre, at forordningen, når den træder i kraft, er ajourført i videst muligt omfang.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 7 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7c) | Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF

   (1bis)

  (havstrategirammedirektivet) er den naturlige størrelse og aldersfordelingen af kommercielle fiskebestande vigtige indikatorer for opnåelse af god økologisk tilstand for havmiljøet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7c)

Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF

   (1bis)

  (havstrategirammedirektivet) er den naturlige størrelse og aldersfordelingen af kommercielle fiskebestande vigtige indikatorer for opnåelse af god økologisk tilstand for havmiljøet.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Der bør opstilles
  en flerartsforvaltningsplan, som tager højde for samspillet mellem torske-, silde- og brislingebestandene og tilgodeser arterne af de bifangster, der opstår ved fiskeri efter disse bestande, nærmere betegnet østersøbestandene af rødspætte, slethvar, skrubber og pighvar. Denne plan bør tage sigte på at opnå og opretholde maksimale bæredygtige udbytter af de pågældende bestande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Der bør opstilles
  en flerartsforvaltningsplan, som tager højde for samspillet mellem torske-, silde- og brislingebestandene og tilgodeser arterne af de bifangster, der opstår ved fiskeri efter disse bestande, nærmere betegnet østersøbestandene af rødspætte, slethvar, skrubber og pighvar. Denne plan bør tage sigte på at opnå og opretholde maksimale bæredygtige udbytter af de pågældende bestande.

| (8) | Det endelige mål er at opstille
  en flerartsforvaltningsplan, som tager højde for samspillet mellem torske-, silde- og brislingebestandene og tilgodeser arterne af de bifangster, der opstår ved fiskeri efter disse bestande, nærmere betegnet østersøbestandene af rødspætte, slethvar, skrubber og pighvar. Denne plan bør tage sigte på at
  genoprette,
  opnå og opretholde
  bestandene af de pågældende arter over det niveau, der kan give
  maksimale bæredygtige udbytter af de pågældende bestande
  , og som i videst muligt omfang minimerer indvirkningen på andre arter såsom havfugle og havmiljøet som helhed, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013
  . |
| --- | --- |

(8)

Det endelige mål er at opstille
  en flerartsforvaltningsplan, som tager højde for samspillet mellem torske-, silde- og brislingebestandene og tilgodeser arterne af de bifangster, der opstår ved fiskeri efter disse bestande, nærmere betegnet østersøbestandene af rødspætte, slethvar, skrubber og pighvar. Denne plan bør tage sigte på at
  genoprette,
  opnå og opretholde
  bestandene af de pågældende arter over det niveau, der kan give
  maksimale bæredygtige udbytter af de pågældende bestande
  , og som i videst muligt omfang minimerer indvirkningen på andre arter såsom havfugle og havmiljøet som helhed, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013
  .

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Fiskeri efter torskebestande og pelagiske bestande bør ikke true bæredygtigheden af de bestande, der tages som bifangst, dvs. østersøbestandene af rødspætte, slethvar, skrubber og pighvar. Planen bør derfor også tage sigte på at holde bestandene af disse bifangstarter over det biomasseniveau, der svarer til en
  forsigtighedsbaseret
  tilgang. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Fiskeri efter torskebestande og pelagiske bestande bør ikke true bæredygtigheden af de bestande, der tages som bifangst, dvs. østersøbestandene af rødspætte, slethvar, skrubber og pighvar. Planen bør derfor også tage sigte på at holde bestandene af disse bifangstarter over det biomasseniveau, der svarer til en
  forsigtighedsbaseret
  tilgang.

| (9) | Fiskeri efter torskebestande og pelagiske bestande bør ikke true bæredygtigheden af de bestande, der tages som bifangst, dvs. østersøbestandene af rødspætte, slethvar, skrubber og pighvar. Planen bør derfor også tage sigte på at holde bestandene af disse bifangstarter over det biomasseniveau, der svarer til en
  forsigtigheds
  -
  og økosystembaseret
  tilgang
  til fiskeriforvaltning, der er i stand til at give maksimalt bæredygtigt udbytte
  . |
| --- | --- |

(9)

Fiskeri efter torskebestande og pelagiske bestande bør ikke true bæredygtigheden af de bestande, der tages som bifangst, dvs. østersøbestandene af rødspætte, slethvar, skrubber og pighvar. Planen bør derfor også tage sigte på at holde bestandene af disse bifangstarter over det biomasseniveau, der svarer til en
  forsigtigheds
  -
  og økosystembaseret
  tilgang
  til fiskeriforvaltning, der er i stand til at give maksimalt bæredygtigt udbytte
  .

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Forordning (EU) nr. 1380/2013 har desuden til formål gradvist af fjerne udsmid, der tager hensyn til bedste videnskabelige rådgivning, ved at undgå og reducere uønskede fangster. Dette mål kan nås ved at forbedre fiskeudstyrets og -metodernes selektivitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Forordning (EU) nr. 1380/2013 har desuden til formål gradvist af fjerne udsmid, der tager hensyn til bedste videnskabelige rådgivning, ved at undgå og reducere uønskede fangster. Dette mål kan nås ved at forbedre fiskeudstyrets og -metodernes selektivitet.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af målene i den flerårige plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af målene i den flerårige plan.

| (11) | Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af målene i den flerårige plan.
  De niveauer, der skal nås vedrørende fiskeridødelighed og biomasse, bør tage højde for den seneste videnskabelige rådgivning. |
| --- | --- |

(11)

Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af målene i den flerårige plan.
  De niveauer, der skal nås vedrørende fiskeridødelighed og biomasse, bør tage højde for den seneste videnskabelige rådgivning.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Disse mål bør derfor fastsættes på basis af videnskabelig rådgivning og i forhold til fiskeridødelighed (19). |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Disse mål bør derfor fastsættes på basis af videnskabelig rådgivning og i forhold til fiskeridødelighed (19).

| (12) | Disse mål bør derfor fastsættes på basis af videnskabelig rådgivning og i forhold til fiskeridødelighed (19),
  således at de genopretter og opretholder bestandene af befiskede arter over niveauer, der kan give maksimalt bæredygtige udbytte. Den øverste grænse for udnyttelsesgraden bør være udnyttelsesgraden ved maksimalt bæredygtigt udbytte
  . |
| --- | --- |

(12)

Disse mål bør derfor fastsættes på basis af videnskabelig rådgivning og i forhold til fiskeridødelighed (19),
  således at de genopretter og opretholder bestandene af befiskede arter over niveauer, der kan give maksimalt bæredygtige udbytte. Den øverste grænse for udnyttelsesgraden bør være udnyttelsesgraden ved maksimalt bæredygtigt udbytte
  .

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Det er nødvendigt at fastsætte bevarelsesreferencepunkter for yderligere beskyttelsesforanstaltninger, når størrelsen af en bestand er reduceret til et kritisk niveau, der udgør en alvorlig trussel. Sådanne bevarelsesreferencepunkter bør baseres på det
  mindsteniveau for en bestands gydebiomasse, der svarer til fuld reproduktionsevne
  . Hvis bestanden reduceres til under dette
  mindsteniveau for gydebiomasse
  , bør der træffes foranstaltninger til afhjælpning heraf. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Det er nødvendigt at fastsætte bevarelsesreferencepunkter for yderligere beskyttelsesforanstaltninger, når størrelsen af en bestand er reduceret til et kritisk niveau, der udgør en alvorlig trussel. Sådanne bevarelsesreferencepunkter bør baseres på det
  mindsteniveau for en bestands gydebiomasse, der svarer til fuld reproduktionsevne
  . Hvis bestanden reduceres til under dette
  mindsteniveau for gydebiomasse
  , bør der træffes foranstaltninger til afhjælpning heraf.

| (13) | Det er nødvendigt at fastsætte bevarelsesreferencepunkter for yderligere beskyttelsesforanstaltninger, når størrelsen af en bestand er reduceret til et kritisk niveau, der udgør en alvorlig trussel. Sådanne bevarelsesreferencepunkter bør baseres på det
  biomasseniveau
  ,
  der svarer til en bestands maksimale bæredygtige udbytte
  . For at
  forhindre
  , at bestanden reduceres til under dette
  niveau
  , bør der træffes foranstaltninger til afhjælpning heraf. |
| --- | --- |

(13)

Det er nødvendigt at fastsætte bevarelsesreferencepunkter for yderligere beskyttelsesforanstaltninger, når størrelsen af en bestand er reduceret til et kritisk niveau, der udgør en alvorlig trussel. Sådanne bevarelsesreferencepunkter bør baseres på det
  biomasseniveau
  ,
  der svarer til en bestands maksimale bæredygtige udbytte
  . For at
  forhindre
  , at bestanden reduceres til under dette
  niveau
  , bør der træffes foranstaltninger til afhjælpning heraf.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | For bestande, der hentes som bifangst, bør der i mangel af videnskabelig dokumentation for sådanne mindsteniveauer for gydebiomasse træffes specifikke bevarelsesforanstaltninger, når
  en bestand ifølge
  videnskabelig rådgivning er truet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

For bestande, der hentes som bifangst, bør der i mangel af videnskabelig dokumentation for sådanne mindsteniveauer for gydebiomasse træffes specifikke bevarelsesforanstaltninger, når
  en bestand ifølge
  videnskabelig rådgivning er truet.

| (14) | For bestande, der hentes som bifangst, bør der i mangel af videnskabelig dokumentation for sådanne mindsteniveauer for gydebiomasse træffes specifikke bevarelsesforanstaltninger, når
  andre indikatorer gør det muligt at give
  videnskabelig rådgivning
  , der angiver, at en bestand
  er truet.
  De videnskabelige data om gydebiomasseniveauerne af bifangster bør gøres tilgængelige så hurtigt som muligt, så der kan træffes de nødvendige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(14)

For bestande, der hentes som bifangst, bør der i mangel af videnskabelig dokumentation for sådanne mindsteniveauer for gydebiomasse træffes specifikke bevarelsesforanstaltninger, når
  andre indikatorer gør det muligt at give
  videnskabelig rådgivning
  , der angiver, at en bestand
  er truet.
  De videnskabelige data om gydebiomasseniveauerne af bifangster bør gøres tilgængelige så hurtigt som muligt, så der kan træffes de nødvendige foranstaltninger.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastast i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde andre forvaltningsforanstaltninger som omhandlet i forordningens artikel 15, stk. 4, litra a) til c). Disse foranstaltninger bør fastlægges i delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastast i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde andre forvaltningsforanstaltninger som omhandlet i forordningens artikel 15, stk. 4, litra a) til c). Disse foranstaltninger bør fastlægges i delegerede retsakter.

| (16) | Med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastast i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde andre forvaltningsforanstaltninger som omhandlet i forordningens artikel 15, stk. 4, litra a) til c). Disse foranstaltninger bør fastlægges i delegerede retsakter
  efter høring af de relevante rådgivende råd
  . |
| --- | --- |

(16)

Med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastast i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde andre forvaltningsforanstaltninger som omhandlet i forordningens artikel 15, stk. 4, litra a) til c). Disse foranstaltninger bør fastlægges i delegerede retsakter
  efter høring af de relevante rådgivende råd
  .

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | Kommissionen bør tage hensyn til udtalelserne fra de relevante rådgivende råd, når den vedtager delegerede retsakter med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, med henblik på at indføre forvaltningsforanstaltninger, jf. samme forordnings artikel 15, stk. 4, litra a) til c). |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

Kommissionen bør tage hensyn til udtalelserne fra de relevante rådgivende råd, når den vedtager delegerede retsakter med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, med henblik på at indføre forvaltningsforanstaltninger, jf. samme forordnings artikel 15, stk. 4, litra a) til c).

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Inden for rammerne af planen bør der også i form af delegerede retsakter vedtages visse ledsagende tekniske foranstaltninger, der kan bidrage til at virkeliggøre planens målsætninger, især hvad angår beskyttelse af ungfisk eller gydefisk. Indtil der er vedtaget en revision af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 (20), bør det desuden fastsættes, at sådanne foranstaltninger kan fravige visse ikkevæsentlige bestemmelser i nævnte forordning, når det er nødvendigt for virkeliggørelsen af planens mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Inden for rammerne af planen bør der også i form af delegerede retsakter vedtages visse ledsagende tekniske foranstaltninger, der kan bidrage til at virkeliggøre planens målsætninger, især hvad angår beskyttelse af ungfisk eller gydefisk. Indtil der er vedtaget en revision af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 (20), bør det desuden fastsættes, at sådanne foranstaltninger kan fravige visse ikkevæsentlige bestemmelser i nævnte forordning, når det er nødvendigt for virkeliggørelsen af planens mål.

| (17) | Inden for rammerne af planen bør der også i form af delegerede retsakter
  og efter høring af de relevante rådgivende råd
  vedtages visse ledsagende tekniske foranstaltninger, der kan bidrage til at virkeliggøre planens målsætninger, især hvad angår beskyttelse af ungfisk eller gydefisk. Indtil der er vedtaget en revision af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 (20), bør det desuden fastsættes, at sådanne foranstaltninger kan fravige visse ikkevæsentlige bestemmelser i nævnte forordning, når det er nødvendigt for virkeliggørelsen af planens mål. |
| --- | --- |

(17)

Inden for rammerne af planen bør der også i form af delegerede retsakter
  og efter høring af de relevante rådgivende råd
  vedtages visse ledsagende tekniske foranstaltninger, der kan bidrage til at virkeliggøre planens målsætninger, især hvad angår beskyttelse af ungfisk eller gydefisk. Indtil der er vedtaget en revision af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 (20), bør det desuden fastsættes, at sådanne foranstaltninger kan fravige visse ikkevæsentlige bestemmelser i nævnte forordning, når det er nødvendigt for virkeliggørelsen af planens mål.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Kommissionen skal tage hensyn til udtalelserne fra de relevante rådgivende råd, når den vedtager visse ledsagende tekniske foranstaltninger for at virkeliggøre planens målsætning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Kommissionen skal tage hensyn til udtalelserne fra de relevante rådgivende råd, når den vedtager visse ledsagende tekniske foranstaltninger for at virkeliggøre planens målsætning.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Med henblik på en hurtig og formålstjenlig tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, for at sikre fleksibilitet og åbne mulighed for udvikling af visse foranstaltninger bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på supplering af denne forordning med bestemmelser om afhjælpende foranstaltninger for rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar, gennemførelsen af landingsforpligtelsen og tekniske foranstaltninger. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen foretager relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Med henblik på en hurtig og formålstjenlig tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, for at sikre fleksibilitet og åbne mulighed for udvikling af visse foranstaltninger bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på supplering af denne forordning med bestemmelser om afhjælpende foranstaltninger for rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar, gennemførelsen af landingsforpligtelsen og tekniske foranstaltninger. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen foretager relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (18) | Med henblik på en hurtig og formålstjenlig tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, for at sikre fleksibilitet og åbne mulighed for udvikling af visse foranstaltninger bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på supplering af denne forordning med bestemmelser om afhjælpende foranstaltninger for rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar, gennemførelsen af landingsforpligtelsen og tekniske foranstaltninger. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen foretager relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder
  af eksperter og specialiserede organer i medlemsstaterne og på EU-plan, med inddragelse af Parlamentets og Rådets ekspert
  .
  Der bør, inden forslag om specifikke foranstaltninger færdiggøres, føres intensive drøftelser med de berørte interessehavere.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(18)

Med henblik på en hurtig og formålstjenlig tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, for at sikre fleksibilitet og åbne mulighed for udvikling af visse foranstaltninger bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på supplering af denne forordning med bestemmelser om afhjælpende foranstaltninger for rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar, gennemførelsen af landingsforpligtelsen og tekniske foranstaltninger. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen foretager relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder
  af eksperter og specialiserede organer i medlemsstaterne og på EU-plan, med inddragelse af Parlamentets og Rådets ekspert
  .
  Der bør, inden forslag om specifikke foranstaltninger færdiggøres, føres intensive drøftelser med de berørte interessehavere.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18a) | Kommissionen skal tage hensyn til udtalelserne fra de relevante rådgivende råd, når den vedtager delegerede retsakter til udvidelse af denne forordnings anvendelsesområde, for så vidt angår afhjælpende foranstaltninger for rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar og gennemførelsen af landingsforpligtelser og tekniske foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18a)

Kommissionen skal tage hensyn til udtalelserne fra de relevante rådgivende råd, når den vedtager delegerede retsakter til udvidelse af denne forordnings anvendelsesområde, for så vidt angår afhjælpende foranstaltninger for rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar og gennemførelsen af landingsforpligtelser og tekniske foranstaltninger.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 18 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18b) | Der bør i implementeringen af denne plan gives prioritet til anvendelsen af princippet om regionalisering, jf. artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18b)

Der bør i implementeringen af denne plan gives prioritet til anvendelsen af princippet om regionalisering, jf. artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | I henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 gælder, at hvis Kommissionen har fået tillagt beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om visse af de i planen fastlagte bevarelsesforanstaltninger, bør medlemsstater med en direkte forvaltningsmæssig interesse i østersøfiskeriet have mulighed for at fremsætte fælles henstillinger om disse bevarelsesforanstaltninger, således at det sikres, at udformningen af disse foranstaltninger tilgodeser de særlige forhold, der gør sig gældende for Østersøen og fiskeri i Østersøen. Fristen for fremsættelse af sådanne henstillinger bør fastsættes i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i ovennævnte forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

I henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 gælder, at hvis Kommissionen har fået tillagt beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om visse af de i planen fastlagte bevarelsesforanstaltninger, bør medlemsstater med en direkte forvaltningsmæssig interesse i østersøfiskeriet have mulighed for at fremsætte fælles henstillinger om disse bevarelsesforanstaltninger, således at det sikres, at udformningen af disse foranstaltninger tilgodeser de særlige forhold, der gør sig gældende for Østersøen og fiskeri i Østersøen. Fristen for fremsættelse af sådanne henstillinger bør fastsættes i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i ovennævnte forordning.

| (19) | I henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 gælder, at hvis Kommissionen har fået tillagt beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om visse af de i planen fastlagte bevarelsesforanstaltninger, bør medlemsstater
  og de rådgivende råd
  med en direkte forvaltningsmæssig interesse i østersøfiskeriet have mulighed for at fremsætte fælles henstillinger om disse bevarelsesforanstaltninger, således at det sikres, at udformningen af disse foranstaltninger tilgodeser de særlige forhold, der gør sig gældende for Østersøen og fiskeri i Østersøen. Fristen for fremsættelse af sådanne henstillinger bør fastsættes i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i ovennævnte forordning. |
| --- | --- |

(19)

I henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 gælder, at hvis Kommissionen har fået tillagt beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om visse af de i planen fastlagte bevarelsesforanstaltninger, bør medlemsstater
  og de rådgivende råd
  med en direkte forvaltningsmæssig interesse i østersøfiskeriet have mulighed for at fremsætte fælles henstillinger om disse bevarelsesforanstaltninger, således at det sikres, at udformningen af disse foranstaltninger tilgodeser de særlige forhold, der gør sig gældende for Østersøen og fiskeri i Østersøen. Fristen for fremsættelse af sådanne henstillinger bør fastsættes i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i ovennævnte forordning.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Med henblik på at styrke planens effektivitet og dens innovative aspekter bør fælles henstillinger og efterfølgende delegerede retsakter være målrettet mod at sikre, at der anlægges bottom-up- og resultatbaserede tilgange. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Med henblik på at styrke planens effektivitet og dens innovative aspekter bør fælles henstillinger og efterfølgende delegerede retsakter være målrettet mod at sikre, at der anlægges bottom-up- og resultatbaserede tilgange.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | Kommissionen skal tage hensyn til udtalelserne fra de relevante rådgivende råd, når den vedtager delegerede retsakter vedrørende visse bevarelsesforanstaltninger indeholdt i planen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

Kommissionen skal tage hensyn til udtalelserne fra de relevante rådgivende råd, når den vedtager delegerede retsakter vedrørende visse bevarelsesforanstaltninger indeholdt i planen.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Der bør fastsættes regler til at sikre, at der kan ydes finansiel støtte i henhold til Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EU) nr. 508/2014

   (1bis)

  i tilfælde af midlertidigt ophør af fiskeri. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Der bør fastsættes regler til at sikre, at der kan ydes finansiel støtte i henhold til Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EU) nr. 508/2014

   (1bis)

  i tilfælde af midlertidigt ophør af fiskeri.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Rent tidsmæssigt forventes
  det maksimalt bæredygtige udbytte af
  de relevante bestande at
  være nået inden udgangen af
  2015.
  Dette udbytte
  bør
  derefter
  fastholdes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Rent tidsmæssigt forventes
  det maksimalt bæredygtige udbytte af
  de relevante bestande at
  være nået inden udgangen af
  2015.
  Dette udbytte
  bør
  derefter
  fastholdes.

| (25) | Rent tidsmæssigt forventes de relevante bestande at
  nå målet pr. 2015, hvor det er muligt. At opnå disse udnyttelsesgrader på et senere tidspunkt bør kun være tilladt, hvis opnåelse pr.
  2015
  vil være til alvorlig skade for de berørte fiskerflåders økonomiske og sociale bæredygtighed
  .
  Disse grader bør nås hurtigst muligt efter 2015 og under alle omstændigheder senest i 2020. Målet
  bør fastholdes
  fra og med disse datoer
  . |
| --- | --- |

(25)

Rent tidsmæssigt forventes de relevante bestande at
  nå målet pr. 2015, hvor det er muligt. At opnå disse udnyttelsesgrader på et senere tidspunkt bør kun være tilladt, hvis opnåelse pr.
  2015
  vil være til alvorlig skade for de berørte fiskerflåders økonomiske og sociale bæredygtighed
  .
  Disse grader bør nås hurtigst muligt efter 2015 og under alle omstændigheder senest i 2020. Målet
  bør fastholdes
  fra og med disse datoer
  .

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Da der ikke findes nogen fiskeriindsatsordning, er det nødvendigt at ophæve de særlige regler om fiskeritilladelser og udskiftning af fartøjer og maskiner, der gælder for Rigabugten. Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 bør derfor ændres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Da der ikke findes nogen fiskeriindsatsordning, er det nødvendigt at ophæve de særlige regler om fiskeritilladelser og udskiftning af fartøjer og maskiner, der gælder for Rigabugten. Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 bør derfor ændres.

udgår

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Planen finder
  også
  anvendelse på
  rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar i ICES-underafsnit 22-32,
  der hentes
  ved fiskeri efter de
  ovennævnte
  bestande. | 2.   
  Denne forordning fastsætter
  også
  foranstaltninger vedrørende bifangster af
  rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar i ICES-underafsnit 22-32,
  der finder anvendelse
  ved fiskeri efter de
  i stk. 1 nævnte
  bestande. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   
  Planen finder
  også
  anvendelse på
  rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar i ICES-underafsnit 22-32,
  der hentes
  ved fiskeri efter de
  ovennævnte
  bestande.

2.   
  Denne forordning fastsætter
  også
  foranstaltninger vedrørende bifangster af
  rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar i ICES-underafsnit 22-32,
  der finder anvendelse
  ved fiskeri efter de
  i stk. 1 nævnte
  bestande.

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra b og c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | »bundgarn«:
  store
  net, forankrede eller fastgjorte til pæle eller til tider flydende
  , åbne på overfladen
  og udstyret med forskellige typer anordninger, der sluser fiskene ind i rusen og holder dem fast, sædvanligvis delt op i rum, der er lukket på bunden med net |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

»bundgarn«:
  store
  net, forankrede eller fastgjorte til pæle eller til tider flydende
  , åbne på overfladen
  og udstyret med forskellige typer anordninger, der sluser fiskene ind i rusen og holder dem fast, sædvanligvis delt op i rum, der er lukket på bunden med net

| b) | »bundgarn
  og garnruser
  «: net, forankrede eller fastgjorte til pæle eller
  til tider
  flydende og udstyret med forskellige typer anordninger, der sluser fiskene ind i rusen og holder dem fast, sædvanligvis delt op i rum, der er lukket på bunden med net |
| --- | --- |

b)

»bundgarn
  og garnruser
  «: net, forankrede eller fastgjorte til pæle eller
  til tider
  flydende og udstyret med forskellige typer anordninger, der sluser fiskene ind i rusen og holder dem fast, sædvanligvis delt op i rum, der er lukket på bunden med net

| c) | »tejner og kurve«:
  små
  fælder i form af bure eller kurve af forskellige materialer, der er beregnet til at fange krebsdyr eller fisk, og som sættes på havbunden enkeltvis eller i rækker forbundet ved hjælp af tove (bøjeliner) til bøjer på overfladen, der viser deres position, og som har én eller flere åbninger eller indgange |
| --- | --- |

c)

»tejner og kurve«:
  små
  fælder i form af bure eller kurve af forskellige materialer, der er beregnet til at fange krebsdyr eller fisk, og som sættes på havbunden enkeltvis eller i rækker forbundet ved hjælp af tove (bøjeliner) til bøjer på overfladen, der viser deres position, og som har én eller flere åbninger eller indgange

| c) | »tejner og kurve«: fælder i form af bure eller kurve af forskellige materialer, der er beregnet til at fange krebsdyr eller fisk, og som sættes på havbunden enkeltvis eller i rækker forbundet ved hjælp af tove (bøjeliner) til bøjer på overfladen, der viser deres position, og som har én eller flere åbninger eller indgange |
| --- | --- |

c)

»tejner og kurve«: fælder i form af bure eller kurve af forskellige materialer, der er beregnet til at fange krebsdyr eller fisk, og som sættes på havbunden enkeltvis eller i rækker forbundet ved hjælp af tove (bøjeliner) til bøjer på overfladen, der viser deres position, og som har én eller flere åbninger eller indgange

Ændring 63 + 28 + 56

Forslag til forordning

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Planen
  tager sigte på at bidrage til
  de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastlagt i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, i særdeleshed: | 1.   Planen
  skal sikre indfrielsen af
  de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastlagt i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  og i direktiv nr. 2008/56/EF (havstrategi-rammedirektivet)
  , i særdeleshed: |
| a) | opnåelse
  og opretholdelse af maksimalt bæredygtigt udbytte af de relevante bestande og |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Planen
  tager sigte på at bidrage til
  de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastlagt i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, i særdeleshed:

1.   Planen
  skal sikre indfrielsen af
  de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastlagt i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  og i direktiv nr. 2008/56/EF (havstrategi-rammedirektivet)
  , i særdeleshed:

a)

opnåelse
  og opretholdelse af maksimalt bæredygtigt udbytte af de relevante bestande og

| a) | genoprettelse
  og opretholdelse af
  bestande over de biomasseniveauer, der kan give
  maksimalt bæredygtigt udbytte af de relevante bestande, og |
| --- | --- |

a)

genoprettelse
  og opretholdelse af
  bestande over de biomasseniveauer, der kan give
  maksimalt bæredygtigt udbytte af de relevante bestande, og

| b) | bevarelse af rødspætte-, slethvar-, skrubbe- og pighvarbestandene
  i overensstemmelse med den forsigtighedsbaserede tilgang
  . |
| --- | --- |

b)

bevarelse af rødspætte-, slethvar-, skrubbe- og pighvarbestandene
  i overensstemmelse med den forsigtighedsbaserede tilgang
  .

| b) | bevarelse af rødspætte-, slethvar-, skrubbe- og pighvarbestandene
  over de niveauer, der kan give maksimalt bæredygtigt udbytte
  . |
| --- | --- |

b)

bevarelse af rødspætte-, slethvar-, skrubbe- og pighvarbestandene
  over de niveauer, der kan give maksimalt bæredygtigt udbytte
  .

2.   Planen skal bidrage til gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 for de relevante bestande og for rødspætte.

2.   Planen skal bidrage til
  eliminere udsmid under hensyntagen til bedste foreliggende videnskabelig rådgivning ved at undgå og reducere uønskede fangster, og til
  gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 for de relevante bestande og for rødspætte.

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 3a |
| | Overensstemmelse med EU's miljøret |
| | 1.
     
  Planen anlægger en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltningen. |
| | 2.
     
  Med henblik på at sikre, at de negative virkninger minimeres og at fiskeriaktiviteter undgår at nedbryde havmiljøet, skal planen være sammenhængende med og bidrage til opnåelsen af målene i havstrategi-rammedirektivet, således at der opnås god miljøtilstand pr. 2020. Den har navnlig til opgave at |
| | a) | sigte mod at sikre, at de betingelser, der er opstillet i deskriptor 3 i bilag I til direktivet, opfyldes |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 3a

Overensstemmelse med EU's miljøret

1.
     
  Planen anlægger en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltningen.

2.
     
  Med henblik på at sikre, at de negative virkninger minimeres og at fiskeriaktiviteter undgår at nedbryde havmiljøet, skal planen være sammenhængende med og bidrage til opnåelsen af målene i havstrategi-rammedirektivet, således at der opnås god miljøtilstand pr. 2020. Den har navnlig til opgave at

a)

sigte mod at sikre, at de betingelser, der er opstillet i deskriptor 3 i bilag I til direktivet, opfyldes

| b) | sigte mod at bidrage til opfyldelsen af deskriptor 1, 4 og 6 opstillet i bilag I til direktivet forholdsmæssigt afpasset til den rolle, som fiskeriet indtager i opfyldelsen heraf. |
| --- | --- |

b)

sigte mod at bidrage til opfyldelsen af deskriptor 1, 4 og 6 opstillet i bilag I til direktivet forholdsmæssigt afpasset til den rolle, som fiskeriet indtager i opfyldelsen heraf.

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Målniveauet for fiskeridødelighed skal
  være nået
  inden udgangen af 2015 og derefter opretholdes for de relevante bestande inden for følgende intervaller: | 1.   Målniveauet for fiskeridødelighed skal
  tage hensyn til de seneste videnskabelige resultater og skal, hvor det er muligt, nås
  inden udgangen af 2015
  og på et gradvist stigende grundlag senest inden udgangen af 2020
  og derefter opretholdes for de relevante bestande.
  Fiskeridødeligheden for de relevante bestande fastlægges
  inden for følgende intervaller: |
| Bestand | Fiskeridødelighed | Bestand | Målniveau for
  fiskeridødelighed |
| Torsk i den vestlige del af Østersøen | 0,23 -0,29 | Torsk i den vestlige del af Østersøen | 0 til FMSY |
| Torsk i den østlige del af Østersøen | 0,41 -0,51 | Torsk i den østlige del af Østersøen | 0 til FMSY |
| Sild i den centrale del af Østersøen | 0,23 -0,29 | Sild i den centrale del af Østersøen | 0 til FMSY |
| Sild i Rigabugten | 0,32 -0,39 | Sild i Rigabugten | 0 til FMSY |
| Sild i Det Botniske Hav | 0,13 -0,17 | Sild i Det Botniske Hav | 0 til FMSY |
| Sild i Den Botniske Bugt | Ikke fastsat | Sild i Den Botniske Bugt | 0 til FMSY |
| Sild i den vestlige del af Østersøen | 0,25 -0,31 | Sild i den vestlige del af Østersøen | 0 til FMSY |
| Østersøbrisling | 0,26 -0,32 | Østersøbrisling | 0 til FMSY |
| | Værdier for FMSY (fiskedødelighed forenelig med opnåelse af maksimale bæredygtigt udbytte) skal tages fra den seneste pålidelige foreliggende videnskabelige rådgivning og fiskeridødeligheden skal sigte mod 0,8 v FMSY. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Målniveauet for fiskeridødelighed skal
  være nået
  inden udgangen af 2015 og derefter opretholdes for de relevante bestande inden for følgende intervaller:

1.   Målniveauet for fiskeridødelighed skal
  tage hensyn til de seneste videnskabelige resultater og skal, hvor det er muligt, nås
  inden udgangen af 2015
  og på et gradvist stigende grundlag senest inden udgangen af 2020
  og derefter opretholdes for de relevante bestande.
  Fiskeridødeligheden for de relevante bestande fastlægges
  inden for følgende intervaller:

Bestand

Fiskeridødelighed

Bestand

Målniveau for
  fiskeridødelighed

Torsk i den vestlige del af Østersøen

0,23 -0,29

Torsk i den vestlige del af Østersøen

0 til FMSY

Torsk i den østlige del af Østersøen

0,41 -0,51

Torsk i den østlige del af Østersøen

0 til FMSY

Sild i den centrale del af Østersøen

0,23 -0,29

Sild i den centrale del af Østersøen

0 til FMSY

Sild i Rigabugten

0,32 -0,39

Sild i Rigabugten

0 til FMSY

Sild i Det Botniske Hav

0,13 -0,17

Sild i Det Botniske Hav

0 til FMSY

Sild i Den Botniske Bugt

Ikke fastsat

Sild i Den Botniske Bugt

0 til FMSY

Sild i den vestlige del af Østersøen

0,25 -0,31

Sild i den vestlige del af Østersøen

0 til FMSY

Østersøbrisling

0,26 -0,32

Østersøbrisling

0 til FMSY

Værdier for FMSY (fiskedødelighed forenelig med opnåelse af maksimale bæredygtigt udbytte) skal tages fra den seneste pålidelige foreliggende videnskabelige rådgivning og fiskeridødeligheden skal sigte mod 0,8 v FMSY.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Fiskerimuligheder skal fastsættes på en sådan måde, at der er mindre end 5 % sandsynlighed for, at de overskrider de FMSY-værdier, der er opført i tabellen i stk. 1. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Fiskerimuligheder skal fastsættes på en sådan måde, at der er mindre end 5 % sandsynlighed for, at de overskrider de FMSY-værdier, der er opført i tabellen i stk. 1.

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Denne forordning fastlægger et midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter, jf. artikel 33 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014, med ydelse af økonomisk støtte, jf. samme forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

2b.
     
  Denne forordning fastlægger et midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter, jf. artikel 33 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014, med ydelse af økonomisk støtte, jf. samme forordning.

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   For hver af de relevante bestande gælder følgende referencebevarelsespunkter
  udtrykt i det mindsteniveau for gydebiomassen
  , der svarer til fuld reproduktionsevne: | 1.   For hver af de relevante bestande gælder følgende referencebevarelsespunkter, der svarer til fuld reproduktionsevne: |
| Bestand | Minimumsgydebiomasse (i tons) | Bestand | Minimumsgydebiomasse (i tons) |
| Torsk i den vestlige del af Østersøen | 36 400 | Torsk i den vestlige del af Østersøen | 36 400
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år |
| Torsk i den østlige del af Østersøen | 88 200 | Torsk i den østlige del af Østersøen | 88 200
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år |
| Sild i den centrale del af Østersøen | 600 000 | Sild i den centrale del af Østersøen | 600 000
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år |
| Sild i Rigabugten | Ikke fastsat | Sild i Rigabugten | Ikke fastsat
  for 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år |
| Sild i Det Botniske Hav | Ikke fastsat | Sild i Det Botniske Hav | Ikke fastsat
  for 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år |
| Sild i Den Botniske Bugt | Ikke fastsat | Sild i Den Botniske Bugt | Ikke fastsat
  for 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år |
| Sild i den vestlige del af Østersøen | 110 000 | Sild i den vestlige del af Østersøen | 110 000
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år |
| Østersøbrisling | 570 000 | Østersøbrisling | 570 000
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   For hver af de relevante bestande gælder følgende referencebevarelsespunkter
  udtrykt i det mindsteniveau for gydebiomassen
  , der svarer til fuld reproduktionsevne:

1.   For hver af de relevante bestande gælder følgende referencebevarelsespunkter, der svarer til fuld reproduktionsevne:

Bestand

Minimumsgydebiomasse (i tons)

Bestand

Minimumsgydebiomasse (i tons)

Torsk i den vestlige del af Østersøen

36 400

Torsk i den vestlige del af Østersøen

36 400
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år

Torsk i den østlige del af Østersøen

88 200

Torsk i den østlige del af Østersøen

88 200
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år

Sild i den centrale del af Østersøen

600 000

Sild i den centrale del af Østersøen

600 000
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år

Sild i Rigabugten

Ikke fastsat

Sild i Rigabugten

Ikke fastsat
  for 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år

Sild i Det Botniske Hav

Ikke fastsat

Sild i Det Botniske Hav

Ikke fastsat
  for 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år

Sild i Den Botniske Bugt

Ikke fastsat

Sild i Den Botniske Bugt

Ikke fastsat
  for 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år

Sild i den vestlige del af Østersøen

110 000

Sild i den vestlige del af Østersøen

110 000
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år

Østersøbrisling

570 000

Østersøbrisling

570 000
  i 2015 og biomassen, der svarer til det maksimale bæredygtige niveau i de efterfølgende år

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis gydebiomassen for en af disse i et givet år ligger under de i stk. 1 fastsatte mindsteniveauer, træffes der passende afhjælpende foranstaltninger for at sikre
  en hurtig genoprettelse af den
  pågældende
  bestand til forsigtighedsniveauet
  . Uanset artikel 4, stk. 2, fastsættes fiskerimulighederne i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 på et lavere niveau, end hvad de i artikel 4, stk. 1, fastsatte målintervaller for fiskeridødelighed vil resultere i. Disse afhjælpende foranstaltninger kan i givet fald omfatte lovgivningsforslag fra Kommissionen og hasteforanstaltninger vedtaget af Kommissionen efter artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013. | 2.   Hvis gydebiomassen for en af disse i et givet år ligger under de i stk. 1 fastsatte mindsteniveauer, træffes der passende afhjælpende foranstaltninger for at sikre
  , at de
  pågældende
  bestande hurtigst muligt genoprettes til niveauer over, hvad der kræves for at tilsikre maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY)
  . Uanset artikel 4, stk. 2, fastsættes fiskerimulighederne i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 på et lavere niveau, end hvad de i artikel 4, stk. 1,
  i denne forordning
  fastsatte målintervaller for fiskeridødelighed vil resultere i. Disse afhjælpende foranstaltninger kan i givet fald omfatte lovgivningsforslag fra Kommissionen og hasteforanstaltninger vedtaget af Kommissionen efter artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Hvis gydebiomassen for en af disse i et givet år ligger under de i stk. 1 fastsatte mindsteniveauer, træffes der passende afhjælpende foranstaltninger for at sikre
  en hurtig genoprettelse af den
  pågældende
  bestand til forsigtighedsniveauet
  . Uanset artikel 4, stk. 2, fastsættes fiskerimulighederne i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 på et lavere niveau, end hvad de i artikel 4, stk. 1, fastsatte målintervaller for fiskeridødelighed vil resultere i. Disse afhjælpende foranstaltninger kan i givet fald omfatte lovgivningsforslag fra Kommissionen og hasteforanstaltninger vedtaget af Kommissionen efter artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

2.   Hvis gydebiomassen for en af disse i et givet år ligger under de i stk. 1 fastsatte mindsteniveauer, træffes der passende afhjælpende foranstaltninger for at sikre
  , at de
  pågældende
  bestande hurtigst muligt genoprettes til niveauer over, hvad der kræves for at tilsikre maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY)
  . Uanset artikel 4, stk. 2, fastsættes fiskerimulighederne i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 på et lavere niveau, end hvad de i artikel 4, stk. 1,
  i denne forordning
  fastsatte målintervaller for fiskeridødelighed vil resultere i. Disse afhjælpende foranstaltninger kan i givet fald omfatte lovgivningsforslag fra Kommissionen og hasteforanstaltninger vedtaget af Kommissionen efter artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hvis biomassen for en af de relevante bestande i et givent år falder til under det niveau, der er fastsat i nedenstående tabel, træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til at indstille målrettet fiskeri efter den relevante bestand. |
| | Bestand | Grænsebiomasse (i tons) |
| | Torsk i den vestlige del af Østersøen | 26 000 |
| | Torsk i den østlige del af Østersøen | 63 000 |
| | Sild i den centrale del af Østersøen | 430 000 |
| | Sild i Rigabugten | Ikke fastsat |
| | Sild i Det Botniske Hav | Ikke fastsat |
| | Sild i Den Botniske Bugt | Ikke fastsat |
| | Sild i den vestlige del af Østersøen | 90 000 |
| | Østersøbrisling | 410 000 |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Hvis biomassen for en af de relevante bestande i et givent år falder til under det niveau, der er fastsat i nedenstående tabel, træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til at indstille målrettet fiskeri efter den relevante bestand.

Bestand

Grænsebiomasse (i tons)

Torsk i den vestlige del af Østersøen

26 000

Torsk i den østlige del af Østersøen

63 000

Sild i den centrale del af Østersøen

430 000

Sild i Rigabugten

Ikke fastsat

Sild i Det Botniske Hav

Ikke fastsat

Sild i Den Botniske Bugt

Ikke fastsat

Sild i den vestlige del af Østersøen

90 000

Østersøbrisling

410 000

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Foranstaltninger i tilfælde af trusler mod
  rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar | Tekniske foranstaltninger til bevarelse af
  rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar |
| 1.   Hvis
  bevarelsen af
  rødspætte-, skrubbe-, pighvar- eller
  slethvarbestandene i Østersøen ifølge videnskabelig rådgivning er truet
  , tillægges Kommissionen beføjelse til i henhold til artikel 15 at vedtage delegerede retsakter om særlige foranstaltninger til bevarelse
  af den truede bestand, som kan tage sigte på
  : | 1.   Hvis videnskabelig rådgivning
  indikerer, at der er brug for genoprettelsesforanstaltninger for at sikre, at østersøbestandene af
  rødspætte-, skrubbe-, pighvar- eller
  slethvar forvaltes i overensstemmelse med den forsigtighedsbaserede tilgang
  , tillægges Kommissionen beføjelse til i henhold til artikel 15 at vedtage delegerede retsakter om særlige foranstaltninger til bevarelse,
  for så vidt angår bifangster af rødspætte-, skrubbe-, pighvar- og slethvar og vedrørende følgende tekniske foranstaltninger
  : |
| a) | tilpasning af fiskerikapaciteten og fiskeriindsatsen |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 6

Artikel 6

Foranstaltninger i tilfælde af trusler mod
  rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar

Tekniske foranstaltninger til bevarelse af
  rødspætte, skrubbe, pighvar og slethvar

1.   Hvis
  bevarelsen af
  rødspætte-, skrubbe-, pighvar- eller
  slethvarbestandene i Østersøen ifølge videnskabelig rådgivning er truet
  , tillægges Kommissionen beføjelse til i henhold til artikel 15 at vedtage delegerede retsakter om særlige foranstaltninger til bevarelse
  af den truede bestand, som kan tage sigte på
  :

1.   Hvis videnskabelig rådgivning
  indikerer, at der er brug for genoprettelsesforanstaltninger for at sikre, at østersøbestandene af
  rødspætte-, skrubbe-, pighvar- eller
  slethvar forvaltes i overensstemmelse med den forsigtighedsbaserede tilgang
  , tillægges Kommissionen beføjelse til i henhold til artikel 15 at vedtage delegerede retsakter om særlige foranstaltninger til bevarelse,
  for så vidt angår bifangster af rødspætte-, skrubbe-, pighvar- og slethvar og vedrørende følgende tekniske foranstaltninger
  :

a)

tilpasning af fiskerikapaciteten og fiskeriindsatsen

| a) | tilpasning af fiskerikapaciteten og fiskeriindsatsen |
| --- | --- |

a)

tilpasning af fiskerikapaciteten og fiskeriindsatsen

| b) | tekniske foranstaltninger, bl.a. angående |
| --- | --- |

b)

tekniske foranstaltninger, bl.a. angående

| (1) | fangstredskaber, især med hensyn til maskestørrelse, trådtykkelse, redskabets størrelse |
| --- | --- |

(1)

fangstredskaber, især med hensyn til maskestørrelse, trådtykkelse, redskabets størrelse

| b) | fangstredskaber, især med hensyn til maskestørrelse, trådtykkelse, redskabets størrelse |
| --- | --- |

b)

fangstredskaber, især med hensyn til maskestørrelse, trådtykkelse, redskabets størrelse

| (2) | brug af fangstredskaber, især med hensyn til sættetid og -dybde |
| --- | --- |

(2)

brug af fangstredskaber, især med hensyn til sættetid og -dybde

| c) | brug af fangstredskaber, især med hensyn til sættetid og -dybde |
| --- | --- |

c)

brug af fangstredskaber, især med hensyn til sættetid og -dybde

| (3) | forbud mod eller restriktioner for fiskeri i bestemte områder |
| --- | --- |

(3)

forbud mod eller restriktioner for fiskeri i bestemte områder

| d) | forbud mod eller restriktioner for fiskeri i bestemte områder |
| --- | --- |

d)

forbud mod eller restriktioner for fiskeri i bestemte områder

| (4) | forbud mod eller restriktioner for fiskeri i bestemte perioder |
| --- | --- |

(4)

forbud mod eller restriktioner for fiskeri i bestemte perioder

| e) | forbud mod eller restriktioner for fiskeri i bestemte perioder |
| --- | --- |

e)

forbud mod eller restriktioner for fiskeri i bestemte perioder

| (5) | mindstereferencestørrelser for bevarelse af bestanden. |
| --- | --- |

(5)

mindstereferencestørrelser for bevarelse af bestanden.

| f) | mindstereferencestørrelser for bevarelse af bestanden |
| --- | --- |

f)

mindstereferencestørrelser for bevarelse af bestanden

| g) | andre kendetegn knyttet til selektiviteten. |
| --- | --- |

g)

andre kendetegn knyttet til selektiviteten.

2.   De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal tage sigte på at virkeliggøre målene i artikel 3, stk. 1, litra b), og være baseret på
  videnskabelig
  rådgivning.

2.   De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal tage sigte på at virkeliggøre målene i artikel 3, stk. 1, litra b), og
  stemme overens med EU's miljøret som fastsat i artikel 3a og
  være baseret på den
  bedste foreliggende videnskabelige
  rådgivning.

3.   De berørte medlemsstater kan fremsætte fælles henstillinger efter artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 om konkrete bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i stk. 1.

3.   De berørte medlemsstater kan fremsætte fælles henstillinger efter artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 om konkrete bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i stk. 1.

3a.
     
  Kommissionen hører Europa-Parlamentet og de berørte rådgivende udvalg inden vedtagelsen af en delegeret retsakt.

3b.
     
  Kommissionen skal i samråd med de berørte medlemsstater analysere indvirkningen af de delegerede retsakter, jf. stk. 1, et år efter disses ikrafttrædelse, og efterfølgende hvert år. Hvis sådanne analyser viser, at en delegeret retsakt ikke er tilstrækkelig til at håndtere den nuværende situation, kan de pågældende medlemsstater fremsætte en fælles henstilling i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 gælder landingsforpligtelsen ikke
  for de relevante bestande og for rødspætte
  , når der fiskes med bundgarn, tejner
  og
  kurve. | Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 gælder landingsforpligtelsen ikke
  for torsk
  , når der fiskes med bundgarn, tejner, kurve
  og garnruser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 gælder landingsforpligtelsen ikke
  for de relevante bestande og for rødspætte
  , når der fiskes med bundgarn, tejner
  og
  kurve.

Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 gælder landingsforpligtelsen ikke
  for torsk
  , når der fiskes med bundgarn, tejner, kurve
  og garnruser
  .

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal tage sigte på at virkeliggøre målene i artikel 3 og især på beskyttelse af ungfisk og gydefisk. | 2.   De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal tage sigte på at virkeliggøre målene i artikel 3 og især på beskyttelse af ungfisk og gydefisk
  , såvel som at sikre overensstemmelse med EU's miljøret som fastsat i artikel 3a og at fiskeriets negative indvirkninger på det marine økosystem minimeres. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal tage sigte på at virkeliggøre målene i artikel 3 og især på beskyttelse af ungfisk og gydefisk.

2.   De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal tage sigte på at virkeliggøre målene i artikel 3 og især på beskyttelse af ungfisk og gydefisk
  , såvel som at sikre overensstemmelse med EU's miljøret som fastsat i artikel 3a og at fiskeriets negative indvirkninger på det marine økosystem minimeres.

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | de specifikationer for målarter
  og
  maskestørrelser, der er fastsat i bilag II
  og
  III, og hvortil der henvises i artikel 3
  og
  4 i forordning
  (EF) nr. 2187/2005 |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

de specifikationer for målarter
  og
  maskestørrelser, der er fastsat i bilag II
  og
  III, og hvortil der henvises i artikel 3
  og
  4 i forordning
  (EF) nr. 2187/2005

| a) | de specifikationer for målarter, maskestørrelser
  og mindstereferencestørrelser for bevarelse
  , der er fastsat i bilag II, III
  og IV til forordning (EF) nr. 2187/2005
  , og hvortil der henvises i artikel 3, 4
  og 14, stk. 1,
  i
  denne
  forordning |
| --- | --- |

a)

de specifikationer for målarter, maskestørrelser
  og mindstereferencestørrelser for bevarelse
  , der er fastsat i bilag II, III
  og IV til forordning (EF) nr. 2187/2005
  , og hvortil der henvises i artikel 3, 4
  og 14, stk. 1,
  i
  denne
  forordning

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | forbuddet i artikel 22 mod trawlfiskeri i Rigabugen. |

Kommissionens forslag

Ændring

f)

forbuddet i artikel 22 mod trawlfiskeri i Rigabugen.

udgår

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen skal desuden bestræbe sig på at tage hensyn til den seneste videnskabelige rådgivning, herunder undersøgelser fra ICED, før den vedtager tekniske foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

4a.
     
  Kommissionen skal desuden bestræbe sig på at tage hensyn til den seneste videnskabelige rådgivning, herunder undersøgelser fra ICED, før den vedtager tekniske foranstaltninger.

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Under torskegydeperioden er pelagisk fiskeri med stationære redskaber med en maskestørrelse på under 110 mm, eller 120 mm hvis der er tale om bomtrawlerredskaber, forbudt. |

Kommissionens forslag

Ændring

4b.
     
  Under torskegydeperioden er pelagisk fiskeri med stationære redskaber med en maskestørrelse på under 110 mm, eller 120 mm hvis der er tale om bomtrawlerredskaber, forbudt.

Ændring 41

Forslag til forordning

Kapitel VI a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | KAPITEL VIa |
| | SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER |
| | Artikel 9a |
| | Specifikke foranstaltninger |
| | 1.
     
  Det er fra 1. maj til 31. oktober forbudt at fiske inden for de områder, der er afgrænset ved sekventiel sammenføjning af kompaslinjerne for følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet: |
| | a) | Område 1: |

Kommissionens forslag

Ændring

KAPITEL VIa

SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER

Artikel 9a

Specifikke foranstaltninger

1.
     
  Det er fra 1. maj til 31. oktober forbudt at fiske inden for de områder, der er afgrænset ved sekventiel sammenføjning af kompaslinjerne for følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet:

a)

Område 1:

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ Ø

| | — | 55o 45′ N, 16o 30′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 16o 30′ Ø

| | — | 55o 00′ N, 16o 30′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 30′ Ø

| | — | 55o 00′ N, 16o 00′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 00′ Ø

| | — | 55o 15′ N, 16o 00′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 16o 00′ Ø

| | — | 55o 15′ N, 15o 30′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 15o 30′ Ø

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ Ø

| b) | Område 2: |
| --- | --- |

b)

Område 2:

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ Ø

| | — | 54o 48′ N, 19o 20′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

54o 48′ N, 19o 20′ Ø

| | — | 54o 45′ N, 19o 19′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 19o 19′ Ø

| | — | 54o 45′ N, 18o 55′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 18o 55′ Ø

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ Ø

| c) | Område 3: |
| --- | --- |

c)

Område 3:

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ Ø

| | — | 56o 13′ N, 19o 31′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 19o 31′ Ø

| | — | 55o 59′ N, 19o 13′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 59′ N, 19o 13′ Ø

| | — | 56o 03′ N, 19o 06′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

56o 03′ N, 19o 06′ Ø

| | — | 56o 00′ N, 18o 51′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

56o 00′ N, 18o 51′ Ø

| | — | 55o 47′ N, 18o 57′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 47′ N, 18o 57′ Ø

| | — | 55o 30′ N, 18o 34′ Ø |
| --- | --- | --- |

—

55o 30′ N, 18o 34′ Ø

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ Ø. |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ Ø.

2.
     
  Alle EU-baserede fartøjer med en samlet længde lig med eller større end otte meter, der medbringer eller anvender udstyr til torskefiskeri i Østersøen i overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EF) nr. 2187/2005, skal besidde en særlig tilladelse til torskefiskeri i Østersøen.

3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 til ændring af denne artikel, hvor det er nødvendigt for at nå målene omhandlet i artikel 3, og i særdeleshed beskyttelse af ungfisk og gydefisk.

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Regionalt samarbejde | Regionalt samarbejde |
| 1.   Artikel 18, stk. 1 til 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder anvendelse på de
  i dette kapitel omhandlede foranstaltninger
  . | 1.   Artikel 18, stk. 1 til 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder anvendelse på de foranstaltninger
  , der er omhandlet i forordningens artikel 6, 8 og 9
  . |
| 2.   De berørte medlemsstater kan fremsætte fælles
  henstillinger efter artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 inden for følgende frister: | 2.   De berørte medlemsstater kan
  efter høring af de regionale rådgivende råd
  fremsætte
  en
  fælles
  henstilling, som er omhandlet i artikel 6, stk. 3, artikel 8, stk. 3 og artikel 9, stk. 4, for første gang senest 12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden og derefter 12 måneder efter hver evaluering af planen i henhold til artikel 14, men ikke senere end 1. september for foranstaltninger vedrørende medlemsstaterne
  .
  Medlemsstaterne kan også fremsætte sådanne anbefalinger i tilfælde af pludselige ændringer i situationen, hvad angår enhver bestand omfattet af denne plan, hvis de anbefalede foranstaltninger anses for nødvendige eller hvis begrundet af videnskabelig rådgivning. |
| a) | for de i artikel 6, stk. 1, omhandlede foranstaltninger i et givet kalenderår senest den 1. september i det forudgående år |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 10

Artikel 10

Regionalt samarbejde

Regionalt samarbejde

1.   Artikel 18, stk. 1 til 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder anvendelse på de
  i dette kapitel omhandlede foranstaltninger
  .

1.   Artikel 18, stk. 1 til 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder anvendelse på de foranstaltninger
  , der er omhandlet i forordningens artikel 6, 8 og 9
  .

2.   De berørte medlemsstater kan fremsætte fælles
  henstillinger efter artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 inden for følgende frister:

2.   De berørte medlemsstater kan
  efter høring af de regionale rådgivende råd
  fremsætte
  en
  fælles
  henstilling, som er omhandlet i artikel 6, stk. 3, artikel 8, stk. 3 og artikel 9, stk. 4, for første gang senest 12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden og derefter 12 måneder efter hver evaluering af planen i henhold til artikel 14, men ikke senere end 1. september for foranstaltninger vedrørende medlemsstaterne
  .
  Medlemsstaterne kan også fremsætte sådanne anbefalinger i tilfælde af pludselige ændringer i situationen, hvad angår enhver bestand omfattet af denne plan, hvis de anbefalede foranstaltninger anses for nødvendige eller hvis begrundet af videnskabelig rådgivning.

a)

for de i artikel 6, stk. 1, omhandlede foranstaltninger i et givet kalenderår senest den 1. september i det forudgående år

| b) | for de i artikel 8, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, omhandlede foranstaltninger første gang senest seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden og derefter seks måneder efter hver evaluering af planen i henhold til artikel 14
  . |
| --- | --- |

b)

for de i artikel 8, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, omhandlede foranstaltninger første gang senest seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden og derefter seks måneder efter hver evaluering af planen i henhold til artikel 14
  .

2a.
     
  De relevante rådgivende råd kan også fremsætte henstillinger i henhold til den tidsplan, der er fastsat i stk. 2.

2b.
     
  Enhver afvigelse fra Kommissionens side af de fælles henstillinger skal fremlægges for Europa-Parlamentet og Rådet, og skal være tilgængelig for granskning.

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Forhåndsmeddelelser | Forhåndsmeddelelser |
| 1.   Uanset artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder den deri fastsatte forhåndsmeddelelsespligt anvendelse på førere af EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på 8 meter eller derover og med mindst 300 kilogram torsk om bord
  eller
  to
  tons
  pelagiske arter. | 1.   Uanset artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder den deri fastsatte forhåndsmeddelelsespligt anvendelse på: |
| | a) | førere af EU-fiskerfartøjer
  , der fisker efter torsk,
  med en længde overalt på 300 meter eller derover og med mindst 300 kilogram torsk om bord |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 12

Artikel 12

Forhåndsmeddelelser

Forhåndsmeddelelser

1.   Uanset artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder den deri fastsatte forhåndsmeddelelsespligt anvendelse på førere af EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på 8 meter eller derover og med mindst 300 kilogram torsk om bord
  eller
  to
  tons
  pelagiske arter.

1.   Uanset artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder den deri fastsatte forhåndsmeddelelsespligt anvendelse på:

a)

førere af EU-fiskerfartøjer
  , der fisker efter torsk,
  med en længde overalt på 300 meter eller derover og med mindst 300 kilogram torsk om bord

| b) | førere af EU-fiskerfartøjer, der fisker efter sild og/eller brisling, med en længde overalt på over 8 meter med mindst
  to
  tons torsk
  pelagiske arter
  om bord
  . |
| --- | --- |

b)

førere af EU-fiskerfartøjer, der fisker efter sild og/eller brisling, med en længde overalt på over 8 meter med mindst
  to
  tons torsk
  pelagiske arter
  om bord
  .

2.   Uanset fristen for indgivelse af forhåndsmeddelelsen i artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 skal
  denne forhåndsmeddelelse
  indgives mindst en time før den forventede ankomst i havnen.

2.   Uanset fristen for indgivelse af forhåndsmeddelelsen i artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 skal
  forhåndsmeddelelsen
  indgives mindst en time før den forventede ankomst i havnen.
  De kompetente myndigheder i medlemsstater med kyststrækninger kan fra sag til sag tillade en tidligere ankomst til havnen, forudsat at de nødvendige betingelser for de hensigtsmæssige kontrolforanstaltninger er tilgængelige.

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 13 –litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | 5
  tons pelagiske arter. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

5
  tons pelagiske arter.

| b) | 2
  tons pelagiske arter. |
| --- | --- |

b)

2
  tons pelagiske arter.

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Evaluering af planen | Evaluering af planen |
| Kommissionen
  sikrer, at der seks år efter planens ikrafttræden og derefter hvert sjette år foretages en evaluering af dens indvirkning
  på de af denne forordning omfattede bestande
  og fiskeriet efter disse bestande
  , navnlig
  for at tage hensyn til udviklingen på det videnskabelige område
  . Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet. | Tre år efter denne forordnings ikrafttræden, og hvert femte år derefter, skal
  Kommissionen
  evaluere indvirkningen af denne flerårlige plan
  på de af denne forordning omfattede bestande, navnlig
  hvad angår de fremskridt, der er gjort hen imod at genoprette og opretholde fiskebestandene over niveauer, der kan muliggøre MSY.
  Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet
  og kan, hvis det er hensigtsmæssigt og under hensyntagen til seneste videnskabelig rådgivning, foreslå tilpasninger til den flerårlige plan eller iværksætte modifikationer af de delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 14

Artikel 14

Evaluering af planen

Evaluering af planen

Kommissionen
  sikrer, at der seks år efter planens ikrafttræden og derefter hvert sjette år foretages en evaluering af dens indvirkning
  på de af denne forordning omfattede bestande
  og fiskeriet efter disse bestande
  , navnlig
  for at tage hensyn til udviklingen på det videnskabelige område
  . Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet.

Tre år efter denne forordnings ikrafttræden, og hvert femte år derefter, skal
  Kommissionen
  evaluere indvirkningen af denne flerårlige plan
  på de af denne forordning omfattede bestande, navnlig
  hvad angår de fremskridt, der er gjort hen imod at genoprette og opretholde fiskebestandene over niveauer, der kan muliggøre MSY.
  Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet
  og kan, hvis det er hensigtsmæssigt og under hensyntagen til seneste videnskabelig rådgivning, foreslå tilpasninger til den flerårlige plan eller iværksætte modifikationer af de delegerede retsakter.

Ændring 47

Forslag til forordning

Kapitel IX a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | KAPITEL IXa |
| | STØTTE FRA DEN EUROPÆISKE HAV- OG FISKERIFOND |
| | Artikel 14a |
| | Støtte fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond |
| | I artikel 33, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 508/2014's forstand anses den i denne forordning omhandlede flerårlige plan for en flerårlig plan som fastsat i artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |

Kommissionens forslag

Ændring

KAPITEL IXa

STØTTE FRA DEN EUROPÆISKE HAV- OG FISKERIFOND

Artikel 14a

Støtte fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

I artikel 33, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 508/2014's forstand anses den i denne forordning omhandlede flerårlige plan for en flerårlig plan som fastsat i artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De i artikel 6, 8 og 9 omhandlede delegerede beføjelser tillægges Kommissionen i et
  ubegrænset
  tidsrum fra
  denne forordnings ikrafttrædelsesdato
  . | 2.   De i artikel 6, 8 og 9 omhandlede delegerede beføjelser tillægges Kommissionen i et tidsrum
  på fem år
  fra
  den 1. september 2015
  .
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   De i artikel 6, 8 og 9 omhandlede delegerede beføjelser tillægges Kommissionen i et
  ubegrænset
  tidsrum fra
  denne forordnings ikrafttrædelsesdato
  .

2.   De i artikel 6, 8 og 9 omhandlede delegerede beføjelser tillægges Kommissionen i et tidsrum
  på fem år
  fra
  den 1. september 2015
  .
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 20 og 21 i
  forordning (EF) nr. 2187/2005 udgår. | I
  forordning (EF) nr. 2187/2005
  foretages følgende ændringer: |
| | 1.
     
  Artikel 13, stk. 3
  , udgår. |
| | 2.
     
  I bilag IV, i kolonnen »Mindstestørrelse« erstattes ordene »38 cm«, der vedrører en mindstereferencestørrelsen for bevarelse for torsk, med »35 cm«. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 20 og 21 i
  forordning (EF) nr. 2187/2005 udgår.

I
  forordning (EF) nr. 2187/2005
  foretages følgende ændringer:

1.
     
  Artikel 13, stk. 3
  , udgår.

2.
     
  I bilag IV, i kolonnen »Mindstestørrelse« erstattes ordene »38 cm«, der vedrører en mindstereferencestørrelsen for bevarelse for torsk, med »35 cm«.

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 61, stk. 2, andet afsnit (A8-0128/2015).

(16)  EFT L 179 af 23.6.1998, s. 3.

(16)  EFT L 179 af 23.6.1998, s. 3.

(1bis)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

(19)  ICES' tekniske tjeneste, september 2014. http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(19)  ICES' tekniske tjeneste, september 2014. http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(20)  Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98 (EUT L 349 af 31.12.2005, s. 1).

(20)  Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98 (EUT L 349 af 31.12.2005, s. 1).

(1bis)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/142

---

P8_TA(2015)0105

Landingsforpligtelse ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 2347/2002 og (EF) nr. 1224/2009 for så vidt angår landingsforpligtelsen og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1434/98 (COM(2013)0889 — C7-0465/2013 — 2013/0436(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 346/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0889), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0889),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0465/2013),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. april 2014 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. april 2014 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. februar 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. februar 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A8-0060/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A8-0060/2014),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 311 af 12.9.2014, s. 68.

---

P8_TC1-COD(2013)0436

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 2347/2002 og (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 og (EU) nr. 1380/2013 for så vidt angår landingsforpligtelsen og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1434/98

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/812).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/143

---

P8_TA(2015)0106

Protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EF og Rusland for at tage hensyn til Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 28. april 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (11878/2014 — C8-0006/2015 — 2014/0052(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 346/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11878/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11878/2014),

| — | der henviser til udkast til protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (11513/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (11513/2014),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207, 212 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0006/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207, 212 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0006/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0129/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0129/2015),

| 1. | afgiver samstemmende udtalelse om indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

afgiver samstemmende udtalelse om indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og regeringer og parlamenter og regeringen for Den Russiske Føderation. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og regeringer og parlamenter og regeringen for Den Russiske Føderation.

---

Onsdag den 29. april 2015

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/144

---

P8_TA(2015)0110

Forfinansiering af operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 om Den Europæiske Socialfond for så vidt angår en forhøjelse af det første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (COM(2015)0046 — C8–0036/2015 — 2015/0026(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 346/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0046), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0046),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 164 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 164 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0036/2015),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 18. marts 2015 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 18. marts 2015 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget om forslagets finansielle forenelighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget om forslagets finansielle forenelighed,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. april 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. april 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 41, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 41,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0134/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0134/2015),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2015)0026

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af forordning (EU) nr. 1304/2013 for så vidt angår en forhøjelse af det første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/779).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/145 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/145

---

P8_TA(2015)0111

Ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning forindførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (COM(2014)0707 — C8–0271/2014 — 2014/0334(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 346/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0707), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0707),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0271/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0271/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. marts 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. marts 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og artikel 50, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og artikel 50, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0026/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0026/2015),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P8_TC1-COD(2014)0334

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/937).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/146

---

P8_TA(2015)0112

Beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten med Norge ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (kodifikation) (COM(2014)0304 — C8-0010/2014 — 2014/0159(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2016/C 346/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0304), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0304),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0010/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0010/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0046/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0046/2015),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0159

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/938).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/147

---

P8_TA(2015)0113

Stabiliserings- og associeringsaftalen med Albanien ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0375 — C8-0034/2014 — 2014/0191(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2016/C 346/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0375), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0375),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0034/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0047/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0047/2015),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0191

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/939).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/148 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/148

---

P8_TA(2015)0114

Anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen og af interimsaftalen om handel og handelsanliggender med Bosnien-Hercegovina ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0443 — C8-0087/2014 — 2014/0206(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2016/C 346/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0443), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0443),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0087/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0087/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0017/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0017/2015),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0206

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side samt for anvendelsen af interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/940).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/149

---

P8_TA(2015)0115

Stabiliserings- og associeringsaftalen med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (kodifikation) (COM(2014)0394 — C8-0041/2014 — 2014/0199(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — kodifikation)

(2016/C 346/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0394), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0394),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0041/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0132/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0132/2015),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0199

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om om visse procedurer for anvendelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (kodifikation)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/941).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/150

---

P8_TA(2015)0116

Anvendelse af artikel 107 og 108 i TEUF på visse former for horisontal statsstøtte *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (kodifikation) (COM(2014)0377 — C8-0139/2014 — 2014/0192(NLE))

(Høring — kodifikation)

(2016/C 346/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2014)0377), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2014)0377),

| — | der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0139/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0139/2014),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0029/2014),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/151

---

P8_TA(2015)0117

Regler for anvendelsen af artikel 108 i TEUF *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (kodifikation) (COM(2014)0534 — C8-0212/2014 — 2014/0246(NLE))

(Høring — kodifikation)

(2016/C 346/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2014)0534), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2014)0534),

| — | der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0212/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0212/2014),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0047/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0047/2014),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/152

---

P8_TA(2015)0170

Pengemarkedsforeninger ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om pengemarkedsforeninger (COM(2013)0615 — C7-0263/2013 — 2013/0306(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 346/38)

Ændringsforslag 1

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (*)

til Kommissionens forslag

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS

FORORDNING (EU) 2015/...

om pengemarkedsforeninger

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure,

ud fra følgende betragtning(er):

| (1) | Pengemarkedsforeninger stiller kortfristet finansiering til rådighed for finansielle institutioner, virksomheder og den offentlige sektor. Ved at stille finansiering til rådighed for disse enheder bidrager pengemarkedsforeninger til at finansiere den europæiske økonomi.
  Sådanne enheder bruger deres investeringer i pengemarkedsforeninger som en effektiv måde til at sprede deres kreditrisiko og -eksponering frem for udelukkende at anvende bankindlån. |
| --- | --- |

(1)

Pengemarkedsforeninger stiller kortfristet finansiering til rådighed for finansielle institutioner, virksomheder og den offentlige sektor. Ved at stille finansiering til rådighed for disse enheder bidrager pengemarkedsforeninger til at finansiere den europæiske økonomi.
  Sådanne enheder bruger deres investeringer i pengemarkedsforeninger som en effektiv måde til at sprede deres kreditrisiko og -eksponering frem for udelukkende at anvende bankindlån.

| (2) | På efterspørgselssiden er pengemarkedsforeninger forvaltningsværktøjer for kortfristet likviditet, der giver en høj grad af likviditet, diversificering og værdistabilitet for den investerede kapital kombineret med et markedsbaseret afkast. Pengemarkedsforeninger anvendes ▌
  af en række enheder, herunder velgørende organisationer, boligforeninger, lokale myndigheder og større professionelle investorer såsom
  virksomheder
  og pensionsfonde,
  der ønsker at investere deres overskydende likvide midler med kort tidshorisont. Pengemarkedsforeninger udgør derfor et vigtigt led mellem udbud af og efterspørgsel efter kortfristet likviditet. |
| --- | --- |

(2)

På efterspørgselssiden er pengemarkedsforeninger forvaltningsværktøjer for kortfristet likviditet, der giver en høj grad af likviditet, diversificering og værdistabilitet for den investerede kapital kombineret med et markedsbaseret afkast. Pengemarkedsforeninger anvendes ▌
  af en række enheder, herunder velgørende organisationer, boligforeninger, lokale myndigheder og større professionelle investorer såsom
  virksomheder
  og pensionsfonde,
  der ønsker at investere deres overskydende likvide midler med kort tidshorisont. Pengemarkedsforeninger udgør derfor et vigtigt led mellem udbud af og efterspørgsel efter kortfristet likviditet.

| (3) | En række hændelser under finanskrisen viste, at bestemte træk ved pengemarkedsforeninger gør dem sårbare, når der er vanskeligheder på finansmarkederne, og de
  derfor
  kan sprede eller forværre risiciene i det finansielle system. Når prisen på de aktiver, som pengemarkedsforeningerne har investeret i, begynder at falde, især i situationer med markedsstress, kan pengemarkedsforeningerne ikke altid overholde løftet om straksindløsning og om at bevare kapitalværdien af en andel eller kapitalandel, som pengemarkedsforeningerne har udstedt til investorerne. Denne situation,
  som ifølge Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB) og Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO) kan være særlig alvorlig for pengemarkedsforeningerne med konstant eller stabil nettoaktivværdi,
  kan udløse
  betydelige
  og pludselige indløsningskrav, der kan have bredere makroøkonomiske konsekvenser. |
| --- | --- |

(3)

En række hændelser under finanskrisen viste, at bestemte træk ved pengemarkedsforeninger gør dem sårbare, når der er vanskeligheder på finansmarkederne, og de
  derfor
  kan sprede eller forværre risiciene i det finansielle system. Når prisen på de aktiver, som pengemarkedsforeningerne har investeret i, begynder at falde, især i situationer med markedsstress, kan pengemarkedsforeningerne ikke altid overholde løftet om straksindløsning og om at bevare kapitalværdien af en andel eller kapitalandel, som pengemarkedsforeningerne har udstedt til investorerne. Denne situation,
  som ifølge Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB) og Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO) kan være særlig alvorlig for pengemarkedsforeningerne med konstant eller stabil nettoaktivværdi,
  kan udløse
  betydelige
  og pludselige indløsningskrav, der kan have bredere makroøkonomiske konsekvenser.

| (4) | Indløsningskrav i stort omfang
  kan tvinge
  pengemarkedsforeningerne til at sælge nogle af deres investeringsaktiver i et faldende marked og dermed
  måske
  sætte gang i en likviditetskrise. Under disse forhold kan emittenterne stå over for alvorlige finansieringsvanskeligheder, hvis
  markederne
  for commercial
  paper
  og andre pengemarkedsinstrumenter tørrer ud.
  Dette kunne medføre, at
  markedet for kortfristet finansiering smittes,
  og resultere i
  direkte og store finansieringsvanskeligheder for finansielle institutioner, virksomheder og den offentlige sektor og dermed for hele økonomien. |
| --- | --- |

(4)

Indløsningskrav i stort omfang
  kan tvinge
  pengemarkedsforeningerne til at sælge nogle af deres investeringsaktiver i et faldende marked og dermed
  måske
  sætte gang i en likviditetskrise. Under disse forhold kan emittenterne stå over for alvorlige finansieringsvanskeligheder, hvis
  markederne
  for commercial
  paper
  og andre pengemarkedsinstrumenter tørrer ud.
  Dette kunne medføre, at
  markedet for kortfristet finansiering smittes,
  og resultere i
  direkte og store finansieringsvanskeligheder for finansielle institutioner, virksomheder og den offentlige sektor og dermed for hele økonomien.

| (5) | Formueforvaltere kan med
  støtte
  fra sponsorer beslutte at yde skønsmæssig støtte for at bevare deres pengemarkedsforeningers likviditet og stabilitet. Sponsorer er ofte tvunget til at støtte de pengemarkedsforeninger, de sponsorerer, som mister værdi, på grund af risikoen for deres omdømme og frygten for, at panikken kan brede sig til sponsorernes øvrige virksomheder. Afhængigt af foreningens størrelse og omfanget af indløsningspresset, kan sponsorstøtten nå et omfang, som overstiger deres umiddelbart tilgængelige ressourcer. Det er derfor vigtigt at indføre fælles regler for at forhindre, at sponsoren bliver nødlidende, og at risikoen spreder sig til andre enheder, der sponsorerer pengemarkedsforeninger. |
| --- | --- |

(5)

Formueforvaltere kan med
  støtte
  fra sponsorer beslutte at yde skønsmæssig støtte for at bevare deres pengemarkedsforeningers likviditet og stabilitet. Sponsorer er ofte tvunget til at støtte de pengemarkedsforeninger, de sponsorerer, som mister værdi, på grund af risikoen for deres omdømme og frygten for, at panikken kan brede sig til sponsorernes øvrige virksomheder. Afhængigt af foreningens størrelse og omfanget af indløsningspresset, kan sponsorstøtten nå et omfang, som overstiger deres umiddelbart tilgængelige ressourcer. Det er derfor vigtigt at indføre fælles regler for at forhindre, at sponsoren bliver nødlidende, og at risikoen spreder sig til andre enheder, der sponsorerer pengemarkedsforeninger.

| (6) | For at bevare det indre markeds integritet og stabilitet ▌er det nødvendigt at fastsætte regler om pengemarkedsforeningers virksomhed, især om sammensætningen af deres portefølje.
  Dette vil gøre pengemarkedsforeningerne mere modstandsdygtige og begrænse den afsmittende virkning.
  Det er nødvendigt med fælles regler i Unionen for at sikre, at pengemarkedsforeningerne ▌kan imødekomme indløsningskrav fra investorerne, særlig i situationer med markedsstress. Det er også nødvendigt med fælles regler om pengemarkedsforeningers portefølje for at sikre, at pengemarkedsforeninger kan efterkomme
  betragtelige
  og pludselige indløsningskrav fremsat af en stor gruppe investorer. |
| --- | --- |

(6)

For at bevare det indre markeds integritet og stabilitet ▌er det nødvendigt at fastsætte regler om pengemarkedsforeningers virksomhed, især om sammensætningen af deres portefølje.
  Dette vil gøre pengemarkedsforeningerne mere modstandsdygtige og begrænse den afsmittende virkning.
  Det er nødvendigt med fælles regler i Unionen for at sikre, at pengemarkedsforeningerne ▌kan imødekomme indløsningskrav fra investorerne, særlig i situationer med markedsstress. Det er også nødvendigt med fælles regler om pengemarkedsforeningers portefølje for at sikre, at pengemarkedsforeninger kan efterkomme
  betragtelige
  og pludselige indløsningskrav fremsat af en stor gruppe investorer.

| (7) | Desuden er det nødvendigt med fælles regler om pengemarkedsforeninger for at sikre, at markedet for kortfristet finansiering for finansielle institutioner, virksomheder, der udsteder kortfristede gældsværdipapirer, og den offentlige sektor fungerer smidigt. De skal også sikre, at pengemarkedsforeningernes investorer behandles lige, og
  undgå
  , at investorer, der indløser sent,
  forfordeles, hvis
  indløsninger suspenderes midlertidigt, eller
  hvis
  pengemarkedsforeningen likvideres. |
| --- | --- |

(7)

Desuden er det nødvendigt med fælles regler om pengemarkedsforeninger for at sikre, at markedet for kortfristet finansiering for finansielle institutioner, virksomheder, der udsteder kortfristede gældsværdipapirer, og den offentlige sektor fungerer smidigt. De skal også sikre, at pengemarkedsforeningernes investorer behandles lige, og
  undgå
  , at investorer, der indløser sent,
  forfordeles, hvis
  indløsninger suspenderes midlertidigt, eller
  hvis
  pengemarkedsforeningen likvideres.

| (8) | Der bør ske harmonisering af tilsynskrav i tilknytning til pengemarkedsforeninger ved fastlæggelse af klare regler, ved hvilke pengemarkedsforeninger og deres forvaltere i hele Unionen pålægges direkte forpligtelser. Dette vil fremme pengemarkedsforeningers stabilitet som en kilde til kortfristet finansiering for den offentlige sektor og virksomhedssektoren i hele Unionen. Det vil også sikre, at pengemarkedsforeninger forbliver et pålideligt værktøj i forbindelse med den europæiske industris likviditetsstyringsbehov. |
| --- | --- |

(8)

Der bør ske harmonisering af tilsynskrav i tilknytning til pengemarkedsforeninger ved fastlæggelse af klare regler, ved hvilke pengemarkedsforeninger og deres forvaltere i hele Unionen pålægges direkte forpligtelser. Dette vil fremme pengemarkedsforeningers stabilitet som en kilde til kortfristet finansiering for den offentlige sektor og virksomhedssektoren i hele Unionen. Det vil også sikre, at pengemarkedsforeninger forbliver et pålideligt værktøj i forbindelse med den europæiske industris likviditetsstyringsbehov.

| (9) | Retningslinjerne for pengemarkedsforeninger, vedtaget af Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR) med henblik på at skabe lige konkurrencevilkår for pengemarkedsforeninger i Unionen, var et år efter deres ikrafttræden kun blevet implementeret af 12 medlemsstater, hvilket viser, at der fortsat er forskellige nationale regler. Med forskellige nationale tilgange kan der ikke rettes op på sårbarhederne på Unionens pengemarkeder ▌, og risikoen for afsmittende virkninger kan ikke nedsættes, hvilket bringer det indre markeds funktionsmåde og stabilitet i fare,
  som det skete under finanskrisen.
  Disse fælles regler for pengemarkedsforeninger bør derfor give et højt investorbeskyttelsesniveau og bør forebygge og mindske eventuelle afsmittende virkninger forårsaget af et massivt stormløb på pengemarkedsforeningerne. |
| --- | --- |

(9)

Retningslinjerne for pengemarkedsforeninger, vedtaget af Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR) med henblik på at skabe lige konkurrencevilkår for pengemarkedsforeninger i Unionen, var et år efter deres ikrafttræden kun blevet implementeret af 12 medlemsstater, hvilket viser, at der fortsat er forskellige nationale regler. Med forskellige nationale tilgange kan der ikke rettes op på sårbarhederne på Unionens pengemarkeder ▌, og risikoen for afsmittende virkninger kan ikke nedsættes, hvilket bringer det indre markeds funktionsmåde og stabilitet i fare,
  som det skete under finanskrisen.
  Disse fælles regler for pengemarkedsforeninger bør derfor give et højt investorbeskyttelsesniveau og bør forebygge og mindske eventuelle afsmittende virkninger forårsaget af et massivt stormløb på pengemarkedsforeningerne.

| (10) | Hvis der ikke findes en forordning med regler for pengemarkedsforeninger, risikerer man, at der fortsat vedtages forskellige regler på nationalt plan, hvilket kan fortsætte med at forårsage alvorlige konkurrenceforvridninger som følge af store forskelle i vigtige investeringsbeskyttelsesstandarder. Divergerende krav vedrørende porteføljesammensætning, investerbare aktiver, disses løbetid, likviditet og diversificering, samt vedrørende kreditkvaliteten for emittenter af pengemarkedsinstrumenter medfører forskellige investorbeskyttelsesniveauer på grund af de forskellige risikoniveauer, der er knyttet til investeringsforslag i sammenhæng med pengemarkedsforeninger.
  Det er derfor væsentligt at vedtage et ensartet sæt regler for at undgå afsmittende virkninger til markedet for kortfristet finansiering og til pengemarkedsforeningernes sponsorer, idet sådanne virkninger i høj grad ville bringe stabiliteten af Unionens finansielle marked i fare. For at afværge systemiske risici bør pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi i Unionen fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse kun drives som en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld, en detailpengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi eller en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet. Samtlige henvisninger i denne forordning til pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi skal betragtes som henvisninger til både pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi og standardpengemarkedsforeninger med lav volatilitet, medmindre andet er angivet. De eksisterende pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi bør også have mulighed for at vælge at fungere som pengemarkedsforeninger med variabel nettoaktivværdi i stedet for. |
| --- | --- |

(10)

Hvis der ikke findes en forordning med regler for pengemarkedsforeninger, risikerer man, at der fortsat vedtages forskellige regler på nationalt plan, hvilket kan fortsætte med at forårsage alvorlige konkurrenceforvridninger som følge af store forskelle i vigtige investeringsbeskyttelsesstandarder. Divergerende krav vedrørende porteføljesammensætning, investerbare aktiver, disses løbetid, likviditet og diversificering, samt vedrørende kreditkvaliteten for emittenter af pengemarkedsinstrumenter medfører forskellige investorbeskyttelsesniveauer på grund af de forskellige risikoniveauer, der er knyttet til investeringsforslag i sammenhæng med pengemarkedsforeninger.
  Det er derfor væsentligt at vedtage et ensartet sæt regler for at undgå afsmittende virkninger til markedet for kortfristet finansiering og til pengemarkedsforeningernes sponsorer, idet sådanne virkninger i høj grad ville bringe stabiliteten af Unionens finansielle marked i fare. For at afværge systemiske risici bør pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi i Unionen fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse kun drives som en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld, en detailpengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi eller en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet. Samtlige henvisninger i denne forordning til pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi skal betragtes som henvisninger til både pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi og standardpengemarkedsforeninger med lav volatilitet, medmindre andet er angivet. De eksisterende pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi bør også have mulighed for at vælge at fungere som pengemarkedsforeninger med variabel nettoaktivværdi i stedet for.

| (11) | De nye regler om pengemarkedsforeninger hænger nøje sammen med direktiv 2009/65/EF (3) og direktiv 2011/61/EU (4) idet de udgør den retlige ramme for oprettelse, forvaltning og markedsføring af pengemarkedsforeninger i Unionen. |
| --- | --- |

(11)

De nye regler om pengemarkedsforeninger hænger nøje sammen med direktiv 2009/65/EF (3) og direktiv 2011/61/EU (4) idet de udgør den retlige ramme for oprettelse, forvaltning og markedsføring af pengemarkedsforeninger i Unionen.

| (12) | I Unionen kan institutter for kollektiv investering drives som institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) forvaltet af forvaltere af investeringsinstitutter eller investeringsselskaber, der er godkendt i henhold til direktiv 2009/65/EF, eller som alternative investeringsfonde (AIF'er) forvaltet af forvaltere af alternative investeringsfonde (FAIF'er), der har erhvervet tilladelse eller er registreret i henhold til direktiv 2011/61/EU. De nye regler om pengemarkedsforeninger supplerer bestemmelserne i de nævnte direktiver. De nye fælles regler om pengemarkedsforeninger bør derfor anvendes som supplement til bestemmelserne i direktiv 2009/65/EF og 2011/61/EU. Samtidig bør en række regler om investeringsinstitutters investeringspolitik i kapitel VII i direktiv 2009/65/EF udtrykkelig ophæves, og der bør fastlægges specifikke produktregler i disse nye fælles bestemmelser om pengemarkedsforeninger. |
| --- | --- |

(12)

I Unionen kan institutter for kollektiv investering drives som institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) forvaltet af forvaltere af investeringsinstitutter eller investeringsselskaber, der er godkendt i henhold til direktiv 2009/65/EF, eller som alternative investeringsfonde (AIF'er) forvaltet af forvaltere af alternative investeringsfonde (FAIF'er), der har erhvervet tilladelse eller er registreret i henhold til direktiv 2011/61/EU. De nye regler om pengemarkedsforeninger supplerer bestemmelserne i de nævnte direktiver. De nye fælles regler om pengemarkedsforeninger bør derfor anvendes som supplement til bestemmelserne i direktiv 2009/65/EF og 2011/61/EU. Samtidig bør en række regler om investeringsinstitutters investeringspolitik i kapitel VII i direktiv 2009/65/EF udtrykkelig ophæves, og der bør fastlægges specifikke produktregler i disse nye fælles bestemmelser om pengemarkedsforeninger.

| (13) | Der bør gælde harmoniserede regler for institutter for kollektiv investering, hvis kendetegn svarer til pengemarkedsforeningers. For investeringsinstitutter og AIF'er, der investerer i aktiver med kort løbetid som f.eks. pengemarkedsinstrumenter eller indlån eller indgår omvendte genkøbsaftaler eller visse derivataftaler udelukkende med det formål at afdække risici ved andre af deres investeringer, og som har som mål at tilbyde afkast svarende til pengemarkedsrenten eller at bevare investeringens værdi, bør overholdelse af de nye regler for pengemarkedsforeninger være obligatorisk. |
| --- | --- |

(13)

Der bør gælde harmoniserede regler for institutter for kollektiv investering, hvis kendetegn svarer til pengemarkedsforeningers. For investeringsinstitutter og AIF'er, der investerer i aktiver med kort løbetid som f.eks. pengemarkedsinstrumenter eller indlån eller indgår omvendte genkøbsaftaler eller visse derivataftaler udelukkende med det formål at afdække risici ved andre af deres investeringer, og som har som mål at tilbyde afkast svarende til pengemarkedsrenten eller at bevare investeringens værdi, bør overholdelse af de nye regler for pengemarkedsforeninger være obligatorisk.

| (14) | Det særegne ved pengemarkedsforeninger skyldes en kombination af de aktiver, som de investerer i, og de mål, de forfølger. Målet om at tilbyde et afkast svarende til pengemarkedsrenten og målet om at bevare en investerings værdi udelukker ikke hinanden gensidigt. En pengemarkedsforening kan forfølge et af disse mål eller begge samtidigt. |
| --- | --- |

(14)

Det særegne ved pengemarkedsforeninger skyldes en kombination af de aktiver, som de investerer i, og de mål, de forfølger. Målet om at tilbyde et afkast svarende til pengemarkedsrenten og målet om at bevare en investerings værdi udelukker ikke hinanden gensidigt. En pengemarkedsforening kan forfølge et af disse mål eller begge samtidigt.

| (15) | Målet om at tilbyde afkast svarende til pengemarkedsrenten bør forstås i bred betydning. Det forventede afkast behøver ikke at være fuldstændig i overensstemmelse med Eonia, Libor, Euribor eller en anden relevant pengemarkedsrente. Hvis et investeringsinstitut eller en AIF har som mål at overgå pengemarkedsrenten med en lille margen, bør dette ikke medføre, at investeringsinstituttet eller AIF'en ikke er omfattet af de nye fælles regler. |
| --- | --- |

(15)

Målet om at tilbyde afkast svarende til pengemarkedsrenten bør forstås i bred betydning. Det forventede afkast behøver ikke at være fuldstændig i overensstemmelse med Eonia, Libor, Euribor eller en anden relevant pengemarkedsrente. Hvis et investeringsinstitut eller en AIF har som mål at overgå pengemarkedsrenten med en lille margen, bør dette ikke medføre, at investeringsinstituttet eller AIF'en ikke er omfattet af de nye fælles regler.

| (16) | Målet om at bevare værdien af investeringen bør ikke forstås som en kapitalgaranti ydet af instituttet eller fonden. Det bør forstås som en målsætning, som investeringsinstituttet eller AIF'en søger at forfølge. Et fald i investeringernes værdi bør ikke medføre, at instituttet for kollektiv investering antages at have ændret målet om at bevare en investerings værdi. |
| --- | --- |

(16)

Målet om at bevare værdien af investeringen bør ikke forstås som en kapitalgaranti ydet af instituttet eller fonden. Det bør forstås som en målsætning, som investeringsinstituttet eller AIF'en søger at forfølge. Et fald i investeringernes værdi bør ikke medføre, at instituttet for kollektiv investering antages at have ændret målet om at bevare en investerings værdi.

| (17) | Det er vigtigt, at investeringsinstitutter og AIF'er, der har pengemarkedsforeningers kendetegn, identificeres som pengemarkedsforeninger, og at deres evne til løbende at være i overensstemmelse med de nye fælles regler for pengemarkedsforeninger konkret kontrolleres. Der bør derfor være kompetente myndigheder, der godkender pengemarkedsforeninger. For investeringsinstitutter bør godkendelsen som pengemarkedsforening være en del af godkendelsen som investeringsinstitut i henhold til de harmoniserede procedurer i direktiv 2009/65/EF. Da AIF'er ikke er omfattet af harmoniserede procedurer for erhvervelse af tilladelse og tilsyn i henhold til direktiv 2011/61/EU, er det nødvendigt at indføre fælles grundlæggende regler om godkendelse, der er et spejlbillede af de gældende harmoniserede regler for investeringsinstitutter. Sådanne procedurer bør sikre, at en AIF, der er godkendt som en pengemarkedsforening, som forvalter har en forvalter af alternative investeringsfonde (FAIF), der har erhvervet tilladelse i henhold til direktiv 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(17)

Det er vigtigt, at investeringsinstitutter og AIF'er, der har pengemarkedsforeningers kendetegn, identificeres som pengemarkedsforeninger, og at deres evne til løbende at være i overensstemmelse med de nye fælles regler for pengemarkedsforeninger konkret kontrolleres. Der bør derfor være kompetente myndigheder, der godkender pengemarkedsforeninger. For investeringsinstitutter bør godkendelsen som pengemarkedsforening være en del af godkendelsen som investeringsinstitut i henhold til de harmoniserede procedurer i direktiv 2009/65/EF. Da AIF'er ikke er omfattet af harmoniserede procedurer for erhvervelse af tilladelse og tilsyn i henhold til direktiv 2011/61/EU, er det nødvendigt at indføre fælles grundlæggende regler om godkendelse, der er et spejlbillede af de gældende harmoniserede regler for investeringsinstitutter. Sådanne procedurer bør sikre, at en AIF, der er godkendt som en pengemarkedsforening, som forvalter har en forvalter af alternative investeringsfonde (FAIF), der har erhvervet tilladelse i henhold til direktiv 2011/61/EU.

| (18) | For at sikre, at alle institutter for kollektiv investering, hvis kendetegn svarer til pengemarkedsforeningers, er omfattet af de nye fælles regler for pengemarkedsforeninger, er det nødvendigt at forbyde anvendelsen af betegnelsen »pengemarkedsforening« eller andre betegnelser, der peger i retning af, at et institut for kollektiv investering har samme kendetegn som en pengemarkedsforening, medmindre bestemmelserne i denne forordning er opfyldt. For at forhindre omgåelse af reglerne om pengemarkedsforeninger bør de kompetente myndigheder overvåge den markedspraksis, som følges af institutter for kollektiv investering, der er etableret eller markedsføres på deres område, for at kontrollere, at de ikke misbruger betegnelsen pengemarkedsforening eller udgiver sig for at være en pengemarkedsforening uden at opfylde bestemmelserne i de nye retlige rammer. |
| --- | --- |

(18)

For at sikre, at alle institutter for kollektiv investering, hvis kendetegn svarer til pengemarkedsforeningers, er omfattet af de nye fælles regler for pengemarkedsforeninger, er det nødvendigt at forbyde anvendelsen af betegnelsen »pengemarkedsforening« eller andre betegnelser, der peger i retning af, at et institut for kollektiv investering har samme kendetegn som en pengemarkedsforening, medmindre bestemmelserne i denne forordning er opfyldt. For at forhindre omgåelse af reglerne om pengemarkedsforeninger bør de kompetente myndigheder overvåge den markedspraksis, som følges af institutter for kollektiv investering, der er etableret eller markedsføres på deres område, for at kontrollere, at de ikke misbruger betegnelsen pengemarkedsforening eller udgiver sig for at være en pengemarkedsforening uden at opfylde bestemmelserne i de nye retlige rammer.

| (19) | De nye regler for pengemarkedsforeninger bør bygge på de gældende retlige rammer, der er fastlagt ved direktiv 2009/65/EF og direktiv 2011/61/EU og de retsakter, der er vedtaget med henblik på deres gennemførelse. Produktreglerne vedrørende pengemarkedsforeninger bør derfor anvendes som supplement til produktreglerne i den gældende EU-lovgivning, medmindre det udtrykkeligt gælder, at de ikke anvendes. Forvaltnings- og markedsføringsreglerne i de gældende rammer bør desuden anvendes på pengemarkedsforeninger under hensyn til, hvorvidt de er investeringsinstitutter eller AIF'er. På samme måde bør reglerne om grænseoverskridende levering af tjenesteydelser og etableringsret i direktiv 2009/65/EF og direktiv 2011/61/EU anvendes tilsvarende på pengemarkedsforeningers grænseoverskridende aktiviteter. |
| --- | --- |

(19)

De nye regler for pengemarkedsforeninger bør bygge på de gældende retlige rammer, der er fastlagt ved direktiv 2009/65/EF og direktiv 2011/61/EU og de retsakter, der er vedtaget med henblik på deres gennemførelse. Produktreglerne vedrørende pengemarkedsforeninger bør derfor anvendes som supplement til produktreglerne i den gældende EU-lovgivning, medmindre det udtrykkeligt gælder, at de ikke anvendes. Forvaltnings- og markedsføringsreglerne i de gældende rammer bør desuden anvendes på pengemarkedsforeninger under hensyn til, hvorvidt de er investeringsinstitutter eller AIF'er. På samme måde bør reglerne om grænseoverskridende levering af tjenesteydelser og etableringsret i direktiv 2009/65/EF og direktiv 2011/61/EU anvendes tilsvarende på pengemarkedsforeningers grænseoverskridende aktiviteter.

| (20) | Da investeringsinstitutter og AIF'er kan have forskellige retlige former, der ikke nødvendigvis giver dem status som juridisk person, bør bestemmelser om, at pengemarkedsforeninger skal handle, forstås sådan, at de vedrører forvalteren af pengemarkedsforeningen i tilfælde, hvor pengemarkedsforeningen er oprettet som et investeringsinstitut eller en AIF, der ikke selv kan handle, fordi det eller den ikke har status som juridisk person. |
| --- | --- |

(20)

Da investeringsinstitutter og AIF'er kan have forskellige retlige former, der ikke nødvendigvis giver dem status som juridisk person, bør bestemmelser om, at pengemarkedsforeninger skal handle, forstås sådan, at de vedrører forvalteren af pengemarkedsforeningen i tilfælde, hvor pengemarkedsforeningen er oprettet som et investeringsinstitut eller en AIF, der ikke selv kan handle, fordi det eller den ikke har status som juridisk person.

| (21) | En forudsætning for regler om pengemarkedsforeningers portefølje er, at det klart defineres, hvilke kategorier af aktiver der er investerbare for pengemarkedsforeninger, og på hvilke betingelser de er investerbare. For at sikre pengemarkedsforeningers integritet bør det også forbydes pengemarkedsforeninger at indgå bestemte finansielle transaktioner, der vil kunne udgøre en risiko for deres investeringsstrategi og mål. |
| --- | --- |

(21)

En forudsætning for regler om pengemarkedsforeningers portefølje er, at det klart defineres, hvilke kategorier af aktiver der er investerbare for pengemarkedsforeninger, og på hvilke betingelser de er investerbare. For at sikre pengemarkedsforeningers integritet bør det også forbydes pengemarkedsforeninger at indgå bestemte finansielle transaktioner, der vil kunne udgøre en risiko for deres investeringsstrategi og mål.

| (22) | Pengemarkedsinstrumenter er omsættelige instrumenter, der normalt handles på pengemarkedet, som f.eks. skatkammerbeviser, kortfristede gældsbeviser udstedt af lokale myndigheder, indlånsbeviser, commercial papers,
  likvide asset-backed-værdipapirer af høj kvalitet,
  bankaccepter og andre værdipapirer med middel eller kort løbetid. De bør kun være investerbare for pengemarkedsforeninger, hvis de opfylder løbetidsgrænserne,
  eller i tilfælde af værdipapirer med sikkerhed i konkrete aktiver hvis de ifølge likviditetsbestemmelserne i sjette del i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013

   (5) 
  er berettiget til betegnelsen aktiver af høj kvalitet
  og af pengemarkedsforeningen anses for at være af høj kreditkvalitet. |
| --- | --- |

(22)

Pengemarkedsinstrumenter er omsættelige instrumenter, der normalt handles på pengemarkedet, som f.eks. skatkammerbeviser, kortfristede gældsbeviser udstedt af lokale myndigheder, indlånsbeviser, commercial papers,
  likvide asset-backed-værdipapirer af høj kvalitet,
  bankaccepter og andre værdipapirer med middel eller kort løbetid. De bør kun være investerbare for pengemarkedsforeninger, hvis de opfylder løbetidsgrænserne,
  eller i tilfælde af værdipapirer med sikkerhed i konkrete aktiver hvis de ifølge likviditetsbestemmelserne i sjette del i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013

   (5) 
  er berettiget til betegnelsen aktiver af høj kvalitet
  og af pengemarkedsforeningen anses for at være af høj kreditkvalitet.

| (23) | Gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver bør anses for at være investerbare pengemarkedsinstrumenter, i det omfang de opfylder en række supplerende krav. Da visse securitiseringer under krisen var særlig ustabile, er det nødvendigt at indføre løbetidsgrænser og kvalitetskriterier for de underliggende aktiver
  og desuden sikre, at puljen af eksponeringer er tilstrækkeligt diversificeret.
  Ikke alle kategorier af underliggende aktiver
  har imidlertid vist sig at være ustabile. Navnlig securitiseringer, hvor de underliggende aktiver var forbundet med støtte til den erhvervsdrivendes driftskapital og salg af varer og tjenesteydelser inden for realøkonomien. Disse securitiseringer har givet gode resultater og bør anses som berettigede pengemarkedsinstrumenter i det omfang, de er berettigede til betegnelsen likvide aktiver af høj kvalitet i henhold til bestemmelserne i sjette del af forordning (EU) nr. 575/2013, der er nærmere angivet for Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. ...

   (6)

  . Dette gælder for kvalificerede værdipapirer baseret på likvide aktiver af høj kvalitet omfattende en af underkategorierne af securitiserede underliggende aktiver, som omhandles i artikel 13, stk. 2, litra g, nr. iii) og iv), i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. ..., dvs. billån og/eller billeasingaftaler til låntagere eller forpagtere, der er etableret eller bosiddende i en medlemsstat, og kommercielle lån, leasingaftaler eller kreditfaciliteter til virksomheder, der er etableret i en medlemsstat, til at finansiere andre kapitaludgifter eller virksomhedsaktiviteter end erhvervelsen eller udviklingen af kommerciel fast ejendom. Henvisningen til bestemte underkategorier af securitiserede underliggende aktiver jf. den delegerede forordning (EU) nr. ..., er vigtig for at sikre en ensartet definition af investerbare underliggende securitiserede aktiver med henblik på likviditetsforordningerne for kreditinstitutter og denne forordning, som igen er vigtig for sådanne instrumenters likviditet for at undgå hindringer for realøkonomiske securitiseringer. |
| --- | --- |

(23)

Gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver bør anses for at være investerbare pengemarkedsinstrumenter, i det omfang de opfylder en række supplerende krav. Da visse securitiseringer under krisen var særlig ustabile, er det nødvendigt at indføre løbetidsgrænser og kvalitetskriterier for de underliggende aktiver
  og desuden sikre, at puljen af eksponeringer er tilstrækkeligt diversificeret.
  Ikke alle kategorier af underliggende aktiver
  har imidlertid vist sig at være ustabile. Navnlig securitiseringer, hvor de underliggende aktiver var forbundet med støtte til den erhvervsdrivendes driftskapital og salg af varer og tjenesteydelser inden for realøkonomien. Disse securitiseringer har givet gode resultater og bør anses som berettigede pengemarkedsinstrumenter i det omfang, de er berettigede til betegnelsen likvide aktiver af høj kvalitet i henhold til bestemmelserne i sjette del af forordning (EU) nr. 575/2013, der er nærmere angivet for Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. ...

   (6)

  . Dette gælder for kvalificerede værdipapirer baseret på likvide aktiver af høj kvalitet omfattende en af underkategorierne af securitiserede underliggende aktiver, som omhandles i artikel 13, stk. 2, litra g, nr. iii) og iv), i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. ..., dvs. billån og/eller billeasingaftaler til låntagere eller forpagtere, der er etableret eller bosiddende i en medlemsstat, og kommercielle lån, leasingaftaler eller kreditfaciliteter til virksomheder, der er etableret i en medlemsstat, til at finansiere andre kapitaludgifter eller virksomhedsaktiviteter end erhvervelsen eller udviklingen af kommerciel fast ejendom. Henvisningen til bestemte underkategorier af securitiserede underliggende aktiver jf. den delegerede forordning (EU) nr. ..., er vigtig for at sikre en ensartet definition af investerbare underliggende securitiserede aktiver med henblik på likviditetsforordningerne for kreditinstitutter og denne forordning, som igen er vigtig for sådanne instrumenters likviditet for at undgå hindringer for realøkonomiske securitiseringer.

| (23a) | I overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde beføjes. Kommissionen til at vedtage retsakter om fastlæggelse af identificeringskriterier for simple, gennemsigtige og standardiserede securitiseringer. Kommissionen sikrer således overensstemmelse med de delegerede retsakter som vedtaget i henhold til artikel 460 i forordning (EU) nr. 575/2013 og artikel xx i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EU om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II), og Kommissionen tager højde for de særlige kendetegn ved securitiseringer med en løbetid ved udstedelsen på under 397 dage. Derudover beføjes Kommissionen i overensstemmelse med artikel 90 i TEUF til at vedtage delegerede retsakter til fastlæggelse af identificeringskriterier for obligationer af høj kreditkvalitet og gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver. Kommissionen sikrer i den forbindelse, at der er en sammenhæng med Den Europæiske Bankmyndigheds (EBA) arbejdsgange. |
| --- | --- |

(23a)

I overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde beføjes. Kommissionen til at vedtage retsakter om fastlæggelse af identificeringskriterier for simple, gennemsigtige og standardiserede securitiseringer. Kommissionen sikrer således overensstemmelse med de delegerede retsakter som vedtaget i henhold til artikel 460 i forordning (EU) nr. 575/2013 og artikel xx i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EU om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II), og Kommissionen tager højde for de særlige kendetegn ved securitiseringer med en løbetid ved udstedelsen på under 397 dage. Derudover beføjes Kommissionen i overensstemmelse med artikel 90 i TEUF til at vedtage delegerede retsakter til fastlæggelse af identificeringskriterier for obligationer af høj kreditkvalitet og gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver. Kommissionen sikrer i den forbindelse, at der er en sammenhæng med Den Europæiske Bankmyndigheds (EBA) arbejdsgange.

| (24) | Pengemarkedsforeninger bør kunne investere i indlån, i det omfang de kan hæve pengene til enhver tid. De praktiske muligheder for at hæve pengene ville blive hæmmet, hvis den dekort, der anvendes ved hævning før tiden, er så høj, at den overstiger de renter, der er påløbet før hævningen. Pengemarkedsforeninger bør derfor sørge for ikke at foretage indlån i et kreditinstitut, der anvender dekort over gennemsnittet, eller for lange indlån, hvis dette medfører for høj dekort. |
| --- | --- |

(24)

Pengemarkedsforeninger bør kunne investere i indlån, i det omfang de kan hæve pengene til enhver tid. De praktiske muligheder for at hæve pengene ville blive hæmmet, hvis den dekort, der anvendes ved hævning før tiden, er så høj, at den overstiger de renter, der er påløbet før hævningen. Pengemarkedsforeninger bør derfor sørge for ikke at foretage indlån i et kreditinstitut, der anvender dekort over gennemsnittet, eller for lange indlån, hvis dette medfører for høj dekort.

| (25) | Finansielle derivater, der er investerbare for pengemarkedsforeninger, bør kun tjene det formål at afdække rente- og valutarisiko og bør som underliggende instrument kun have rentesatser, valutaer eller indeks, der repræsenterer disse kategorier. Anvendelse af derivater til andre formål eller med andre underliggende aktiver bør forbydes. Derivater bør kun anvendes som supplement til foreningens strategi, men ikke som det vigtigste værktøj til at nå foreningens mål. Hvis en pengemarkedsforening investerer i aktiver, der er udstedt i en anden valuta end foreningens valuta, forventes det, at forvalteren af pengemarkedsforeningen afdækker hele valutarisikoen, herunder ved hjælp af derivater.
  Pengemarkedsforeninger bør have ret til at investere i finansielle derivater, hvis derivatet handles på et reguleret marked som omhandlet i artikel 50, stk. 1, litra a), b) eller c), i direktiv 2009/65/EF eller over-the-counter (OTC) eller på en organiseret handelsplads som omhandlet i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

(25)

Finansielle derivater, der er investerbare for pengemarkedsforeninger, bør kun tjene det formål at afdække rente- og valutarisiko og bør som underliggende instrument kun have rentesatser, valutaer eller indeks, der repræsenterer disse kategorier. Anvendelse af derivater til andre formål eller med andre underliggende aktiver bør forbydes. Derivater bør kun anvendes som supplement til foreningens strategi, men ikke som det vigtigste værktøj til at nå foreningens mål. Hvis en pengemarkedsforening investerer i aktiver, der er udstedt i en anden valuta end foreningens valuta, forventes det, at forvalteren af pengemarkedsforeningen afdækker hele valutarisikoen, herunder ved hjælp af derivater.
  Pengemarkedsforeninger bør have ret til at investere i finansielle derivater, hvis derivatet handles på et reguleret marked som omhandlet i artikel 50, stk. 1, litra a), b) eller c), i direktiv 2009/65/EF eller over-the-counter (OTC) eller på en organiseret handelsplads som omhandlet i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter.

| (26) | Omvendte genkøbsaftaler vil kunne anvendes af pengemarkedsforeninger til at investere overskydende likviditet på meget kort sigt, forudsat at der stilles fuld sikkerhed for positionen. For at beskytte investorernes interesser er det nødvendigt at sikre, at sikkerhedsstillelsen i forbindelse med omvendte genkøbsaftaler er af høj kvalitet. Ingen andre effektive porteføljeforvaltningsteknikker, herunder udlån og indlån af værdipapirer, bør anvendes af pengemarkedsforeninger, da de kan have negativ indflydelse på pengemarkedsforeningernes opnåelse af deres mål. |
| --- | --- |

(26)

Omvendte genkøbsaftaler vil kunne anvendes af pengemarkedsforeninger til at investere overskydende likviditet på meget kort sigt, forudsat at der stilles fuld sikkerhed for positionen. For at beskytte investorernes interesser er det nødvendigt at sikre, at sikkerhedsstillelsen i forbindelse med omvendte genkøbsaftaler er af høj kvalitet. Ingen andre effektive porteføljeforvaltningsteknikker, herunder udlån og indlån af værdipapirer, bør anvendes af pengemarkedsforeninger, da de kan have negativ indflydelse på pengemarkedsforeningernes opnåelse af deres mål.

| (27) | For at sætte grænser for pengemarkedsforeningers risikotagning er det væsentligt at begrænse modpartsrisikoen ved at fastsætte klare diversificeringskrav for pengemarkedsforeningers portefølje. Med henblik herpå er det også nødvendigt, at der stilles fuld sikkerhed for de omvendte genkøbsaftaler, og at der for at begrænse den operationelle risiko indføres et krav om, at en enkelt omvendt genkøbsaftale ikke må udgøre mere end 20 % af pengemarkedsforeningens aktiver. Alle OTC-derivater bør være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (7). |
| --- | --- |

(27)

For at sætte grænser for pengemarkedsforeningers risikotagning er det væsentligt at begrænse modpartsrisikoen ved at fastsætte klare diversificeringskrav for pengemarkedsforeningers portefølje. Med henblik herpå er det også nødvendigt, at der stilles fuld sikkerhed for de omvendte genkøbsaftaler, og at der for at begrænse den operationelle risiko indføres et krav om, at en enkelt omvendt genkøbsaftale ikke må udgøre mere end 20 % af pengemarkedsforeningens aktiver. Alle OTC-derivater bør være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (7).

| (28) | Af forsigtighedshensyn og for at undgå, at en pengemarkedsforening udøver en væsentlig indflydelse på ledelsen af en udstedende enhed, er det nødvendigt at undgå, at pengemarkedsforeninger i for høj grad koncentrerer deres investeringer i emissioner fra samme udstedende enhed. |
| --- | --- |

(28)

Af forsigtighedshensyn og for at undgå, at en pengemarkedsforening udøver en væsentlig indflydelse på ledelsen af en udstedende enhed, er det nødvendigt at undgå, at pengemarkedsforeninger i for høj grad koncentrerer deres investeringer i emissioner fra samme udstedende enhed.

| (29) | Pengemarkedsforeninger bør have som ansvar at investere i investerbare aktiver af høj kvalitet. Pengemarkedsforeninger bør derfor have en forsvarlig og omhyggelig
  kredit
  vurderingsprocedure til bedømmelse af kreditkvaliteten af de pengemarkedsinstrumenter, de har til hensigt at investere i. I overensstemmelse med EU-lovgivningen om begrænsning af overdreven afhængighed af kreditvurderinger er det vigtigt, at pengemarkedsforeninger
  undgår overdreven afhængighed
  af kreditvurderinger udstedt af kreditvurderingsbureauer, når de vurderer kvaliteten af investerbare aktiver. ▌ |
| --- | --- |

(29)

Pengemarkedsforeninger bør have som ansvar at investere i investerbare aktiver af høj kvalitet. Pengemarkedsforeninger bør derfor have en forsvarlig og omhyggelig
  kredit
  vurderingsprocedure til bedømmelse af kreditkvaliteten af de pengemarkedsinstrumenter, de har til hensigt at investere i. I overensstemmelse med EU-lovgivningen om begrænsning af overdreven afhængighed af kreditvurderinger er det vigtigt, at pengemarkedsforeninger
  undgår overdreven afhængighed
  af kreditvurderinger udstedt af kreditvurderingsbureauer, når de vurderer kvaliteten af investerbare aktiver. ▌

| (29a) | På baggrund af det arbejde, der er udført af internationale organer såsom IOSCO og FSB, samt bestemmelserne i EU-lovgivningen, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 462/2013

   (8)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/14/EU

   (9)

  om overdreven afhængighed af kreditvurderinger, er det ikke hensigtsmæssigt eksplicit at forbyde, at enheder, herunder pengemarkedsforeninger, anmoder om eller finansierer en ekstern kreditvurdering. |
| --- | --- |

(29a)

På baggrund af det arbejde, der er udført af internationale organer såsom IOSCO og FSB, samt bestemmelserne i EU-lovgivningen, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 462/2013

   (8)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/14/EU

   (9)

  om overdreven afhængighed af kreditvurderinger, er det ikke hensigtsmæssigt eksplicit at forbyde, at enheder, herunder pengemarkedsforeninger, anmoder om eller finansierer en ekstern kreditvurdering.

| (30) | For at undgå, at forvaltere af pengemarkedsforeninger anvender forskellige vurderingskriterier ved vurderingen af
  kreditkvaliteten
  ved et pengemarkedsinstrument og dermed tildeler samme instrument forskellige risikokarakteristika, er det væsentligt, at forvalterne
  indfører en intern vurderingsprocedure baseret på forsvarlige, omhyggelige, systematiske og kontinuerlige tildelingsmetoder.
  Som eksempler på interne
  vurderingskriterier
  kan nævnes kvantitative kendetegn vedrørende emittenten af instrumentet, f.eks. regnskabsnøgletal, udviklingen i balancen, rentabilitetsmål, der vurderes og sammenlignes med sammenlignelige virksomheder og grupper i branchen; kvalitative kendetegn vedrørende emittenten af instrumentet, f.eks. ledelseseffektivitet og selskabsstrategi, som analyseres med henblik på at sikre, at emittentens overordnede strategi ikke har negativ indflydelse på emittentens fremtidige kreditkvalitet. De højeste interne
  vurderinger
  bør afspejle, at kreditværdigheden for emittenten af instrumenterne til enhver tid bevares på de højest mulige niveauer. |
| --- | --- |

(30)

For at undgå, at forvaltere af pengemarkedsforeninger anvender forskellige vurderingskriterier ved vurderingen af
  kreditkvaliteten
  ved et pengemarkedsinstrument og dermed tildeler samme instrument forskellige risikokarakteristika, er det væsentligt, at forvalterne
  indfører en intern vurderingsprocedure baseret på forsvarlige, omhyggelige, systematiske og kontinuerlige tildelingsmetoder.
  Som eksempler på interne
  vurderingskriterier
  kan nævnes kvantitative kendetegn vedrørende emittenten af instrumentet, f.eks. regnskabsnøgletal, udviklingen i balancen, rentabilitetsmål, der vurderes og sammenlignes med sammenlignelige virksomheder og grupper i branchen; kvalitative kendetegn vedrørende emittenten af instrumentet, f.eks. ledelseseffektivitet og selskabsstrategi, som analyseres med henblik på at sikre, at emittentens overordnede strategi ikke har negativ indflydelse på emittentens fremtidige kreditkvalitet. De højeste interne
  vurderinger
  bør afspejle, at kreditværdigheden for emittenten af instrumenterne til enhver tid bevares på de højest mulige niveauer.

| (31) | For at udvikle et gennemsigtigt og kohærent
  kreditvurderingsprocedure
  bør forvalteren dokumentere de procedurer, der anvendes til kreditvurderingen. Dette bør sikre, at proceduren følger et klart sæt regler, der kan overvåges, og at der efter anmodning gives oplysninger om den anvendte metodologi til de berørte parter
  samt til den nationale kompetente myndighed. |
| --- | --- |

(31)

For at udvikle et gennemsigtigt og kohærent
  kreditvurderingsprocedure
  bør forvalteren dokumentere de procedurer, der anvendes til kreditvurderingen. Dette bør sikre, at proceduren følger et klart sæt regler, der kan overvåges, og at der efter anmodning gives oplysninger om den anvendte metodologi til de berørte parter
  samt til den nationale kompetente myndighed.

| (32) | For at begrænse pengemarkedsforeningers porteføljerisiko er det vigtigt at fastsætte løbetidsbegrænsninger i form af en højest tilladt vægtet gennemsnitlig renteløbetid (VGR) og vægtet gennemsnitlig restlevetid (VGL). |
| --- | --- |

(32)

For at begrænse pengemarkedsforeningers porteføljerisiko er det vigtigt at fastsætte løbetidsbegrænsninger i form af en højest tilladt vægtet gennemsnitlig renteløbetid (VGR) og vægtet gennemsnitlig restlevetid (VGL).

| (33) | VGR anvendes til at måle en pengemarkedsforenings følsomhed over for skiftende pengemarkedsrenter. Når VGR bestemmes, bør forvalterne tage højde for indvirkningen af finansielle derivater, indlån og omvendte genkøbsaftaler og lade effekten heraf afspejles i pengemarkedsforeningens renterisiko. Hvis en pengemarkedsforening indgår en swaptransaktion for at opnå eksponering for et fastrenteinstrument i stedet for en variabel rente, bør der tages hensyn hertil, når VGR bestemmes. |
| --- | --- |

(33)

VGR anvendes til at måle en pengemarkedsforenings følsomhed over for skiftende pengemarkedsrenter. Når VGR bestemmes, bør forvalterne tage højde for indvirkningen af finansielle derivater, indlån og omvendte genkøbsaftaler og lade effekten heraf afspejles i pengemarkedsforeningens renterisiko. Hvis en pengemarkedsforening indgår en swaptransaktion for at opnå eksponering for et fastrenteinstrument i stedet for en variabel rente, bør der tages hensyn hertil, når VGR bestemmes.

| (34) | VGL anvendes til at måle kreditrisikoen, idet det gælder, at jo længere tilbagebetalingen af hovedstolen udskydes, jo højere er kreditrisikoen. VGL anvendes også til at begrænse likviditetsrisikoen. I modsætning til beregningen af VGR er det ved beregningen af VGL for variabelt forrentede værdipapirer og strukturerede finansielle instrumenter ikke tilladt at bruge rentetilpasningstidspunkter, men kun den i det finansielle instrument fastsatte endelige dato for udløb. Den løbetid, der anvendes ved beregning af VGL er restløbetiden indtil ubetinget indløsning, idet dette er den eneste dato, hvor forvaltningsselskabet kan være sikker på, at instrumentet vil være indløst. Særlige kendetegn ved et instrument, f.eks. muligheden for at indløse på bestemte datoer, såkaldte putoptioner, kan ikke tages i betragtning ved beregningen af VGL. |
| --- | --- |

(34)

VGL anvendes til at måle kreditrisikoen, idet det gælder, at jo længere tilbagebetalingen af hovedstolen udskydes, jo højere er kreditrisikoen. VGL anvendes også til at begrænse likviditetsrisikoen. I modsætning til beregningen af VGR er det ved beregningen af VGL for variabelt forrentede værdipapirer og strukturerede finansielle instrumenter ikke tilladt at bruge rentetilpasningstidspunkter, men kun den i det finansielle instrument fastsatte endelige dato for udløb. Den løbetid, der anvendes ved beregning af VGL er restløbetiden indtil ubetinget indløsning, idet dette er den eneste dato, hvor forvaltningsselskabet kan være sikker på, at instrumentet vil være indløst. Særlige kendetegn ved et instrument, f.eks. muligheden for at indløse på bestemte datoer, såkaldte putoptioner, kan ikke tages i betragtning ved beregningen af VGL.

| (35) | For at styrke pengemarkedsforeningers evne til at efterkomme indløsningskrav og forhindre, at pengemarkedsforeningers aktiver likvideres til stærkt nedsatte priser, bør pengemarkedsforeninger løbende have en minimumsmængde likvide aktiver med udløb inden for en dag eller en uge. For at beregne andelen af aktiver med udløb inden for en dag og en uge bør den ubetingede indløsningsdato for aktivet anvendes. Der kan tages hensyn til forvalterens mulighed for at opsige en kontrakt med kort varsel. Hvis f.eks. en omvendt genkøbsaftale kan opsiges med en dags varsel, bør den tælle som et aktiv med udløb inden for en dag. Hvis forvalteren har mulighed for at hæve penge på en indlånskonto med en dags varsel, kan den tælle som et aktiv med udløb inden for en dag.
  Hvis en forvalter af en pengemarkedsforening har fastlagt, at statsværdipapirerne er af høj kreditkvalitet, kan de medtages som aktiver med udløb inden for en dag. |
| --- | --- |

(35)

For at styrke pengemarkedsforeningers evne til at efterkomme indløsningskrav og forhindre, at pengemarkedsforeningers aktiver likvideres til stærkt nedsatte priser, bør pengemarkedsforeninger løbende have en minimumsmængde likvide aktiver med udløb inden for en dag eller en uge. For at beregne andelen af aktiver med udløb inden for en dag og en uge bør den ubetingede indløsningsdato for aktivet anvendes. Der kan tages hensyn til forvalterens mulighed for at opsige en kontrakt med kort varsel. Hvis f.eks. en omvendt genkøbsaftale kan opsiges med en dags varsel, bør den tælle som et aktiv med udløb inden for en dag. Hvis forvalteren har mulighed for at hæve penge på en indlånskonto med en dags varsel, kan den tælle som et aktiv med udløb inden for en dag.
  Hvis en forvalter af en pengemarkedsforening har fastlagt, at statsværdipapirerne er af høj kreditkvalitet, kan de medtages som aktiver med udløb inden for en dag.

| (36) | Da pengemarkedsforeninger kan investere i aktiver med forskellige løbetidsintervaller, bør investorerne kunne skelne de forskellige kategorier af pengemarkedsforeninger fra hinanden. Pengemarkedsforeninger bør derfor klassificeres enten som pengemarkedsforeninger med kort løbetid eller som standardpengemarkedsforeninger. Pengemarkedsforeninger med kort løbetid har som mål at tilbyde et afkast som pengemarkedsrenten og samtidig give det højest mulige sikkerhedsniveau for investorerne. Med kort VGR og VGL holdes løbetidsrisikoen og kreditrisikoen ved pengemarkedsforeninger med kort løbetid på et lavt niveau. |
| --- | --- |

(36)

Da pengemarkedsforeninger kan investere i aktiver med forskellige løbetidsintervaller, bør investorerne kunne skelne de forskellige kategorier af pengemarkedsforeninger fra hinanden. Pengemarkedsforeninger bør derfor klassificeres enten som pengemarkedsforeninger med kort løbetid eller som standardpengemarkedsforeninger. Pengemarkedsforeninger med kort løbetid har som mål at tilbyde et afkast som pengemarkedsrenten og samtidig give det højest mulige sikkerhedsniveau for investorerne. Med kort VGR og VGL holdes løbetidsrisikoen og kreditrisikoen ved pengemarkedsforeninger med kort løbetid på et lavt niveau.

| (37) | Standardpengemarkedsforeninger har som mål at give afkast, der er lidt højere end afkastet på pengemarkedet, og derfor investerer de i aktiver, der har længere løbetid. For at opnå disse bedre resultater bør denne kategori af pengemarkedsforeninger desuden have lov til at anvende udvidede grænser for porteføljerisikoen, f.eks. vægtet gennemsnitlig renteløbetid og vægtet gennemsnitlig restlevetid. |
| --- | --- |

(37)

Standardpengemarkedsforeninger har som mål at give afkast, der er lidt højere end afkastet på pengemarkedet, og derfor investerer de i aktiver, der har længere løbetid. For at opnå disse bedre resultater bør denne kategori af pengemarkedsforeninger desuden have lov til at anvende udvidede grænser for porteføljerisikoen, f.eks. vægtet gennemsnitlig renteløbetid og vægtet gennemsnitlig restlevetid.

| (38) | I henhold til bestemmelserne i artikel 84 i direktiv 2009/65/EF har forvaltere af pengemarkedsforeninger i form af investeringsinstitutter mulighed for midlertidigt at udsætte indløsning i undtagelsestilfælde, når omstændighederne kræver det. I henhold til bestemmelserne i artikel 16 i direktiv 2011/61/EU og i artikel 47 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 (10) kan forvaltere af pengemarkedsforeninger i form af alternative investeringsfonde anvende særlige foranstaltninger, hvis foreningens aktiver bliver illikvide. |
| --- | --- |

(38)

I henhold til bestemmelserne i artikel 84 i direktiv 2009/65/EF har forvaltere af pengemarkedsforeninger i form af investeringsinstitutter mulighed for midlertidigt at udsætte indløsning i undtagelsestilfælde, når omstændighederne kræver det. I henhold til bestemmelserne i artikel 16 i direktiv 2011/61/EU og i artikel 47 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 (10) kan forvaltere af pengemarkedsforeninger i form af alternative investeringsfonde anvende særlige foranstaltninger, hvis foreningens aktiver bliver illikvide.

| (39) | For at undgå
  , at pengemarkedsforeningers risikostyring ikke farves af kortsigtede beslutninger under påvirkning af en eventuel kreditvurdering
  i de tilfælde, hvor en forvalter af en pengemarkedsforening anmoder om en ekstern kreditvurdering, skal dette være underlagt og ske i overensstemmelse med Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 462/2013
  .▌For at sikre en hensigtsmæssig likviditetsforvaltning er det nødvendigt, at pengemarkedsforeninger indfører sunde politikker og procedurer til at kende deres investorer. De politikker, som forvalteren skal indføre, bør bidrage til en forståelse af pengemarkedsforeningens investorbasis, i det omfang der kan forventes store indløsningskrav. For at undgå, at pengemarkedsforeningen udsættes for massive og pludselige indløsningskrav, bør opmærksomheden særlig rettes mod store investorer, der udgør en væsentlig andel af pengemarkedsforeningens aktiver, f.eks. hvis der er tale om en enkelt investor, der udgør mere end den andel, som består i aktiver med udløb inden for en dag. I sådanne tilfælde bør pengemarkedsforeningen øge sin andel af aktiver med udløb inden for en dag, så den svarer til den andel, den pågældende investor har. Forvalteren bør i videst muligt omfang være opmærksom på investorernes identitet, også selv om de er repræsenteret ved klientkonti, portaler eller andre indirekte købere. |
| --- | --- |

(39)

For at undgå
  , at pengemarkedsforeningers risikostyring ikke farves af kortsigtede beslutninger under påvirkning af en eventuel kreditvurdering
  i de tilfælde, hvor en forvalter af en pengemarkedsforening anmoder om en ekstern kreditvurdering, skal dette være underlagt og ske i overensstemmelse med Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 462/2013
  .▌For at sikre en hensigtsmæssig likviditetsforvaltning er det nødvendigt, at pengemarkedsforeninger indfører sunde politikker og procedurer til at kende deres investorer. De politikker, som forvalteren skal indføre, bør bidrage til en forståelse af pengemarkedsforeningens investorbasis, i det omfang der kan forventes store indløsningskrav. For at undgå, at pengemarkedsforeningen udsættes for massive og pludselige indløsningskrav, bør opmærksomheden særlig rettes mod store investorer, der udgør en væsentlig andel af pengemarkedsforeningens aktiver, f.eks. hvis der er tale om en enkelt investor, der udgør mere end den andel, som består i aktiver med udløb inden for en dag. I sådanne tilfælde bør pengemarkedsforeningen øge sin andel af aktiver med udløb inden for en dag, så den svarer til den andel, den pågældende investor har. Forvalteren bør i videst muligt omfang være opmærksom på investorernes identitet, også selv om de er repræsenteret ved klientkonti, portaler eller andre indirekte købere.

| (40) | Som led i den forsigtighedsbaserede risikostyring bør pengemarkedsforeninger
  som minimum hvert kvartal
  foretage stresstestning. Forvaltere af pengemarkedsforeninger forventes at handle for at styrke pengemarkedsforeningens robusthed, når resultaterne af stresstestningen peger i retning af sårbarheder. |
| --- | --- |

(40)

Som led i den forsigtighedsbaserede risikostyring bør pengemarkedsforeninger
  som minimum hvert kvartal
  foretage stresstestning. Forvaltere af pengemarkedsforeninger forventes at handle for at styrke pengemarkedsforeningens robusthed, når resultaterne af stresstestningen peger i retning af sårbarheder.

| (41) | For at afspejle den faktiske værdi af aktiverne bør opgørelse til markedsværdi være den foretrukne metode ved værdiansættelse af pengemarkedsforeningers aktiver. Det bør ikke være tilladt for en forvalter at anvende opgørelse til modelværdi som værdiansættelsesmetode, hvis opgørelse til markedsværdi giver en pålidelig værdi af aktiverne, da metoden med opgørelse til modelværdi er tilbøjelig til at resultere i en mindre korrekt værdiansættelse. Aktiver som f.eks. skatkammerbeviser og kortfristede gældsbeviser udstedt af lokale myndigheder samt andre værdipapirer med middel eller kort løbetid forventes generelt at have en pålidelig værdiansættelse ved anvendelse af metoden med opgørelse til markedsværdi. Ved værdiansættelse af commercial papers eller indlånsbeviser bør forvalteren kontrollere, om der findes en korrekt prisfastsættelse via et sekundært marked. Den genkøbspris, som emittenten tilbyder, bør også anses for at udgøre et godt skøn over værdien af et commercial paper. Forvalteren bør foretage et skøn over værdien, f.eks. ved anvendelse af markedsdata som f.eks. afkast vedrørende sammenlignelige emissioner og sammenlignelige emittenter,
  og/eller anvende den internationalt accepterede metode med opgørelse til amortiseret kostpris som fastsat under anerkendte internationale regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

(41)

For at afspejle den faktiske værdi af aktiverne bør opgørelse til markedsværdi være den foretrukne metode ved værdiansættelse af pengemarkedsforeningers aktiver. Det bør ikke være tilladt for en forvalter at anvende opgørelse til modelværdi som værdiansættelsesmetode, hvis opgørelse til markedsværdi giver en pålidelig værdi af aktiverne, da metoden med opgørelse til modelværdi er tilbøjelig til at resultere i en mindre korrekt værdiansættelse. Aktiver som f.eks. skatkammerbeviser og kortfristede gældsbeviser udstedt af lokale myndigheder samt andre værdipapirer med middel eller kort løbetid forventes generelt at have en pålidelig værdiansættelse ved anvendelse af metoden med opgørelse til markedsværdi. Ved værdiansættelse af commercial papers eller indlånsbeviser bør forvalteren kontrollere, om der findes en korrekt prisfastsættelse via et sekundært marked. Den genkøbspris, som emittenten tilbyder, bør også anses for at udgøre et godt skøn over værdien af et commercial paper. Forvalteren bør foretage et skøn over værdien, f.eks. ved anvendelse af markedsdata som f.eks. afkast vedrørende sammenlignelige emissioner og sammenlignelige emittenter,
  og/eller anvende den internationalt accepterede metode med opgørelse til amortiseret kostpris som fastsat under anerkendte internationale regnskabsstandarder.

| (42) | Pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi har som formål at bevare investeringens kapital og samtidig sikre en høj likviditetsgrad. De fleste pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi har en nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel, der er sat til f.eks. 1 EUR, 1 amerikansk dollar eller 1 britisk pund, når de udlodder afkast til investorerne. De øvrige akkumulerer afkast i foreningens nettoaktivværdi, samtidig med at de fastholder aktivets indre værdi på et konstant niveau. |
| --- | --- |

(42)

Pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi har som formål at bevare investeringens kapital og samtidig sikre en høj likviditetsgrad. De fleste pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi har en nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel, der er sat til f.eks. 1 EUR, 1 amerikansk dollar eller 1 britisk pund, når de udlodder afkast til investorerne. De øvrige akkumulerer afkast i foreningens nettoaktivværdi, samtidig med at de fastholder aktivets indre værdi på et konstant niveau.

| (43) | For at tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi, er det nødvendigt, at det tillades pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi også at anvende metoden med opgørelse til amortiseret kostpris ved fastsættelsen af nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel. Med henblik på at sikre, at forskellen mellem den konstante nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel og nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel overvåges løbende, bør en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi imidlertid også beregne værdien af sine aktiver ved hjælp af metoden med opgørelse til markedsværdi eller metoden med opgørelse til modelværdi. |
| --- | --- |

(43)

For at tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi, er det nødvendigt, at det tillades pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi også at anvende metoden med opgørelse til amortiseret kostpris ved fastsættelsen af nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel. Med henblik på at sikre, at forskellen mellem den konstante nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel og nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel overvåges løbende, bør en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi imidlertid også beregne værdien af sine aktiver ved hjælp af metoden med opgørelse til markedsværdi eller metoden med opgørelse til modelværdi.

| (44) | Da en pengemarkedsforening bør offentliggøre en nettoaktivværdi, der afspejler alle bevægelser i værdien af dens aktiver, bør den offentliggjorte nettoaktivværdi højst afrundes til det nærmeste basispoint, eller modværdien hertil. Når nettoaktivværdien offentliggøres i en bestemt valuta, f.eks. 1 EUR, bør den løbende værdiændring derfor finde sted for hver 0,0001 EUR. Hvis der er tale om en nettoaktivværdi på 100 EUR, bør den løbende værdiændring finde sted for hver 0,01 EUR. Kun hvis pengemarkedsforeningen er en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi, kan pengemarkedsforeningen offentliggøre en pris, der ikke fuldstændig følger bevægelserne i værdien af dens aktiver. I så fald kan nettoaktivværdien afrundes til nærmeste cent ved en nettoaktivværdi på 1 EUR (hver bevægelse på 0,01 EUR). |
| --- | --- |

(44)

Da en pengemarkedsforening bør offentliggøre en nettoaktivværdi, der afspejler alle bevægelser i værdien af dens aktiver, bør den offentliggjorte nettoaktivværdi højst afrundes til det nærmeste basispoint, eller modværdien hertil. Når nettoaktivværdien offentliggøres i en bestemt valuta, f.eks. 1 EUR, bør den løbende værdiændring derfor finde sted for hver 0,0001 EUR. Hvis der er tale om en nettoaktivværdi på 100 EUR, bør den løbende værdiændring finde sted for hver 0,01 EUR. Kun hvis pengemarkedsforeningen er en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi, kan pengemarkedsforeningen offentliggøre en pris, der ikke fuldstændig følger bevægelserne i værdien af dens aktiver. I så fald kan nettoaktivværdien afrundes til nærmeste cent ved en nettoaktivværdi på 1 EUR (hver bevægelse på 0,01 EUR).

| (44a) | Investorer bør, før de investerer i en pengemarkedsforening, have klar information om, hvorvidt pengemarkedsforeningen er en pengemarkedsforening med kort løbetid eller en standardpengemarkedsforening. For at undgå uberettigede forventninger fra investorernes side må det også klart anføres i alt markedsføringsmateriale, at pengemarkedsforeningen ikke er et garanteret investeringsinstrument. |
| --- | --- |

(44a)

Investorer bør, før de investerer i en pengemarkedsforening, have klar information om, hvorvidt pengemarkedsforeningen er en pengemarkedsforening med kort løbetid eller en standardpengemarkedsforening. For at undgå uberettigede forventninger fra investorernes side må det også klart anføres i alt markedsføringsmateriale, at pengemarkedsforeningen ikke er et garanteret investeringsinstrument.

| (45) | For at kunne
  afbøde mulige kundeindløsninger i situationer med et stort markedsstress, skal det i forbindelse med alle pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi og standardpengemarkedsforeninger med lav volatilitet sikres, at der er indført bestemmelser om likviditetsafgifter og indløsningsgates for at forhindre betydelige indløsninger i situationer med markedsstress og forhindre andre investorer i at blive uretmæssigt udsat for de gældende markedsforhold. Likviditetsafgiften skal svare til de aktuelle omkostninger til likvidering af aktiver til imødegåelse af kundernes indløsninger i situationer med markedsstress og ikke være et strafgebyr, der er højere end nødvendigt for at modsvare de tab, som indløsningen påfører andre investorer. |
| --- | --- |

(45)

For at kunne
  afbøde mulige kundeindløsninger i situationer med et stort markedsstress, skal det i forbindelse med alle pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi og standardpengemarkedsforeninger med lav volatilitet sikres, at der er indført bestemmelser om likviditetsafgifter og indløsningsgates for at forhindre betydelige indløsninger i situationer med markedsstress og forhindre andre investorer i at blive uretmæssigt udsat for de gældende markedsforhold. Likviditetsafgiften skal svare til de aktuelle omkostninger til likvidering af aktiver til imødegåelse af kundernes indløsninger i situationer med markedsstress og ikke være et strafgebyr, der er højere end nødvendigt for at modsvare de tab, som indløsningen påfører andre investorer.

| (46) | Pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld og detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi ophører med at være pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi, hvis de ikke kan opfylde det minimale ugentlige likviditetskrav inden for en frist på 30 dage efter anvendelsen af likviditetsafgifter og indløsningsgates. I så fald bør pengemarkedsforeningen med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld og detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi automatisk ændre status til en pengemarkedsforening med variabel nettoaktivværdi eller likvideres. |
| --- | --- |

(46)

Pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld og detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi ophører med at være pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi, hvis de ikke kan opfylde det minimale ugentlige likviditetskrav inden for en frist på 30 dage efter anvendelsen af likviditetsafgifter og indløsningsgates. I så fald bør pengemarkedsforeningen med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld og detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi automatisk ændre status til en pengemarkedsforening med variabel nettoaktivværdi eller likvideres.

| (46a) | Pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet godkendes kun for en periode på fem år. Fire år efter denne forordnings ikrafttræden foretager Kommissionen en vurdering af pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet. Vurderingen omfatter virkningen og gennemførelsen af bestemmelserne om pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet, herunder hyppigheden af sikkerhedsmekanismen, der er omhandlet i denne forordning. Vurderingen skal også tage hensyn til risikoen for den finansielle stabilitet af Unionens finanssystem og omkostningerne for økonomien, herunder for erhvervslivet, pengemarkedsforeningssektoren og finanssektoren mere generelt. Vurderingen skal også undersøge mulighederne for at godkende pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet i mere end 5 år elle for at godkende pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet på ubestemt tid og i givet fald undersøge hvilke ændringer der i givet fald skal ske i ordningen for pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet. |
| --- | --- |

(46a)

Pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet godkendes kun for en periode på fem år. Fire år efter denne forordnings ikrafttræden foretager Kommissionen en vurdering af pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet. Vurderingen omfatter virkningen og gennemførelsen af bestemmelserne om pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet, herunder hyppigheden af sikkerhedsmekanismen, der er omhandlet i denne forordning. Vurderingen skal også tage hensyn til risikoen for den finansielle stabilitet af Unionens finanssystem og omkostningerne for økonomien, herunder for erhvervslivet, pengemarkedsforeningssektoren og finanssektoren mere generelt. Vurderingen skal også undersøge mulighederne for at godkende pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet i mere end 5 år elle for at godkende pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet på ubestemt tid og i givet fald undersøge hvilke ændringer der i givet fald skal ske i ordningen for pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet.

| (47) | Ekstern støtte til en pengemarkedsforening▌, som ydes med henblik på at bevare enten likviditet eller stabilitet, eller som i praksis har sådanne virkninger, øger risikoen for afsmittende virkninger mellem pengemarkedsforeningssektoren og resten af den finansielle sektor. Tredjeparter, der yder en sådan støtte, har en interesse i at gøre det, enten fordi de har en økonomisk interesse i det forvaltningsselskab, der forvalter pengemarkedsforeningen, eller fordi de ønsker at undgå skade på deres omdømme, hvis deres navn sættes i forbindelse med en nødlidende pengemarkedsforening. Da disse tredjeparter ikke udtrykkeligt forpligter sig til at yde eller garantere støtten, er det ikke sikkert, at støtten vil blive ydet, når pengemarkedsforeningen har brug for den. Under disse omstændigheder bidrager den skønsmæssige karakter af sponsorstøtten til usikkerhed blandt markedsdeltagerne om, hvem der vil bære pengemarkedsforeningens tab, hvis sådanne opstår. Denne usikkerhed kan gøre pengemarkedsforeninger endnu mere sårbare over for stormløb i perioder med finansiel ustabilitet, når bredere finansielle risici er mere udtalte, og når der opstår tvivl om sponsorernes sundhed og deres evne til at yde støtte til tilknyttede pengemarkedsforeninger. ▌
  Af disse årsager er
  ekstern støtte
  til pengemarkedsforeninger forbudt. |
| --- | --- |

(47)

Ekstern støtte til en pengemarkedsforening▌, som ydes med henblik på at bevare enten likviditet eller stabilitet, eller som i praksis har sådanne virkninger, øger risikoen for afsmittende virkninger mellem pengemarkedsforeningssektoren og resten af den finansielle sektor. Tredjeparter, der yder en sådan støtte, har en interesse i at gøre det, enten fordi de har en økonomisk interesse i det forvaltningsselskab, der forvalter pengemarkedsforeningen, eller fordi de ønsker at undgå skade på deres omdømme, hvis deres navn sættes i forbindelse med en nødlidende pengemarkedsforening. Da disse tredjeparter ikke udtrykkeligt forpligter sig til at yde eller garantere støtten, er det ikke sikkert, at støtten vil blive ydet, når pengemarkedsforeningen har brug for den. Under disse omstændigheder bidrager den skønsmæssige karakter af sponsorstøtten til usikkerhed blandt markedsdeltagerne om, hvem der vil bære pengemarkedsforeningens tab, hvis sådanne opstår. Denne usikkerhed kan gøre pengemarkedsforeninger endnu mere sårbare over for stormløb i perioder med finansiel ustabilitet, når bredere finansielle risici er mere udtalte, og når der opstår tvivl om sponsorernes sundhed og deres evne til at yde støtte til tilknyttede pengemarkedsforeninger. ▌
  Af disse årsager er
  ekstern støtte
  til pengemarkedsforeninger forbudt.

| (48) | Investorer bør, før de investerer i en pengemarkedsforening, have klar information om, hvorvidt pengemarkedsforeningen er en pengemarkedsforening med kort løbetid eller en standardpengemarkedsforening▌. For at undgå uberettigede forventninger fra investorernes side må det også klart anføres i alt markedsføringsmateriale, at pengemarkedsforeningen ikke er et garanteret investeringsinstrument. ▌ |
| --- | --- |

(48)

Investorer bør, før de investerer i en pengemarkedsforening, have klar information om, hvorvidt pengemarkedsforeningen er en pengemarkedsforening med kort løbetid eller en standardpengemarkedsforening▌. For at undgå uberettigede forventninger fra investorernes side må det også klart anføres i alt markedsføringsmateriale, at pengemarkedsforeningen ikke er et garanteret investeringsinstrument. ▌

| (48a) | Investorerne skal ligeledes underrettes om, hvor de kan få adgang til information om foreningens investeringsportefølje og likviditetsniveauer.


  ▌ |
| --- | --- |

(48a)

Investorerne skal ligeledes underrettes om, hvor de kan få adgang til information om foreningens investeringsportefølje og likviditetsniveauer.

▌

| (50) | Pengemarkedsforeningens kompetente myndighed bør løbende kontrollere, om pengemarkedsforeningen er i stand til at opfylde kravene i denne forordning. Da de kompetente myndigheder allerede har vide beføjelser i henhold til direktiv 2009/65/EF og 2011/61/EU, er det nødvendigt, at disse beføjelser udvides, således at de også kan udøves med hensyn til de nye fælles regler for pengemarkedsforeninger. De kompetente myndigheder for investeringsinstitutter eller AIF'er bør også kontrollere, at alle institutter for kollektiv investering, hvis kendetegn svarer til pengemarkedsforeningers, og som findes på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden, opfylder kravene i denne forordning. |
| --- | --- |

(50)

Pengemarkedsforeningens kompetente myndighed bør løbende kontrollere, om pengemarkedsforeningen er i stand til at opfylde kravene i denne forordning. Da de kompetente myndigheder allerede har vide beføjelser i henhold til direktiv 2009/65/EF og 2011/61/EU, er det nødvendigt, at disse beføjelser udvides, således at de også kan udøves med hensyn til de nye fælles regler for pengemarkedsforeninger. De kompetente myndigheder for investeringsinstitutter eller AIF'er bør også kontrollere, at alle institutter for kollektiv investering, hvis kendetegn svarer til pengemarkedsforeningers, og som findes på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden, opfylder kravene i denne forordning.

| (50a) | Kommissionen bør i en treårsperiode efter denne forordnings ikrafttrædelse analysere erfaringerne med anvendelsen af denne forordning og konsekvenserne for de forskellige økonomiske aspekter vedrørende pengemarkedsforeningerne. Gældsværdipapirer udstedt eller garanteret af medlemsstaterne udgør en særskilt kategori af investeringer med særlige kredit- og likviditetskendetegn. Desuden spiller statsgældsværdipapirer en afgørende rolle i forbindelse med medlemsstaternes finansieringsmuligheder. Kommissionen bør evaluere udviklingen på markedet for statsgældsværdipapirer udstedt eller garanteret af medlemsstaterne og muligheden for at skabe særlige rammer for pengemarkedsforeninger, der koncentrerer deres investeringspolitik om denne type værdipapirer. |
| --- | --- |

(50a)

Kommissionen bør i en treårsperiode efter denne forordnings ikrafttrædelse analysere erfaringerne med anvendelsen af denne forordning og konsekvenserne for de forskellige økonomiske aspekter vedrørende pengemarkedsforeningerne. Gældsværdipapirer udstedt eller garanteret af medlemsstaterne udgør en særskilt kategori af investeringer med særlige kredit- og likviditetskendetegn. Desuden spiller statsgældsværdipapirer en afgørende rolle i forbindelse med medlemsstaternes finansieringsmuligheder. Kommissionen bør evaluere udviklingen på markedet for statsgældsværdipapirer udstedt eller garanteret af medlemsstaterne og muligheden for at skabe særlige rammer for pengemarkedsforeninger, der koncentrerer deres investeringspolitik om denne type værdipapirer.

| (51) | Kommissionen bør vedtage de delegerede retsakter vedrørende den interne vurderingsprocedure i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen bør vedtage de delegerede retsakter vedrørende den interne vurderingsprocedure i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.

| (52) | Kommissionen bør også tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder ved hjælp af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med artikel 291 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde og i overensstemmelse med artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (11). ESMA bør få til opgave at udarbejde gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der skal forelægges for Kommissionen, vedrørende en indberetningsformular med oplysninger om pengemarkedsforeninger til de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen bør også tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesmæssige tekniske standarder ved hjælp af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med artikel 291 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde og i overensstemmelse med artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (11). ESMA bør få til opgave at udarbejde gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der skal forelægges for Kommissionen, vedrørende en indberetningsformular med oplysninger om pengemarkedsforeninger til de kompetente myndigheder.

| (53) | ESMA bør kunne udøve alle de beføjelser, der er tillagt myndigheden i henhold til direktiv 2009/65/EF og 2011/61/EU, med hensyn til denne forordning. ESMA bør også få til opgave at udarbejde udkast til reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder. |
| --- | --- |

(53)

ESMA bør kunne udøve alle de beføjelser, der er tillagt myndigheden i henhold til direktiv 2009/65/EF og 2011/61/EU, med hensyn til denne forordning. ESMA bør også få til opgave at udarbejde udkast til reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder.

| (54) | Det er vigtigt, at
  Kommissionen i en treårsperiode efter denne forordnings ikrafttrædelse analyserer erfaringerne med anvendelsen af denne forordning og konsekvenserne for de forskellige økonomiske aspekter vedrørende pengemarkedsforeningerne.
  Denne gennemgang bør fokusere på den indvirkning, som ændringerne i henhold til denne forordning vil have på realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(54)

Det er vigtigt, at
  Kommissionen i en treårsperiode efter denne forordnings ikrafttrædelse analyserer erfaringerne med anvendelsen af denne forordning og konsekvenserne for de forskellige økonomiske aspekter vedrørende pengemarkedsforeningerne.
  Denne gennemgang bør fokusere på den indvirkning, som ændringerne i henhold til denne forordning vil have på realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (55) | De nye fælles regler om pengemarkedsforeninger bør være i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (12) og med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (13). |
| --- | --- |

(55)

De nye fælles regler om pengemarkedsforeninger bør være i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (12) og med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (13).

| (56) | Målene for denne forordning, nemlig at sikre fælles tilsynskrav, der gælder for pengemarkedsforeninger i hele Unionen, samtidig med at der fuldt ud tages hensyn til behovet for at skabe en balance mellem pengemarkedsforeningers sikkerhed og pålidelighed og velfungerende pengemarkeder og omkostningerne for de forskellige berørte parter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af omfanget og virkningerne bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(56)

Målene for denne forordning, nemlig at sikre fælles tilsynskrav, der gælder for pengemarkedsforeninger i hele Unionen, samtidig med at der fuldt ud tages hensyn til behovet for at skabe en balance mellem pengemarkedsforeningers sikkerhed og pålidelighed og velfungerende pengemarkeder og omkostningerne for de forskellige berørte parter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af omfanget og virkningerne bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (57) | I de nye fælles regler om pengemarkedsforeninger overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som navnlig anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig for så vidt angår forbrugerbeskyttelse, friheden til at oprette og drive egen virksomhed og beskyttelse af personoplysninger. De nye fælles regler om pengemarkedsforeninger bør anvendes i overensstemmelse med disse rettigheder og principper – |
| --- | --- |

(57)

I de nye fælles regler om pengemarkedsforeninger overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som navnlig anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig for så vidt angår forbrugerbeskyttelse, friheden til at oprette og drive egen virksomhed og beskyttelse af personoplysninger. De nye fælles regler om pengemarkedsforeninger bør anvendes i overensstemmelse med disse rettigheder og principper –

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Kapitel I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   I denne forordning fastsættes bestemmelser om, hvilke finansielle instrumenter der er investerbare for pengemarkedsforeninger, pengemarkedsforeningers portefølje og værdiansættelse samt indberetningskravene vedrørende pengemarkedsforeninger, der er etableret og forvaltes og markedsføres i Unionen.

Denne forordning finder anvendelse på institutter for kollektiv investering, der

| i. | kræver godkendelse som investeringsinstitutter i henhold til direktiv 2009/65/EF eller er alternative investeringsfonde (AIF'er) i henhold til direktiv 2011/61/EU; |
| --- | --- |

i.

kræver godkendelse som investeringsinstitutter i henhold til direktiv 2009/65/EF eller er alternative investeringsfonde (AIF'er) i henhold til direktiv 2011/61/EU;

| ii. | investerer i aktiver med kort løbetid; |
| --- | --- |

ii.

investerer i aktiver med kort løbetid;

| iii. | have
  som særligt eller overordnet mål at give et afkast svarende til pengemarkedsrenten eller at bevare værdien af investeringen. |
| --- | --- |

iii.

have
  som særligt eller overordnet mål at give et afkast svarende til pengemarkedsrenten eller at bevare værdien af investeringen.

2.   Medlemsstaterne må ikke indføre supplerende krav på det område, der er omfattet af denne forordning.

Artikel 1a

Typer af pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi

Pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi skal med virkning fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kun drive virksomhed som:

| a) | pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU, |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU,

| b) | som detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi eller |
| --- | --- |

b)

som detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi eller

| c) | pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet. |
| --- | --- |

c)

pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet.

Samtlige henvisninger i denne forordning til pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi skal betragtes som henvisninger til både pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi og standardpengemarkedsforeninger med lav volatilitet, medmindre andet er angivet.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »aktiver med kort løbetid«: finansielle aktiver med en restløbetid på ikke over to år |
| --- | --- |

1)

»aktiver med kort løbetid«: finansielle aktiver med en restløbetid på ikke over to år

| 2) | »pengemarkedsinstrumenter«:
  de omsættelige instrumenter, der er omhandlet
  i artikel 2, stk. 1, litra
  o)
  , i direktiv 2009/65/EF,
  der normalt handles på pengemarkedet, som f.eks. skatkammerbeviser, kortfristede gældsbeviser udstedt af lokale myndigheder, indlånsbeviser, commercial papers, bankaccepter og andre værdipapirer med middel eller kort løbetid samt instrumenter, der er omhandlet i artikel 3 i direktiv 2007/16/EF. |
| --- | --- |

2)

»pengemarkedsinstrumenter«:
  de omsættelige instrumenter, der er omhandlet
  i artikel 2, stk. 1, litra
  o)
  , i direktiv 2009/65/EF,
  der normalt handles på pengemarkedet, som f.eks. skatkammerbeviser, kortfristede gældsbeviser udstedt af lokale myndigheder, indlånsbeviser, commercial papers, bankaccepter og andre værdipapirer med middel eller kort løbetid samt instrumenter, der er omhandlet i artikel 3 i direktiv 2007/16/EF.

| 3) | »værdipapirer«: værdipapirer som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i direktiv 2009/65/EF |
| --- | --- |

3)

»værdipapirer«: værdipapirer som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i direktiv 2009/65/EF

| 4) | »genkøbsaftale«: en aftale, hvorved en part overdrager værdipapirer eller rettigheder knyttet hertil til en modpart og samtidig forpligter sig til at købe dem tilbage til en nærmere angiven pris og på et senere tidspunkt, der er nærmere angivet, eller som skal angives nærmere |
| --- | --- |

4)

»genkøbsaftale«: en aftale, hvorved en part overdrager værdipapirer eller rettigheder knyttet hertil til en modpart og samtidig forpligter sig til at købe dem tilbage til en nærmere angiven pris og på et senere tidspunkt, der er nærmere angivet, eller som skal angives nærmere

| 5) | »omvendt genkøbsaftale«: en aftale, hvorved en part modtager værdipapirer eller rettigheder knyttet hertil fra en modpart og samtidig forpligter sig til at sælge dem tilbage til en nærmere angiven pris og på et senere tidspunkt, der er nærmere angivet, eller som skal angives nærmere |
| --- | --- |

5)

»omvendt genkøbsaftale«: en aftale, hvorved en part modtager værdipapirer eller rettigheder knyttet hertil fra en modpart og samtidig forpligter sig til at sælge dem tilbage til en nærmere angiven pris og på et senere tidspunkt, der er nærmere angivet, eller som skal angives nærmere

| 6) | »udlån af værdipapirer« og »indlån af værdipapirer«: en transaktion, hvorved et institut eller dets modpart overdrager værdipapirer, på betingelse af at låntageren tilbageleverer værdipapirer af samme type på et senere tidspunkt, eller når overdrageren anmoder herom; dette vil være »udlån af værdipapirer« for et institut, der overdrager værdipapirer, og »indlån af værdipapirer« for et institut, til hvilket de overdrages |
| --- | --- |

6)

»udlån af værdipapirer« og »indlån af værdipapirer«: en transaktion, hvorved et institut eller dets modpart overdrager værdipapirer, på betingelse af at låntageren tilbageleverer værdipapirer af samme type på et senere tidspunkt, eller når overdrageren anmoder herom; dette vil være »udlån af værdipapirer« for et institut, der overdrager værdipapirer, og »indlån af værdipapirer« for et institut, til hvilket de overdrages

| 7) | »securitisering«: securitisering som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 61, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

7)

»securitisering«: securitisering som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 61, i forordning (EU) nr. 575/2013

| 7a) | »værdipapir baseret på likvide aktiver af høj kvalitet«: kvalificeret værdipapir udstedt med sikkerhed i specificerede aktiver omhandlet i artikel 13 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. ..., som supplerer forordning (EU) nr. 575/2013 med hensyn til likviditetsdækningskrav for kreditinstitutter baseret på artikel 460 i forordning (EU) nr. 575/2013, defineret for en ensartet specifikation til at være investerbare aktiver, der har stor likviditet og høj kreditkvalitet i henhold til artikel 416, stk. 1, litra d), i (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

7a)

»værdipapir baseret på likvide aktiver af høj kvalitet«: kvalificeret værdipapir udstedt med sikkerhed i specificerede aktiver omhandlet i artikel 13 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. ..., som supplerer forordning (EU) nr. 575/2013 med hensyn til likviditetsdækningskrav for kreditinstitutter baseret på artikel 460 i forordning (EU) nr. 575/2013, defineret for en ensartet specifikation til at være investerbare aktiver, der har stor likviditet og høj kreditkvalitet i henhold til artikel 416, stk. 1, litra d), i (EU) nr. 575/2013

| 8) | »erhvervsobligationer«: gældsinstrumenter udstedt af en virksomhed, der reelt beskæftiger sig med at producere eller handle med varer og ikke-finansielle tjenesteydelser |
| --- | --- |

8)

»erhvervsobligationer«: gældsinstrumenter udstedt af en virksomhed, der reelt beskæftiger sig med at producere eller handle med varer og ikke-finansielle tjenesteydelser

| 9) | »opgørelse til markedsværdi«: værdiansættelse af positionerne til lettilgængelige slutkurser fra uafhængige kilder, herunder vekselkurser, skærmkurser eller noteringer fra flere uafhængige og velrenommerede mæglere |
| --- | --- |

9)

»opgørelse til markedsværdi«: værdiansættelse af positionerne til lettilgængelige slutkurser fra uafhængige kilder, herunder vekselkurser, skærmkurser eller noteringer fra flere uafhængige og velrenommerede mæglere

| 10) | »opgørelse til modelværdi«: en værdiansættelse, som skal benchmarkes, ekstrapoleres eller på anden vis beregnes ud fra et eller flere markedsinput |
| --- | --- |

10)

»opgørelse til modelværdi«: en værdiansættelse, som skal benchmarkes, ekstrapoleres eller på anden vis beregnes ud fra et eller flere markedsinput

| 11) | »metode med opgørelse til amortiseret kostpris«: en værdiansættelsesmetode, hvor der tages udgangspunkt i et aktivs erhvervelsesomkostninger, og hvor denne værdi justeres for amortisering af tillæg (eller fradrag) indtil udløb |
| --- | --- |

11)

»metode med opgørelse til amortiseret kostpris«: en værdiansættelsesmetode, hvor der tages udgangspunkt i et aktivs erhvervelsesomkostninger, og hvor denne værdi justeres for amortisering af tillæg (eller fradrag) indtil udløb

| 12) | »pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi«: en pengemarkedsforening, som fastholder en uændret nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel; indtægter i foreningen tilskrives dagligt eller kan udbetales til investoren, og aktiverne værdiansættes normalt efter metoden med opgørelse til amortiseret kostpris, eller nettoaktivværdien afrundes til nærmeste procentpoint eller modværdien hertil i den pågældende valuta |
| --- | --- |

12)

»pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi«: en pengemarkedsforening, som fastholder en uændret nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel; indtægter i foreningen tilskrives dagligt eller kan udbetales til investoren, og aktiverne værdiansættes normalt efter metoden med opgørelse til amortiseret kostpris, eller nettoaktivværdien afrundes til nærmeste procentpoint eller modværdien hertil i den pågældende valuta

| 12a) | »detailpengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi«: pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi, der kun er tilgængelig for abonnement for velgørende organisationer, nonprofitorganisationer, offentlige myndigheder og offentlige stiftelser |
| --- | --- |

12a)

»detailpengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi«: pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi, der kun er tilgængelig for abonnement for velgørende organisationer, nonprofitorganisationer, offentlige myndigheder og offentlige stiftelser

| 12b) | »pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet«: en pengemarkedsforening, som opfylder kravene i artikel 27, st. 1-4; |
| --- | --- |

12b)

»pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet«: en pengemarkedsforening, som opfylder kravene i artikel 27, st. 1-4;

| 13) | »pengemarkedsforening med kort løbetid«: en pengemarkedsforening, der investerer i investerbare pengemarkedsinstrumenter som omhandlet i artikel 9, stk. 1 |
| --- | --- |

13)

»pengemarkedsforening med kort løbetid«: en pengemarkedsforening, der investerer i investerbare pengemarkedsinstrumenter som omhandlet i artikel 9, stk. 1

| 14) | »standardpengemarkedsforening«: en pengemarkedsforening, der investerer i investerbare pengemarkedsinstrumenter som omhandlet i artikel 9, stk. 1 og 2 |
| --- | --- |

14)

»standardpengemarkedsforening«: en pengemarkedsforening, der investerer i investerbare pengemarkedsinstrumenter som omhandlet i artikel 9, stk. 1 og 2

| 15) | »kreditinstitutter«: kreditinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

15)

»kreditinstitutter«: kreditinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013

| 16) | »pengemarkedsforeningens kompetente myndighed«:






  a) | den kompetente myndighed for instituttet for kollektiv investering i investeringsinstituttets hjemland udpeget i henhold til artikel 97 i direktiv 2009/65/EF |
| --- | --- | --- |

16)

»pengemarkedsforeningens kompetente myndighed«:

a)

den kompetente myndighed for instituttet for kollektiv investering i investeringsinstituttets hjemland udpeget i henhold til artikel 97 i direktiv 2009/65/EF

| b) | for EU-baserede alternative investeringsfonde (EU-AIF'er): den kompetente myndighed i den alternative investeringsfonds hjemland som defineret i artikel 4, stk. 1, litra p), i direktiv 2011/61/EU |
| --- | --- |

b)

for EU-baserede alternative investeringsfonde (EU-AIF'er): den kompetente myndighed i den alternative investeringsfonds hjemland som defineret i artikel 4, stk. 1, litra p), i direktiv 2011/61/EU

| c) | for ikke EU-baserede alternative investeringsfonde (ikke EU-AIF'er),
  én af følgende:








  i) | den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor ikke-EU-AIF'en markedsføres i Unionen uden markedsføringspas |
| --- | --- | --- |

c)

for ikke EU-baserede alternative investeringsfonde (ikke EU-AIF'er),
  én af følgende:

i)

den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor ikke-EU-AIF'en markedsføres i Unionen uden markedsføringspas

| ii) | den kompetente myndighed for den EU-FAIF, der forvalter ikke-EU-AIF'en, hvis ikke-EU-AIF'en markedsføres i Unionen med et markedsføringspas eller ikke markedsføres i Unionen |
| --- | --- |

ii)

den kompetente myndighed for den EU-FAIF, der forvalter ikke-EU-AIF'en, hvis ikke-EU-AIF'en markedsføres i Unionen med et markedsføringspas eller ikke markedsføres i Unionen

| iii) | den kompetente myndighed i referencemedlemsstaten, hvis ikke-EU-AIF'en ikke forvaltes af en EU-FAIF og markedsføres i Unionen med et markedsføringspas |
| --- | --- |

iii)

den kompetente myndighed i referencemedlemsstaten, hvis ikke-EU-AIF'en ikke forvaltes af en EU-FAIF og markedsføres i Unionen med et markedsføringspas

| 17) | »pengemarkedsforeningens hjemland«: den medlemsstat, hvor pengemarkedsforeningen er godkendt |
| --- | --- |

17)

»pengemarkedsforeningens hjemland«: den medlemsstat, hvor pengemarkedsforeningen er godkendt

| 18) | »vægtet gennemsnitlig renteløbetid (VGR)«: den gennemsnitlige tid til ubetinget udløb eller, hvis denne tid er kortere, til næste rentetilpasning til en pengemarkedsrente, for alle de underliggende aktiver i foreningen, der afspejler den relative beholdning af hvert aktiv |
| --- | --- |

18)

»vægtet gennemsnitlig renteløbetid (VGR)«: den gennemsnitlige tid til ubetinget udløb eller, hvis denne tid er kortere, til næste rentetilpasning til en pengemarkedsrente, for alle de underliggende aktiver i foreningen, der afspejler den relative beholdning af hvert aktiv

| 19) | »vægtet gennemsnitlig restlevetid (VGL)«: den gennemsnitlige tid til ubetinget udløb for alle de underliggende aktiver i foreningen, der afspejler den relative beholdning af hvert aktiv |
| --- | --- |

19)

»vægtet gennemsnitlig restlevetid (VGL)«: den gennemsnitlige tid til ubetinget udløb for alle de underliggende aktiver i foreningen, der afspejler den relative beholdning af hvert aktiv

| 20) | »ubetinget udløb«: det tidspunkt, hvor et værdipapirs hovedstol forfalder i sin helhed, og som ikke er omfattet af nogen optionalitet |
| --- | --- |

20)

»ubetinget udløb«: det tidspunkt, hvor et værdipapirs hovedstol forfalder i sin helhed, og som ikke er omfattet af nogen optionalitet

| 21) | »restløbetid«: længden af perioden indtil ubetinget udløb |
| --- | --- |

21)

»restløbetid«: længden af perioden indtil ubetinget udløb

| 22) | »shortselling«: udækket salg af pengemarkedsinstrumenter. |
| --- | --- |

22)

»shortselling«: udækket salg af pengemarkedsinstrumenter.

| 22a) | »pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld«: en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi, der investerer 99,5 % af sine aktiver i statsgældsinstrumenter og inden 2020 mindst 80 % af sine aktiver i EU-statsgældsinstrumenter; pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld opbygger disse investeringer i statsgæld gradvist. |
| --- | --- |

22a)

»pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld«: en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi, der investerer 99,5 % af sine aktiver i statsgældsinstrumenter og inden 2020 mindst 80 % af sine aktiver i EU-statsgældsinstrumenter; pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld opbygger disse investeringer i statsgæld gradvist.

| (22b) | »Ekstern støtte«: direkte eller indirekte støtte tilbudt af tredjemand, herunder pengemarkedsforeningens sponsor, med det formål at garantere pengemarkedsforeningens likviditet eller stabilisere nettoværdien af pengemarkedsforeningens aktiver pr. andel eller kapitalandel. Støtten omfatter:








  a) | likviditetstilførsel fra tredjemand; |
| --- | --- | --- |

(22b)

»Ekstern støtte«: direkte eller indirekte støtte tilbudt af tredjemand, herunder pengemarkedsforeningens sponsor, med det formål at garantere pengemarkedsforeningens likviditet eller stabilisere nettoværdien af pengemarkedsforeningens aktiver pr. andel eller kapitalandel. Støtten omfatter:

a)

likviditetstilførsel fra tredjemand;

| b) | tredjemands erhvervelse af aktiver i pengemarkedsforeningen til en kunstigt høj kurs; |
| --- | --- |

b)

tredjemands erhvervelse af aktiver i pengemarkedsforeningen til en kunstigt høj kurs;

| c) | tredjemands erhvervelse af andele eller kapitalandele i pengemarkedsforeningen for at tilføre foreningen likviditet; |
| --- | --- |

c)

tredjemands erhvervelse af andele eller kapitalandele i pengemarkedsforeningen for at tilføre foreningen likviditet;

| d) | tredjemands udstedelse af eksplicitte eller implicitte garantier eller skriftlige støtteerklæringer til fordel for pengemarkedsforeningen |
| --- | --- |

d)

tredjemands udstedelse af eksplicitte eller implicitte garantier eller skriftlige støtteerklæringer til fordel for pengemarkedsforeningen

| e) | handlinger fra tredjemands side, der som direkte eller indirekte formål har at bevare pengemarkedsforeningens likviditetsprofil og nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel |
| --- | --- |

e)

handlinger fra tredjemands side, der som direkte eller indirekte formål har at bevare pengemarkedsforeningens likviditetsprofil og nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel

| 22c) | »EU-institutionernes statsgældsinstrumenter«: statsgældsinstrumenter i form af likvide midler, statsaktiver fra medlemsstaterne eller omvendte genkøbsforretninger sikret gennem statsgælden for EU's institutioner, agenturer eller organer, herunder Den Europæiske Centralbank, Den europæiske stabilitetsmekanisme, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Investeringsfond og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer; |
| --- | --- |

22c)

»EU-institutionernes statsgældsinstrumenter«: statsgældsinstrumenter i form af likvide midler, statsaktiver fra medlemsstaterne eller omvendte genkøbsforretninger sikret gennem statsgælden for EU's institutioner, agenturer eller organer, herunder Den Europæiske Centralbank, Den europæiske stabilitetsmekanisme, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Investeringsfond og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer;

| 22d) | »statsgældsinstrumenter«: offentlige gældsinstrumenter i form af likvide midler, statsaktiver eller omvendte genkøbsforretninger sikret gennem enhver selvstændig stats statsgæld, som fastsat af forvalteren af pengemarkedsforeningen |
| --- | --- |

22d)

»statsgældsinstrumenter«: offentlige gældsinstrumenter i form af likvide midler, statsaktiver eller omvendte genkøbsforretninger sikret gennem enhver selvstændig stats statsgæld, som fastsat af forvalteren af pengemarkedsforeningen

Artikel 3

Godkendelse af pengemarkedsforeninger

1.   Et institut for kollektiv investering kan ikke etableres, markedsføres eller forvaltes i Unionen som en pengemarkedsforening, medmindre det er blevet godkendt i overensstemmelse med denne forordning.

En sådan godkendelse har gyldighed i samtlige medlemsstater.

2.   Et institut for kollektiv investering, for hvilket der kræves godkendelse som et investeringsinstitut i henhold til direktiv 2009/65/EF, godkendes som en pengemarkedsforening som led i godkendelsesproceduren i henhold til direktiv 2009/65/EF.

3.   Et institut for kollektiv investering, der er en AIF, godkendes som en pengemarkedsforening i overensstemmelse med godkendelsesproceduren i artikel 4.

4.   Et institut for kollektiv investering kan ikke godkendes som en pengemarkedsforening, medmindre pengemarkedsforeningens kompetente myndighed finder det godtgjort, at pengemarkedsforeningen kan opfylde alle kravene i denne forordning.

5.   Med henblik på godkendelse skal pengemarkedsforeningen til sin kompetente myndighed indgive følgende dokumentation:

| a) | pengemarkedsforeningens fondsbestemmelser eller vedtægter |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsforeningens fondsbestemmelser eller vedtægter

| b) | angivelse af forvalteren |
| --- | --- |

b)

angivelse af forvalteren

| c) | angivelse af depositaren |
| --- | --- |

c)

angivelse af depositaren

| d) | en beskrivelse af eller oplysninger om pengemarkedsforeningen, der er tilgængelige for investorer |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af eller oplysninger om pengemarkedsforeningen, der er tilgængelige for investorer

| e) | en beskrivelse af eller oplysninger om de ordninger og procedurer, der er nødvendige for at overholde de i kapitel II til VII omhandlede krav |
| --- | --- |

e)

en beskrivelse af eller oplysninger om de ordninger og procedurer, der er nødvendige for at overholde de i kapitel II til VII omhandlede krav

| f) | andre oplysninger eller anden dokumentation, som pengemarkedsforeningens kompetente myndighed kræver for at kunne kontrollere, om kravene i denne forordning er opfyldt. |
| --- | --- |

f)

andre oplysninger eller anden dokumentation, som pengemarkedsforeningens kompetente myndighed kræver for at kunne kontrollere, om kravene i denne forordning er opfyldt.

6.   De kompetente myndigheder underretter kvartalsvis ESMA om, hvilke godkendelser der er meddelt eller trukket tilbage i henhold til denne forordning.

7.   ESMA fører et centralt offentligt register over alle pengemarkedsforeninger, der er godkendt i henhold til denne forordning, deres typologi, deres forvaltere og deres kompetente myndigheder. Registeret skal være tilgængeligt i elektronisk form.

Artikel 4

Procedure for godkendelse af AIF'er som pengemarkedsforeninger

1.   En AIF kan kun godkendes som en pengemarkedsforening, hvis dens kompetente myndighed har godkendt en i henhold til direktiv 2011/61/EU godkendt FAIF's ansøgning om at forvalte AIF'en samt fondsbestemmelserne og valget af depositar.

2.   Ved indgivelse af ansøgningen om at forvalte AIF'en skal den godkendte FAIF fremlægge følgende for pengemarkedsforeningens kompetente myndighed:

| a) | den skriftlige aftale med depositaren |
| --- | --- |

a)

den skriftlige aftale med depositaren

| b) | oplysninger om delegeringsaftaler for så vidt angår porteføljeforvaltning og risikostyring og administration vedrørende AIF'en |
| --- | --- |

b)

oplysninger om delegeringsaftaler for så vidt angår porteføljeforvaltning og risikostyring og administration vedrørende AIF'en

| c) | oplysninger om investeringsstrategierne, risikoprofilen og andre kendetegn for AIF'er, som FAIF'en er godkendt til at forvalte. |
| --- | --- |

c)

oplysninger om investeringsstrategierne, risikoprofilen og andre kendetegn for AIF'er, som FAIF'en er godkendt til at forvalte.

Pengemarkedsforeningens kompetente myndighed kan anmode FAIF'ens kompetente myndighed om præcisering og oplysninger hvad angår den i første afsnit omhandlede dokumentation eller om en erklæring om, hvorvidt pengemarkedsforeninger er omfattet af FAIF'ens forvaltningsgodkendelse. FAIF'ens kompetente myndighed skal svare, inden 10 arbejdsdage efter at pengemarkedsforeningens kompetente myndighed har fremsat anmodningen.

3.   FAIF'en underretter pengemarkedsforeningens kompetente myndighed om eventuelle efterfølgende væsentlige ændringer i den dokumentation, der er nævnt i stk. 2.

4.   Pengemarkedsforeningens kompetente myndighed kan kun afvise FAIF'ens ansøgning, hvis:

| a) | FAIF'en ikke overholder denne forordning |
| --- | --- |

a)

FAIF'en ikke overholder denne forordning

| b) | FAIF'en ikke overholder direktiv 2011/61/EU |
| --- | --- |

b)

FAIF'en ikke overholder direktiv 2011/61/EU

| c) | FAIF'en ikke af sin kompetente myndighed er godkendt til at forvalte pengemarkedsforeninger |
| --- | --- |

c)

FAIF'en ikke af sin kompetente myndighed er godkendt til at forvalte pengemarkedsforeninger

| d) | FAIF'en ikke har forelagt den dokumentation, der er nævnt i stk. 2. |
| --- | --- |

d)

FAIF'en ikke har forelagt den dokumentation, der er nævnt i stk. 2.

Før en ansøgning afvises, skal pengemarkedsforeningens kompetente myndighed høre FAIF'ens kompetente myndighed.

5.   Godkendelse af AIF'en som en pengemarkedsforening er ikke betinget af, at AIF'en forvaltes af en FAIF, der er godkendt i AIF'ens hjemland, eller at FAIF'en har eller delegerer aktiviteter i AIF'ens hjemland.

6.   FAIF'en skal inden for en frist på to måneder efter indgivelsen af en komplet ansøgning have meddelelse om, hvorvidt AIF'en er godkendt som pengemarkedsforening.

7.   Pengemarkedsforeningens kompetente myndighed undlader at give godkendelse, hvis AIF'en retligt er forhindret i at markedsføre sine andele eller kapitalandele i sit hjemland.

Artikel 5

Anvendelse af betegnelsen pengemarkedsforening

1.   Et investeringsinstitut eller en AIF må kun anvende betegnelsen »pengemarkedsforening« i tilknytning til sig selv eller de andele eller kapitalandele, det udsteder, hvis investeringsinstituttet eller AIF'en er godkendt i henhold til denne forordning.

Et investeringsinstitut eller en AIF må kun anvende en betegnelse, der giver formodning om, at der er tale om en pengemarkedsforening, eller anvende udtryk som »kontant«, »likvid«, »penge-«, »likvide aktiver«, »indskudslignende« eller tilsvarende, hvis investeringsinstituttet eller AIF'en er godkendt i henhold til denne forordning.

2.   Anvendelsen af betegnelsen »pengemarkedsforening« eller af en betegnelse, der giver formodning om, at der er tale om en pengemarkedsforening, eller anvendelsen af betegnelser som nævnt i stk. 1 omfatter anvendelse i alle eksterne eller interne dokumenter, rapporter, erklæringer, reklamer, meddelelser og breve og andet materiale, der er henvendt til eller i skriftlig, mundtlig, elektronisk eller anden form påtænkes distribueret til potentielle investorer eller indehavere af andele eller kapitalandele eller kompetente myndigheder.

Artikel 6

Gældende regler

1.   En pengemarkedsforening skal til enhver tid opfylde bestemmelserne i denne forordning.

2.   En pengemarkedsforening, som er et investeringsinstitut, og dennes forvalter skal til enhver tid opfylde kravene i direktiv 2009/65/EF, medmindre andet er fastsat i denne forordning.

3.   En pengemarkedsforening, som er en AIF, og dennes forvalter skal til enhver tid opfylde kravene i direktiv 2011/61/EU, medmindre andet er fastsat i denne forordning.

4.   Forvalteren af pengemarkedsforeningen er ansvarlig for at sikre overholdelse af bestemmelserne i denne forordning. Forvalteren hæfter for skade eller tab, der måtte opstå som følge af manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning.

5.   Denne forordning er ikke til hinder for, at pengemarkedsforeninger anvender investeringsgrænser, der er mere restriktive end krævet i denne forordning.

Kapitel II

Forpligtelser vedrørende pengemarkedsforeningers investeringspolitik

Afdeling I

Almindelige bestemmelser og investerbare aktiver

Artikel 7

Generelle principper

1.   Består en pengemarkedsforening af flere investeringsafdelinger, betragtes hver afdeling som en separat pengemarkedsforening i forbindelse med kapitel II-VII.

2.   Pengemarkedsforeninger, der er godkendt som investeringsinstitutter, er kun omfattet af forpligtelserne vedrørende investeringsinstitutters investeringspolitik, jf. artikel 49, 50 og 50a, artikel 51, stk. 2, og artikel 52-57 i direktiv 2009/65/EF, hvis det udtrykkeligt fremgår af denne forordning.

Artikel 8

Støtteberettigede udgifter

1.   Pengemarkedsforeninger må kun investere i en eller flere af følgende kategorier af finansielle aktiver og kun på de betingelser, der er fastsat i denne forordning:

| a) | pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsinstrumenter

| aa) | finansielle instrumenter, som udstedes eller garanteres særskilt eller i fællesskab af medlemsstaterne statslige, regionale og lokale myndigheder og centralbanker eller af EU's institutioner, organer, kontorer eller agenturer, herunder Den Europæiske Centralbank, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Investeringsfond, Den nye Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Den europæiske stabilitetsmekanisme, Den Internationale Valutafond, Den Internationale Bank for Genopbygning og Udvikling, Europarådets Udviklingsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling. |
| --- | --- |

aa)

finansielle instrumenter, som udstedes eller garanteres særskilt eller i fællesskab af medlemsstaterne statslige, regionale og lokale myndigheder og centralbanker eller af EU's institutioner, organer, kontorer eller agenturer, herunder Den Europæiske Centralbank, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Investeringsfond, Den nye Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Den europæiske stabilitetsmekanisme, Den Internationale Valutafond, Den Internationale Bank for Genopbygning og Udvikling, Europarådets Udviklingsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling.

| b) | indlån i kreditinstitutter |
| --- | --- |

b)

indlån i kreditinstitutter

| c) | investerbare
  finansielle derivater,
  der udelukkende anvendes til afdækningsformål |
| --- | --- |

c)

investerbare
  finansielle derivater,
  der udelukkende anvendes til afdækningsformål

| d) | omvendte genkøbsaftaler
  eller genkøbsaftaler eller genkøbsaftaler, hvis samtlige følgende krav er opfyldt:








  i) | aktiver, der anvendes som sikkerhedsstillelse, må ikke sælges, geninvesteres eller pantsættes; |
| --- | --- | --- |

d)

omvendte genkøbsaftaler
  eller genkøbsaftaler eller genkøbsaftaler, hvis samtlige følgende krav er opfyldt:

i)

aktiver, der anvendes som sikkerhedsstillelse, må ikke sælges, geninvesteres eller pantsættes;

| ii) | genkøbsaftalen skal være midlertidig og må ikke anvendes med henblik på investeringer; |
| --- | --- |

ii)

genkøbsaftalen skal være midlertidig og må ikke anvendes med henblik på investeringer;

| iii) | pengemarkedsforeningen har ret til at opsige aftalen til enhver tid med en frist på højst to arbejdsdage; |
| --- | --- |

iii)

pengemarkedsforeningen har ret til at opsige aftalen til enhver tid med en frist på højst to arbejdsdage;

| iv) | Det kontantbeløb, som pengemarkedsforeningen har modtaget som led i genkøbsaftalen, må ikke overstige 10 % af pengemarkedsforeningens aktiver og må ikke overføres, geninvesteres eller genanvendes på anden vis. |
| --- | --- |

iv)

Det kontantbeløb, som pengemarkedsforeningen har modtaget som led i genkøbsaftalen, må ikke overstige 10 % af pengemarkedsforeningens aktiver og må ikke overføres, geninvesteres eller genanvendes på anden vis.

2.   Pengemarkedsforeninger må ikke beskæftige sig med følgende aktiviteter:

| a) | investering i andre aktiver end dem, der er nævnt i stk. 1 |
| --- | --- |

a)

investering i andre aktiver end dem, der er nævnt i stk. 1

| b) | shortselling af pengemarkedsinstrumenter |
| --- | --- |

b)

shortselling af pengemarkedsinstrumenter

| c) | direkte eller indirekte eksponering for
  ETF'er (exchange-traded funds),
  aktier eller råvarer, herunder viaderivater, certifikater, der repræsenterer dem, indeks baseret på dem eller andre midler eller instrumenter, som ville indebære eksponering for dem |
| --- | --- |

c)

direkte eller indirekte eksponering for
  ETF'er (exchange-traded funds),
  aktier eller råvarer, herunder viaderivater, certifikater, der repræsenterer dem, indeks baseret på dem eller andre midler eller instrumenter, som ville indebære eksponering for dem

| d) | indgåelse af aftaler om udlån eller indlån af værdipapirer▌ samt andre aftaler, der kan belaste pengemarkedsforeningens aktiver |
| --- | --- |

d)

indgåelse af aftaler om udlån eller indlån af værdipapirer▌ samt andre aftaler, der kan belaste pengemarkedsforeningens aktiver

| e) | indlån og udlån af likvide midler. |
| --- | --- |

e)

indlån og udlån af likvide midler.

| ea) | investeringer i andre pengemarkedsforeninger. |
| --- | --- |

ea)

investeringer i andre pengemarkedsforeninger.

Artikel 9

Investerbare pengemarkedsinstrumenter

1.   Pengemarkedsforeninger må kun investere i pengemarkedsinstrumenter, der opfylder samtlige følgende krav:

| a) | de henhører under en af de kategorier af pengemarkedsinstrumenter, der er omhandlet i artikel 50, stk. 1, litra a), b), c) eller h), i direktiv 2009/65/EF |
| --- | --- |

a)

de henhører under en af de kategorier af pengemarkedsinstrumenter, der er omhandlet i artikel 50, stk. 1, litra a), b), c) eller h), i direktiv 2009/65/EF

| b) | de har et af følgende alternative kendetegn:






  i) | perioden mellem emission og ubetinget udløb er højst 397 dage |
| --- | --- | --- |

b)

de har et af følgende alternative kendetegn:

i)

perioden mellem emission og ubetinget udløb er højst 397 dage

| ii) | de har en restløbetid på højst 397 dage
  eller |
| --- | --- |

ii)

de har en restløbetid på højst 397 dage
  eller

| iii) | den er investerbar som værdipapir baseret på likvide aktiver af høj kvalitet i henhold til artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

iii)

den er investerbar som værdipapir baseret på likvide aktiver af høj kvalitet i henhold til artikel 2, stk. 7, litra a).

| c) | emittenterne af pengemarkedsinstrumenterne er blevet tildelt en af de to højeste interne ratinggrader i henhold til bestemmelserne i artikel
  18
  i denne forordning. |
| --- | --- |

c)

emittenterne af pengemarkedsinstrumenterne er blevet tildelt en af de to højeste interne ratinggrader i henhold til bestemmelserne i artikel
  18
  i denne forordning.

| d) | I forbindelse med eksponering for securitisering skal de supplerende krav i artikel 10 være opfyldt. |
| --- | --- |

d)

I forbindelse med eksponering for securitisering skal de supplerende krav i artikel 10 være opfyldt.

2.   Standardpengemarkedsforeninger kan investere i pengemarkedsinstrumenter, der er omfattet af regelmæssige afkasttilpasninger i overensstemmelse med udviklingen på pengemarkedet mindst én gang hver 397. dag, forudsat at de ikke har en restløbetid på over to år.

3.   Stk. 1, litra c), finder ikke anvendelse på pengemarkedsinstrumenter, der er udstedt eller garanteret af en statslig myndighed eller centralbanken i en medlemsstat, Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank.

Artikel 10

Investerbare securitiseringer

1.   En securitisering er investerbar, hvis samtlige følgende betingelser er opfyldt:

| a) | det underliggende engagement eller den underliggende pulje af engagementer består udelukkende af
  investerbare obligationer og er tilstrækkeligt diversificeret; |
| --- | --- |

a)

det underliggende engagement eller den underliggende pulje af engagementer består udelukkende af
  investerbare obligationer og er tilstrækkeligt diversificeret;

| b) | de underliggende
  investerbare obligationer
  er af høj kreditkvalitet og likvide |
| --- | --- |

b)

de underliggende
  investerbare obligationer
  er af høj kreditkvalitet og likvide

| c) | perioden mellem emission og ubetinget udløb for de underliggende
  investerbare obligationer
  er højst 397 dage, eller de har en restløbetid på højst 397 dage. |
| --- | --- |

c)

perioden mellem emission og ubetinget udløb for de underliggende
  investerbare obligationer
  er højst 397 dage, eller de har en restløbetid på højst 397 dage.

1a.
     
  Likvide aktiver af høj kvalitet i henhold til artikel 2, stk. 7, litra a) betragtes som investerbare securitiseringer.

1b.
     
  Gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver er investerbare securitiseringer, hvis de er likvide i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 575/2013, og de underliggende engagementer har en høj kreditkvalitet.

2.   
  Kommissionen vedtager senest [seks måneder efter offentliggørelse af denne forordning] delegerede retsakter i henhold til artikel 44 til fastlæggelse af identificeringskriterier for simple, gennemsigtige og standardiserede securitiseringer ud fra følgende aspekter:

| a) | betingelserne og omstændighederne, under hvilke det underliggende engagement eller den underliggende pulje af engagementer anses for udelukkende at bestå af
  investerbare obligationer, og om det anses for at være tilstrækkeligt diversificeret
  . |
| --- | --- |

a)

betingelserne og omstændighederne, under hvilke det underliggende engagement eller den underliggende pulje af engagementer anses for udelukkende at bestå af
  investerbare obligationer, og om det anses for at være tilstrækkeligt diversificeret
  .

| b) | betingelserne og de numeriske tærskler for, hvornår de underliggende
  investerbare obligationer
  er af høj kreditkvalitet og likvide. |
| --- | --- |

b)

betingelserne og de numeriske tærskler for, hvornår de underliggende
  investerbare obligationer
  er af høj kreditkvalitet og likvide.

| ba) | gennemsigtighedskravene til securitiseringen og de underliggende aktiver



  Således sikrer Kommissionen overensstemmelse med de delegerede retsakter som vedtaget i henhold til artikel 460 i forordning (EU) nr. 575/2013 og artikel 135, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EU om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II), og Kommissionen tager højde for de særlige kendetegn ved securitiseringer med en løbetid ved udstedelsen på under 397 dage.


  Derudover vedtager Kommissionen senest [seks måneder efter offentliggørelse af denne forordning] delegerede retsakter til fastlæggelse af identificeringskriterier for obligationer af høj kreditkvalitet og gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver i henhold til stk. 1a. Kommissionen støtter og sikrer i den forbindelse, at der er en sammenhæng med EBA's arbejdsgange. |
| --- | --- |

ba)

gennemsigtighedskravene til securitiseringen og de underliggende aktiver

Artikel 11

Investerbare indlån i kreditinstitutter

Pengemarkedsforeninger må kun investere i indlån i kreditinstitutter, der opfylder samtlige følgende krav:

| a) | der er tale om indlån på anfordring eller indlån, der til enhver tid kan hæves |
| --- | --- |

a)

der er tale om indlån på anfordring eller indlån, der til enhver tid kan hæves

| b) | indlånet forfalder inden for højst 12 måneder |
| --- | --- |

b)

indlånet forfalder inden for højst 12 måneder

| c) | kreditinstituttet har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat eller, hvis kreditinstituttet har sit vedtægtsmæssige hjemsted i et tredjeland, det er underkastet tilsynsregler, der efter en vurdering foretaget i overensstemmelse med proceduren i artikel 107, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013 anses for at svare til reglerne i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

c)

kreditinstituttet har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat eller, hvis kreditinstituttet har sit vedtægtsmæssige hjemsted i et tredjeland, det er underkastet tilsynsregler, der efter en vurdering foretaget i overensstemmelse med proceduren i artikel 107, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013 anses for at svare til reglerne i EU-lovgivningen.

Artikel 12

Investerbare finansielle derivater

Pengemarkedsforeninger må investere i derivater, der er optaget til handel på et reguleret marked som omhandlet i artikel 50, stk. 1, litra a), b) eller c) i direktiv 2009/65/EF
  eller er omfattet af clearingsforpligtelsen omtalt i forordning (EU) nr. 648/2012
  ▌, hvis samtlige følgende krav ▌er opfyldt:

| a) | det underliggende instrument for derivatet består af rentesatser, valutakurser eller valutaer eller indeks, der repræsenterer en af disse kategorier |
| --- | --- |

a)

det underliggende instrument for derivatet består af rentesatser, valutakurser eller valutaer eller indeks, der repræsenterer en af disse kategorier

| b) | derivatet tjener kun det formål at afdække løbetids- og kursrisikoen ved andre af pengemarkedsforeningens investeringer |
| --- | --- |

b)

derivatet tjener kun det formål at afdække løbetids- og kursrisikoen ved andre af pengemarkedsforeningens investeringer

| c) | modparterne
  til derivaterne
  er institutioner, der er underkastet tilsynsmæssig regulering og overvågning og tilhører de kategorier, som de kompetente myndigheder i pengemarkedsforeningens hjemland har godkendt |
| --- | --- |

c)

modparterne
  til derivaterne
  er institutioner, der er underkastet tilsynsmæssig regulering og overvågning og tilhører de kategorier, som de kompetente myndigheder i pengemarkedsforeningens hjemland har godkendt

| d) | ▌derivaterne kan værdiansættes dagligt på en pålidelig og verificerbar måde og kan til enhver tid sælges, realiseres eller afvikles ved en udligningstransaktion til en rimelig værdi på pengemarkedsforeningens initiativ. |
| --- | --- |

d)

▌derivaterne kan værdiansættes dagligt på en pålidelig og verificerbar måde og kan til enhver tid sælges, realiseres eller afvikles ved en udligningstransaktion til en rimelig værdi på pengemarkedsforeningens initiativ.

Artikel 13

Investerbare omvendte genkøbsaftaler

1.   Pengemarkedsforeninger må kun indgå omvendte genkøbsaftaler, hvis samtlige følgende krav er opfyldt:

| a) | pengemarkedsforeningen har ret til at opsige aftalen til enhver tid med en frist på højst to arbejdsdage; |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsforeningen har ret til at opsige aftalen til enhver tid med en frist på højst to arbejdsdage;

| b) | markedsværdien af de aktiver, der modtages som led i den omvendte genkøbsaftale, svarer til enhver tid mindst til størrelsen af det udbetalte beløb. |
| --- | --- |

b)

markedsværdien af de aktiver, der modtages som led i den omvendte genkøbsaftale, svarer til enhver tid mindst til størrelsen af det udbetalte beløb.

2.   De aktiver, der modtages af pengemarkedsforeningen som led i en omvendt genkøbsaftale
  anses for
  pengemarkedsinstrumenter
  i overensstemmelse med
  artikel 9.

3.   Securitiseringer som defineret i artikel 10 må ikke modtages af pengemarkedsforeningen som led i en omvendt genkøbsaftale. ▌

4.   De aktiver, der modtages af pengemarkedsforeningen som led i en omvendt genkøbsaftale, indgår i beregningen af grænserne vedrørende diversificering og koncentration som fastsat i denne forordning.
  Disse aktiver må ikke sælges, geninvesteres, pantsættes eller på anden måde overdrages.

5.   Uanset stk. 2 kan en pengemarkedsforening som led i en omvendt genkøbsaftale modtage
  andre
  likvide værdipapirer eller pengemarkedsinstrumenter,
  end dem, der er omhandlet
  i artikel 9, forudsat at disse aktiver opfylder et af følgende krav:

| a) | de er af høj kreditkvalitet, og de er udstedt eller garanteret af en statslig myndighed eller centralbanken i en medlemsstat, Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank |
| --- | --- |

a)

de er af høj kreditkvalitet, og de er udstedt eller garanteret af en statslig myndighed eller centralbanken i en medlemsstat, Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank

| b) | de er udstedt eller garanteret af en statslig myndighed eller centralbanken i et tredjeland, forudsat at tredjelandsudstederen af aktivet
  godkendes under den interne
  kreditvurdering i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 16-19. |
| --- | --- |

b)

de er udstedt eller garanteret af en statslig myndighed eller centralbanken i et tredjeland, forudsat at tredjelandsudstederen af aktivet
  godkendes under den interne
  kreditvurdering i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 16-19.

Det skal over for pengemarkedsforeningens investorer oplyses, hvilke aktiver der er modtaget som led i en omvendt genkøbsaftale, jf. første afsnit.

De aktiver, der er modtaget som led i en omvendt genkøbsaftale, jf. første afsnit, er omfattet af bestemmelserne i artikel 14, stk. 6.

5a.
     
  En pengemarkedsforening kan indgå aftaler om indlån eller genkøbsaftaler, hvis samtlige følgende krav er opfyldt:

| a) | genkøbsaftalen skal være midlertidig, maksimalt 7 arbejdsdage, og må ikke anvendes med henblik på investeringer; |
| --- | --- |

a)

genkøbsaftalen skal være midlertidig, maksimalt 7 arbejdsdage, og må ikke anvendes med henblik på investeringer;

| b) | det kontantbeløb, som pengemarkedsforeningen har modtaget som led i genkøbsaftalen, må ikke overstige 10 % af pengemarkedsforeningens aktiver og må ikke investeres i investerbare aktiver |
| --- | --- |

b)

det kontantbeløb, som pengemarkedsforeningen har modtaget som led i genkøbsaftalen, må ikke overstige 10 % af pengemarkedsforeningens aktiver og må ikke investeres i investerbare aktiver

| c) | pengemarkedsforeningen har ret til at opsige aftalen til enhver tid med en frist på højst to arbejdsdage; |
| --- | --- |

c)

pengemarkedsforeningen har ret til at opsige aftalen til enhver tid med en frist på højst to arbejdsdage;

| d) | sikkerhed modtaget i form af kontanter må kun:








  — | deponeres hos enheder angivet i artikel 50 (f) i UCITS-direktivet |
| --- | --- | --- |

d)

sikkerhed modtaget i form af kontanter må kun:

—

deponeres hos enheder angivet i artikel 50 (f) i UCITS-direktivet

| — | investeres i statsobligationer af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

investeres i statsobligationer af høj kvalitet

| — | anvendes til omvendte genkøbsforretninger, hvis forretningerne sker hos kreditinstitutter, der er underlagt tilsyn, og investeringsinstitutter til hver en tid kan tilbagekalde det fulde kontantbeløb efter periodiseringsprincippet |
| --- | --- |

—

anvendes til omvendte genkøbsforretninger, hvis forretningerne sker hos kreditinstitutter, der er underlagt tilsyn, og investeringsinstitutter til hver en tid kan tilbagekalde det fulde kontantbeløb efter periodiseringsprincippet

| — | investeres i pengemarkedsforeninger med kort løbetid som defineret i retningslinjerne om en fælles definition af europæiske pengemarkedsforeninger.




  Geninvesteret kontant sikkerhed skal diversificeres i henhold til diversificeringskravene for ikke-kontant sikkerhed. Prospektet skal tydeligt informere investorerne om investeringsinstituttets politik for sikkerhedsstillelse, inklusive, i tilfælde af kontant sikkerhed, politikken for geninvestering (inklusive risici som følge af politikken for geninvestering). |
| --- | --- |

—

investeres i pengemarkedsforeninger med kort løbetid som defineret i retningslinjerne om en fælles definition af europæiske pengemarkedsforeninger.

Geninvesteret kontant sikkerhed skal diversificeres i henhold til diversificeringskravene for ikke-kontant sikkerhed. Prospektet skal tydeligt informere investorerne om investeringsinstituttets politik for sikkerhedsstillelse, inklusive, i tilfælde af kontant sikkerhed, politikken for geninvestering (inklusive risici som følge af politikken for geninvestering).

▌

Afdeling II

Bestemmelser om investeringspolitik

Artikel 14

Diversificering

1.   Pengemarkedsforeninger må højst investere 5 % af deres aktiver i hver af følgende kategorier:

| a) | pengemarkedsinstrumenter, der er udstedt af samme enhed |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsinstrumenter, der er udstedt af samme enhed

| b) | indlån i samme kreditinstitut. |
| --- | --- |

b)

indlån i samme kreditinstitut.

2.   Summen af alle eksponeringer for securitiseringer må ikke overstige 10 % af en pengemarkedsforenings aktiver.

3.   Den samlede risikoeksponering over for en enkelt modpart til en pengemarkedsforening stammende fra ▌derivattransaktioner må ikke overstige 5 % af dens aktiver.

4.   De samlede likvide midler, der stilles til rådighed for en enkelt modpart til en pengemarkedsforening ved omvendte genkøbsaftaler, må ikke overstige
  10
   % af dens aktiver.

5.   Uanset de enkelte grænser i stk. 1 og 3 må
  pengemarkedsforeninger baseret på offentlig gæld eller normale
  pengemarkedsforeninger ikke kumulere følgende, hvis det resulterer i, at over
  8
   % af foreningens aktiver investeres i en enkelt enhed:

| a) | investeringer i pengemarkedsinstrumenter udstedt af den pågældende enhed |
| --- | --- |

a)

investeringer i pengemarkedsinstrumenter udstedt af den pågældende enhed

| b) | indlån i den pågældende enhed |
| --- | --- |

b)

indlån i den pågældende enhed

| c) | ▌Derivater, der giver modpartsrisikoeksponering over for den pågældende enhed. |
| --- | --- |

c)

▌Derivater, der giver modpartsrisikoeksponering over for den pågældende enhed.

6.   Uanset stk. 1, litra a), kan en kompetent myndighed tillade, at en pengemarkedsforening, i overensstemmelse med princippet om risikospredning, investerer indtil 100 % af sine aktiver i forskellige pengemarkedsinstrumenter udstedt eller garanteret af en statslig, regional eller lokal myndighed eller centralbanken i en medlemsstat, Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank, en statslig myndighed eller centralbanken i et tredjeland eller et offentligt internationalt organ, som en eller flere medlemsstater tilhører.

Første afsnit finder kun anvendelse, hvis samtlige følgende krav er opfyldt:

| a) | pengemarkedsforeningen har pengemarkedsinstrumenter fra mindst seks forskellige emissioner fra den pågældende emittent |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsforeningen har pengemarkedsinstrumenter fra mindst seks forskellige emissioner fra den pågældende emittent

| b) | pengemarkedsforeningen begrænser investeringen i pengemarkedsinstrumenter fra den samme emission til højst 30 % af sine aktiver |
| --- | --- |

b)

pengemarkedsforeningen begrænser investeringen i pengemarkedsinstrumenter fra den samme emission til højst 30 % af sine aktiver

| c) | pengemarkedsforeningen nævner i sine fondsbestemmelser eller vedtægter udtrykkeligt den eller de statslige, regionale eller lokale myndigheder eller
  centralbanker
  i
  medlemsstaterne
  , Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank,
  Den Europæiske Investeringsfond, Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer,
  den statslige myndighed eller centralbanken i et tredjeland,
  statsgældsbeviser, Den Internationale Valutafond, Den Internationale Bank for Genopbygning og Udvikling, Bank of International Settlements, Europarådets Udviklingsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling eller enhver anden offentlig international organisation,
  som en eller flere medlemsstater tilhører, der udsteder eller garanterer pengemarkedsinstrumenter, i hvilke den påtænker at investere over 5 % af sine aktiver |
| --- | --- |

c)

pengemarkedsforeningen nævner i sine fondsbestemmelser eller vedtægter udtrykkeligt den eller de statslige, regionale eller lokale myndigheder eller
  centralbanker
  i
  medlemsstaterne
  , Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank,
  Den Europæiske Investeringsfond, Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer,
  den statslige myndighed eller centralbanken i et tredjeland,
  statsgældsbeviser, Den Internationale Valutafond, Den Internationale Bank for Genopbygning og Udvikling, Bank of International Settlements, Europarådets Udviklingsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling eller enhver anden offentlig international organisation,
  som en eller flere medlemsstater tilhører, der udsteder eller garanterer pengemarkedsinstrumenter, i hvilke den påtænker at investere over 5 % af sine aktiver

| d) | pengemarkedsforeningen nævner på en fremtrædende plads i sit prospekt og markedsføringsmateriale, at denne undtagelse anvendes, samt den eller de statslige, regionale eller lokale myndigheder eller
  centralbanker
  i
  medlemsstaterne
  , Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank, Den
  Europæiske Investeringsfond, Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer,
  den statslige myndighed eller centralbanken i et tredjeland,
  Den Internationale Valutafond, Den Internationale Bank for Genopbygning og Udvikling, Bank of International Settlements eller enhver anden offentlig international organisation,
  som en eller flere medlemsstater tilhører, der udsteder eller garanterer pengemarkedsinstrumenter, i hvilke den påtænker at investere over 5 % af sine aktiver. |
| --- | --- |

d)

pengemarkedsforeningen nævner på en fremtrædende plads i sit prospekt og markedsføringsmateriale, at denne undtagelse anvendes, samt den eller de statslige, regionale eller lokale myndigheder eller
  centralbanker
  i
  medlemsstaterne
  , Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank, Den
  Europæiske Investeringsfond, Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer,
  den statslige myndighed eller centralbanken i et tredjeland,
  Den Internationale Valutafond, Den Internationale Bank for Genopbygning og Udvikling, Bank of International Settlements eller enhver anden offentlig international organisation,
  som en eller flere medlemsstater tilhører, der udsteder eller garanterer pengemarkedsinstrumenter, i hvilke den påtænker at investere over 5 % af sine aktiver.

7.   Selskaber, som indgår i samme koncern med henblik på konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med Rådets direktiv 83/349/EØF (14) eller i overensstemmelse med anerkendte internationale regnskabsregler, anses for at være en enkelt enhed ved beregning af de grænser, der er omhandlet i stk. 1 til 5.

Artikel 15

Koncentration

1.   En pengemarkedsforening må højst besidde
  5
   % af de pengemarkedsinstrumenter, som en enkelt enhed har udstedt.

2.   Den i stk. 1 fastsatte grænse finder ikke anvendelse på besiddelser af pengemarkedsinstrumenter udstedt eller garanteret af en statslig, regional eller lokal myndighed eller centralbanken i en medlemsstat, Den Europæiske Centralbank, Unionen, den europæiske stabilitetsmekanisme eller Den Europæiske Investeringsbank, en statslig myndighed eller centralbanken i et tredjeland eller et offentligt internationalt organ, som en eller flere medlemsstater tilhører.

AFSNIT III

PENGEMARKEDSINSTRUMENTERS KREDITKVALITET

Artikel 16

Intern vurderingsprocedure

1.   Forvaltere af pengemarkedsforeninger skal indføre, implementere og ▌anvende en forsvarlig ▌ intern vurderingsprocedure til bedømmelse af pengemarkedsinstrumenters kreditkvalitet under hensyn til instrumentets emittent og selve instrumentets karakteristika.

1a.
     
  forvaltere af pengemarkedsforeninger skal sikre, at de oplysninger, der anvendes ved tildelingen af en intern kreditvurdering er af tilstrækkelig god kvalitet, ajourførte og fra pålidelige kilder.

2.   Den interne vurderingsprocedure skal være baseret på ▌forsvarlige, ▌ systematiske og kontinuerlige tildelingsmetoder.
  De anvendte ▌metoder
  skal valideres af forvalteren
  af pengemarkedsforeningen
  på grundlag af historiske erfaringer og empirisk dokumentation, herunder backtestning.

3.   Vurderingsproceduren skal
  være i overensstemmelse med
  følgende
  generelle principper:

| a) | den indebærer
  en effektiv procedure til at indhente og ajourføre relevante oplysninger om emittenternes karakteristika |
| --- | --- |

a)

den indebærer
  en effektiv procedure til at indhente og ajourføre relevante oplysninger om emittenternes karakteristika

| b) | forvaltere af pengemarkedsforeninger skal indføre og implementere hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at kreditvurderingen er baseret på en indgående analyse af ▌rimeligt tilgængelige og relevante oplysninger og tager hensyn til alle relevante faktorer, der påvirker emittentens kreditværdighed |
| --- | --- |

b)

forvaltere af pengemarkedsforeninger skal indføre og implementere hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at kreditvurderingen er baseret på en indgående analyse af ▌rimeligt tilgængelige og relevante oplysninger og tager hensyn til alle relevante faktorer, der påvirker emittentens kreditværdighed

| c) | forvaltere af pengemarkedsforeninger skal løbende overvåge
  den interne vurderingsprocedure
  og tage alle
  kreditvurderinger
  op til revision
  hvert halve år
  . Forvalterne skal tage
  interne vurderinger
  op til
  fornyet overvejelse
  , hver gang der sker en væsentlig ændring, der kan påvirke
  dens kreditvurdering af emittenten. |
| --- | --- |

c)

forvaltere af pengemarkedsforeninger skal løbende overvåge
  den interne vurderingsprocedure
  og tage alle
  kreditvurderinger
  op til revision
  hvert halve år
  . Forvalterne skal tage
  interne vurderinger
  op til
  fornyet overvejelse
  , hver gang der sker en væsentlig ændring, der kan påvirke
  dens kreditvurdering af emittenten.

| d) | Når en forvalter af en pengemarkedsforening gennemfører den interne vurderingsprocedure sker det i medfør af og i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 462/2013; |
| --- | --- |

d)

Når en forvalter af en pengemarkedsforening gennemfører den interne vurderingsprocedure sker det i medfør af og i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 462/2013;

| e) | forvalteren af en pengemarkedsforening tager mindst hvert halve år
  kreditvurderingsmetoderne op til revision for at afklare, om de fortsat er hensigtsmæssige set i forhold til den aktuelle portefølje og de eksterne vilkår,
  og vurderingen fremsendes til de kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

e)

forvalteren af en pengemarkedsforening tager mindst hvert halve år
  kreditvurderingsmetoderne op til revision for at afklare, om de fortsat er hensigtsmæssige set i forhold til den aktuelle portefølje og de eksterne vilkår,
  og vurderingen fremsendes til de kompetente myndigheder;

| f) | hvis metoder, modeller eller vigtige udgangshypoteser, der anvendes i de interne vurderingsprocedurer, ændres, tager forvaltere af pengemarkedsforeninger hurtigst muligt ▌ alle berørte interne vurderinger op til revision |
| --- | --- |

f)

hvis metoder, modeller eller vigtige udgangshypoteser, der anvendes i de interne vurderingsprocedurer, ændres, tager forvaltere af pengemarkedsforeninger hurtigst muligt ▌ alle berørte interne vurderinger op til revision

| g) | ▌interne
  kreditvurderinger
  og den jævnlige revision af dem i regi af forvalteren af en pengemarkedsforening må ikke foretages af personer, der udfører eller er ansvarlige for pengemarkedsforeningens porteføljeforvaltning. |
| --- | --- |

g)

▌interne
  kreditvurderinger
  og den jævnlige revision af dem i regi af forvalteren af en pengemarkedsforening må ikke foretages af personer, der udfører eller er ansvarlige for pengemarkedsforeningens porteføljeforvaltning.

Artikel 17

Intern vurderingsprocedure

1.   Alle emittenter af pengemarkedsinstrumenter, som en pengemarkedsforening har til hensigt at investere i, tildeles en
  kreditvurdering
  på grundlag af
  vurderingsproceduren, der er fastsat i overensstemmelse med
  den interne vurderingsprocedure.

2.   Strukturen af
  kreditvurderingsproceduren
  skal
  være i overensstemmelse med
  følgende
  generelle principper:

| a) | proceduren
  skal
  omfatte
  en kvantificering af emittentens kreditrisiko
  under hensyntagen til den relative risiko for misligholdelse; |
| --- | --- |

a)

proceduren
  skal
  omfatte
  en kvantificering af emittentens kreditrisiko
  under hensyntagen til den relative risiko for misligholdelse;

| b) | Proceduren skal tage hensyn til
  emittentens kreditrisiko og
  dokumentere
  de kriterier, der
  er anvendt
  til at fastslå det pågældende kreditrisikoniveau; |
| --- | --- |

b)

Proceduren skal tage hensyn til
  emittentens kreditrisiko og
  dokumentere
  de kriterier, der
  er anvendt
  til at fastslå det pågældende kreditrisikoniveau;

| c) | proceduren skal tage
  hensyn til pengemarkedsinstrumenters kortfristede natur. |
| --- | --- |

c)

proceduren skal tage
  hensyn til pengemarkedsinstrumenters kortfristede natur.

3.   
  Den kreditvurdering,
  der er nævnt i
  stk. 1, bygger på kriterier, der opfylde følgende krav:

| a) | de skal som minimum omfatte kvantitative og kvalitative indikatorer om emittenten af instrumentet og den makroøkonomiske og finansmarkedsmæssige situation |
| --- | --- |

a)

de skal som minimum omfatte kvantitative og kvalitative indikatorer om emittenten af instrumentet og den makroøkonomiske og finansmarkedsmæssige situation

| b) | de skal angive de fælles numeriske og kvalitative referenceværdier, der anvendes til at vurdere de kvantitative og kvalitative indikatorer |
| --- | --- |

b)

de skal angive de fælles numeriske og kvalitative referenceværdier, der anvendes til at vurdere de kvantitative og kvalitative indikatorer

| c) | de skal være egnede i forbindelse med den pågældende type emittent. Der skal sondres mellem som minimum følgende typer emittenter: statslige, regionale eller lokale offentlige myndigheder, finansielle selskaber og ikke-finansielle selskaber |
| --- | --- |

c)

de skal være egnede i forbindelse med den pågældende type emittent. Der skal sondres mellem som minimum følgende typer emittenter: statslige, regionale eller lokale offentlige myndigheder, finansielle selskaber og ikke-finansielle selskaber

| d) | i tilfælde af eksponering for securitiseringer skal de tage hensyn til kreditrisikoen ved emittenten, strukturen af securitiseringen og kreditrisikoen ved de underliggende aktiver. |
| --- | --- |

d)

i tilfælde af eksponering for securitiseringer skal de tage hensyn til kreditrisikoen ved emittenten, strukturen af securitiseringen og kreditrisikoen ved de underliggende aktiver.

Artikel 18

Dokumentation

1.   Forvaltere af pengemarkedsforeninger skal dokumentere deres interne vurderingsprocedure og det interne ratingsystem. I denne dokumentation skal indgå:

| a) | udformningen og virkemåden af de interne vurderingsprocedurer og interne ratingsystemer beskrevet på en måde, der giver de kompetente myndigheder mulighed for at forstå henregningen til bestemte trin og vurdere, hvorvidt henregningen til et bestemt trin er rimelig |
| --- | --- |

a)

udformningen og virkemåden af de interne vurderingsprocedurer og interne ratingsystemer beskrevet på en måde, der giver de kompetente myndigheder mulighed for at forstå henregningen til bestemte trin og vurdere, hvorvidt henregningen til et bestemt trin er rimelig

| b) | baggrunden for og analysen til støtte for forvalterens valg af ratingkriterierne og revisionshyppigheden herfor. I denne analyse skal indgå de parametre og den model — og begrænsningerne herfor — der er anvendt ved valget af ratingkriterier |
| --- | --- |

b)

baggrunden for og analysen til støtte for forvalterens valg af ratingkriterierne og revisionshyppigheden herfor. I denne analyse skal indgå de parametre og den model — og begrænsningerne herfor — der er anvendt ved valget af ratingkriterier

| c) | alle væsentlige ændringer af den interne vurderingsprocedure, herunder angivelse af, hvad der udløser ændringer |
| --- | --- |

c)

alle væsentlige ændringer af den interne vurderingsprocedure, herunder angivelse af, hvad der udløser ændringer

| d) | tilrettelæggelsen af den interne vurderingsprocedure, herunder ratingtildelingsprocessen og strukturen af den interne kontrol |
| --- | --- |

d)

tilrettelæggelsen af den interne vurderingsprocedure, herunder ratingtildelingsprocessen og strukturen af den interne kontrol

| e) | detaljerede oplysninger om tidligere interne ratinger af emittenter og anerkendte garantistillere |
| --- | --- |

e)

detaljerede oplysninger om tidligere interne ratinger af emittenter og anerkendte garantistillere

| f) | datoerne for tildeling af interne ratinger |
| --- | --- |

f)

datoerne for tildeling af interne ratinger

| g) | de vigtigste data og den metode, der anvendes til at udlede den interne rating, herunder de vigtigste udgangshypoteser |
| --- | --- |

g)

de vigtigste data og den metode, der anvendes til at udlede den interne rating, herunder de vigtigste udgangshypoteser

| h) | oplysninger om den eller de personer, der har ansvaret for tildelingen af interne ratinger. |
| --- | --- |

h)

oplysninger om den eller de personer, der har ansvaret for tildelingen af interne ratinger.

2.   Den interne vurderingsprocedure skal være nærmere beskrevet i pengemarkedsforeningens fondsbestemmelser eller vedtægter, og alle de i stk. 1 omhandlede dokumenter skal stilles til rådighed, hvis pengemarkedsforeningens kompetente myndigheder eller pengemarkedsforeningens forvalters kompetente myndigheder anmoder herom.

Artikel 19

Delegerede retsakter

Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

| a) | betingelserne for, at ratingmetoderne anses for at være forsvarlige, omhyggelige, systematiske og kontinuerlige, og betingelserne vedrørende validering, jf. artikel 16, stk. 2 |
| --- | --- |

a)

betingelserne for, at ratingmetoderne anses for at være forsvarlige, omhyggelige, systematiske og kontinuerlige, og betingelserne vedrørende validering, jf. artikel 16, stk. 2

| b) | definitionerne af hvert trin med hensyn til kvantificeringen af en emittents kreditrisiko, jf. artikel 17, stk. 2, litra a), og kriterier for at fastslå kvantificeringen af kreditrisikoen, jf. artikel 17, stk. 2, litra b) |
| --- | --- |

b)

definitionerne af hvert trin med hensyn til kvantificeringen af en emittents kreditrisiko, jf. artikel 17, stk. 2, litra a), og kriterier for at fastslå kvantificeringen af kreditrisikoen, jf. artikel 17, stk. 2, litra b)

| c) | de præcise referenceværdier for hver kvalitativ indikator og de numeriske referenceværdier for hver kvantitativ indikator. Disse referenceværdier for indikatorerne skal specificeres for hvert ratingtrin under hensyn til kriterierne i artikel 17, stk. 3 |
| --- | --- |

c)

de præcise referenceværdier for hver kvalitativ indikator og de numeriske referenceværdier for hver kvantitativ indikator. Disse referenceværdier for indikatorerne skal specificeres for hvert ratingtrin under hensyn til kriterierne i artikel 17, stk. 3

| d) | betydningen af væsentlig ændring, jf. artikel 16, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

d)

betydningen af væsentlig ændring, jf. artikel 16, stk. 3, litra c).

Artikel 20

Governance i forbindelse med kreditkvalitetsvurdering

1.   De interne vurderingsprocedurer skal godkendes af den daglige ledelse, ledelsesorganet og, hvis en sådan findes, tilsynsfunktionen for pengemarkedsforeningens forvalter.

Disse parter skal have en god forståelse af forvalterens interne vurderingsprocedurer, interne ratingsystemer og ratingmetoder og indgående kendskab til de dertil knyttede rapporter.

2.   Analyser af pengemarkedsforeningens kreditrisikoprofil baseret på interne ratinger skal udgøre en væsentlig del af den rapportering til parterne, der er omhandlet i stk. 1. I rapporteringen skal som minimum indgå risikoprofilen efter trin, migration mellem graderne, skøn over de relevante parametre pr. trin og sammenligning af de faktiske misligholdelsesfrekvenser. Rapporteringshyppigheden skal afhænge af, hvilke oplysninger der er tale om, og hvor vigtige de er, idet der dog som minimum skal ske årlig rapportering.

3.   Den daglige ledelse skal løbende sikre, at den interne vurderingsprocedure fungerer efter hensigten.

Den daglige ledelse skal løbende holdes orienteret om, hvordan den interne vurderingsprocedure fungerer, de områder, hvor der er konstateret mangler, og fremskridt med hensyn til bestræbelser og tiltag, der er gjort for at rette op på tidligere konstaterede mangler.

Kapitel III

Forpligtelser vedrørende pengemarkedsforeningers risikostyring

Artikel 21

Porteføljebestemmelser for pengemarkedsforeninger med kort løbetid

Pengemarkedsforeninger med kort løbetid skal til enhver tid opfylde samtlige følgende porteføljekrav:

| a) | deres portefølje skal have en VGR på højst 60 måneder |
| --- | --- |

a)

deres portefølje skal have en VGR på højst 60 måneder

| b) | deres portefølje skal have en VGR på højst 120 måneder |
| --- | --- |

b)

deres portefølje skal have en VGR på højst 120 måneder

| c) | mindst 10 % af deres aktiver skal bestå af aktiver med udløb inden for en dag. Pengemarkedsforeninger med kort løbetid må ikke investere i andre aktiver end aktiver med udløb inden for en dag, hvis en sådan erhvervelse ville medføre, at pengemarkedsforeningen med kort løbetid ville have mindre end 10 % af sin portefølje investeret i aktiver med udløb inden for en dag |
| --- | --- |

c)

mindst 10 % af deres aktiver skal bestå af aktiver med udløb inden for en dag. Pengemarkedsforeninger med kort løbetid må ikke investere i andre aktiver end aktiver med udløb inden for en dag, hvis en sådan erhvervelse ville medføre, at pengemarkedsforeningen med kort løbetid ville have mindre end 10 % af sin portefølje investeret i aktiver med udløb inden for en dag

| d) | mindst 20 % af deres aktiver skal bestå af aktiver med udløb inden for en uge. Pengemarkedsforeninger med kort løbetid må ikke investere i andre aktiver end aktiver med udløb inden for en uge, hvis en sådan erhvervelse ville medføre, at pengemarkedsforeningen med kort løbetid ville have mindre end 20 % af sin portefølje investeret i aktiver med udløb inden for en uge.
  I forbindelse med denne beregning kan pengemarkedsinstrumenter medregnes i aktiver med udløb inden for en uge, forudsat at de kan sælges med afregning inden for de næste fem arbejdsdage. |
| --- | --- |

d)

mindst 20 % af deres aktiver skal bestå af aktiver med udløb inden for en uge. Pengemarkedsforeninger med kort løbetid må ikke investere i andre aktiver end aktiver med udløb inden for en uge, hvis en sådan erhvervelse ville medføre, at pengemarkedsforeningen med kort løbetid ville have mindre end 20 % af sin portefølje investeret i aktiver med udløb inden for en uge.
  I forbindelse med denne beregning kan pengemarkedsinstrumenter medregnes i aktiver med udløb inden for en uge, forudsat at de kan sælges med afregning inden for de næste fem arbejdsdage.

| da) | De i litra c og d omhandlede daglige og ugentlige likviditetskrav forhøjes med henholdsvis:








  — | 5 % af pengemarkedsforeningens aktiver, der værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris |
| --- | --- | --- |

da)

De i litra c og d omhandlede daglige og ugentlige likviditetskrav forhøjes med henholdsvis:

—

5 % af pengemarkedsforeningens aktiver, der værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris

| — | 10 % af pengemarkedsforeningens aktiver, der værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris |
| --- | --- |

—

10 % af pengemarkedsforeningens aktiver, der værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris

Artikel 22

Porteføljebestemmelser for standardpengemarkedsforeninger

1.   Standardpengemarkedsforeninger skal opfylde samtlige følgende porteføljekrav:

| a) | deres portefølje skal konstant have en VGR på højst 6 måneder |
| --- | --- |

a)

deres portefølje skal konstant have en VGR på højst 6 måneder

| b) | deres portefølje skal konstant have en VGL på højst 12 måneder |
| --- | --- |

b)

deres portefølje skal konstant have en VGL på højst 12 måneder

| c) | mindst 10 % af deres aktiver skal bestå af aktiver med udløb inden for en dag. Standardpengemarkedsforeninger må ikke investere i andre aktiver end aktiver med udløb inden for en dag, hvis en sådan erhvervelse ville medføre, at standardpengemarkedsforeningen ville have mindre end 10 % af sin portefølje investeret i aktiver med udløb inden for en dag |
| --- | --- |

c)

mindst 10 % af deres aktiver skal bestå af aktiver med udløb inden for en dag. Standardpengemarkedsforeninger må ikke investere i andre aktiver end aktiver med udløb inden for en dag, hvis en sådan erhvervelse ville medføre, at standardpengemarkedsforeningen ville have mindre end 10 % af sin portefølje investeret i aktiver med udløb inden for en dag

| d) | mindst 20 % af deres aktiver skal bestå af aktiver med udløb inden for en uge. Standardpengemarkedsforeninger må ikke investere i andre aktiver end aktiver med udløb inden for en uge, hvis en sådan erhvervelse ville medføre, at standardpengemarkedsforeningen ville have mindre end 20 % af sin portefølje investeret i aktiver med udløb inden for en uge.
  I forbindelse med denne beregning kan pengemarkedsinstrumenter medregnes i som 5 % af aktiver med udløb inden for en uge, forudsat at de kan sælges med afregning inden for de næste fem arbejdsdage. |
| --- | --- |

d)

mindst 20 % af deres aktiver skal bestå af aktiver med udløb inden for en uge. Standardpengemarkedsforeninger må ikke investere i andre aktiver end aktiver med udløb inden for en uge, hvis en sådan erhvervelse ville medføre, at standardpengemarkedsforeningen ville have mindre end 20 % af sin portefølje investeret i aktiver med udløb inden for en uge.
  I forbindelse med denne beregning kan pengemarkedsinstrumenter medregnes i som 5 % af aktiver med udløb inden for en uge, forudsat at de kan sælges med afregning inden for de næste fem arbejdsdage.

| da) | De i litra c og d omhandlede daglige og ugentlige likviditetskrav forhøjes med henholdsvis:








  — | 5 % af pengemarkedsforeningens aktiver, der værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris |
| --- | --- | --- |

da)

De i litra c og d omhandlede daglige og ugentlige likviditetskrav forhøjes med henholdsvis:

—

5 % af pengemarkedsforeningens aktiver, der værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris

| — | 10 % af pengemarkedsforeningens aktiver, der værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris |
| --- | --- |

—

10 % af pengemarkedsforeningens aktiver, der værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris

2.   Standardpengemarkedsforeninger må investere op til 10 % af deres aktiver i pengemarkedsinstrumenter, der er udstedt af en enkelt enhed.

3.   Uanset den individuelle grænse i stk. 2, kan en standardpengemarkedsforening s
  om en indtagelse fra reglerne
  kombinere følgende, selv om det resulterer i, at op til 15 % af foreningens aktiver investeres i en enkelt enhed:

| a) | investeringer i pengemarkedsinstrumenter udstedt af den pågældende enhed |
| --- | --- |

a)

investeringer i pengemarkedsinstrumenter udstedt af den pågældende enhed

| b) | indlån i den pågældende enhed |
| --- | --- |

b)

indlån i den pågældende enhed

| c) | ▌Derivater, der giver modpartsrisikoeksponering over for den pågældende enhed. |
| --- | --- |

c)

▌Derivater, der giver modpartsrisikoeksponering over for den pågældende enhed.

4.   Investorerne i en standardpengemarkedsforening skal oplyses om alle porteføljeaktiver, som pengemarkedsforeningen investerer i henhold til stk. 2 og
  5
  .

5.   En standardpengemarkedsforening må ikke have form af en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi.

Artikel 23

Kreditvurderinger af pengemarkedsforeninger

Når en pengemarkedsforening ønsker en ekstern kreditvurdering sker dette i medfør af og i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 462/2013;

Artikel 24

Kend din kunde-politik

1.   Forvaltere af pengemarkedsforeninger skal indføre, implementere og anvende procedurer og udvise rettidig omhu for at fastslå antallet af investorer i en pengemarkedsforening, deres behov og adfærd og størrelsen af deres besiddelser med henblik på korrekt at forudsige effekten af samtidig indløsning fra flere investorers side,
  idet man som minimum tager højde for typen af investorer, det antal andele i fonden, som ejes af en enkelt investor, samt udviklingen i ind- og udgående pengestrømme.
  Med henblik herpå skal forvaltere af pengemarkedsforeninger som minimum tage hensyn til følgende faktorer:

| a) | identificerbare mønstre i investorers kontantbehov |
| --- | --- |

a)

identificerbare mønstre i investorers kontantbehov

| b) | investortypen |
| --- | --- |

b)

investortypen

| c) | de forskellige investorers risikoaversion |
| --- | --- |

c)

de forskellige investorers risikoaversion

| d) | graden af forbindelser eller nær tilknytning mellem forskellige investorer i pengemarkedsforeningen. |
| --- | --- |

d)

graden af forbindelser eller nær tilknytning mellem forskellige investorer i pengemarkedsforeningen.

| da) | den cykliske udvikling i antallet af kapitalandele i foreningen |
| --- | --- |

da)

den cykliske udvikling i antallet af kapitalandele i foreningen

1a.
     
  Når pengemarkedsforeningernes investorer kanaliserer deres investeringer via en mellemmand, bør pengemarkedsforeningens forvalter indhente og mellemmanden fremlægge oplysninger, der gør det muligt for pengemarkedsforeningens forvalter at styre pengemarkedsforeningens likviditet og koncentration af investorer på hensigtsmæssig vis.

2.   Forvaltere af pengemarkedsforeninger skal sikre:

| a) | at værdien af andele eller kapitalandele, der indehaves af en enkelt investor, ikke på noget tidspunkt overstiger værdien af aktiver med udløb inden for en dag |
| --- | --- |

a)

at værdien af andele eller kapitalandele, der indehaves af en enkelt investor, ikke på noget tidspunkt overstiger værdien af aktiver med udløb inden for en dag

| b) | at en investors indløsning ikke har væsentlig indflydelse på pengemarkedsforeningens likviditetsprofil. |
| --- | --- |

b)

at en investors indløsning ikke har væsentlig indflydelse på pengemarkedsforeningens likviditetsprofil.

Artikel 25

Stresstestning

1.   For hver pengemarkedsforening skal der findes solide stresstestningsprocesser, der giver mulighed for at identificere mulige hændelser eller fremtidige ændringer i de økonomiske forhold, der kan have ugunstige konsekvenser for pengemarkedsforeningen. Forvaltere af pengemarkedsforeninger skal jævnligt gennemføre stresstestning og udarbejde handlingsplaner for forskellige mulige scenarier.
  I tilfælde af pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi skal stresstestene for forskellige scenarier desuden give et skøn over forskellen mellem den konstante nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel og den faktiske nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel.

Stresstestene skal være baseret på objektive kriterier og tage hensyn til konsekvenserne af alvorlige sandsynlige scenarier. I stresstestscenarierne skal der som minimum tages hensyn til referenceparametre, herunder følgende faktorer:

| a) | hypotetiske ændringer i likviditetsniveauet for de aktiver, som pengemarkedsforeningen har i sin portefølje |
| --- | --- |

a)

hypotetiske ændringer i likviditetsniveauet for de aktiver, som pengemarkedsforeningen har i sin portefølje

| b) | hypotetiske ændringer i kreditrisikoniveauet for de aktiver, som pengemarkedsforeningen har i sin portefølje, herunder kredithændelser og ratinghændelser |
| --- | --- |

b)

hypotetiske ændringer i kreditrisikoniveauet for de aktiver, som pengemarkedsforeningen har i sin portefølje, herunder kredithændelser og ratinghændelser

| c) | hypotetiske bevægelser i rentesatserne |
| --- | --- |

c)

hypotetiske bevægelser i rentesatserne

| d) | hypotetiske indløsningsniveauer. |
| --- | --- |

d)

hypotetiske indløsningsniveauer.

| da) | hypotetiske udvidelser eller indsnævringer i spændet mellem de indekser, som rentesatserne for porteføljepapirerne er knyttet til |
| --- | --- |

da)

hypotetiske udvidelser eller indsnævringer i spændet mellem de indekser, som rentesatserne for porteføljepapirerne er knyttet til

| db) | hypotetiske makrosystemiske rystelser, der påvirker økonomien som helhed. |
| --- | --- |

db)

hypotetiske makrosystemiske rystelser, der påvirker økonomien som helhed.

2.   I tilfælde af pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret
  på offentlig gæld og detailpengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi
  skal stresstestene for forskellige scenarier desuden give et skøn over forskellen mellem den konstante nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel og nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel.
  Forvaltere af pengemarkedsforeninger skal på grundlag af resultatet af stresstestene udarbejde genopretningsplaner for forskellige mulige scenarier. Genopretningsplanerne skal godkendes af den kompetente myndighed.

▌

4.   Der skal gennemføres stresstestning med en hyppighed, der fastsættes af bestyrelsen for pengemarkedsforeningen ▌under hensyn til, hvad der er et passende og hensigtsmæssigt interval i lyset af markedsvilkårene, og under hensyn til eventuelle påtænkte ændringer i pengemarkedsforeningens portefølje. Hyppigheden skal som minimum være
  hvert kvartal.

4a.
     
  Hvis stresstesten viser, at pengemarkedsforeningen er sårbar, skal pengemarkedsforeningens forvalter træffe foranstaltninger for at styrke pengemarkedsforeningens robusthed, herunder foranstaltninger, der forbedrer likviditeten eller kvaliteten af pengemarkedsforeningens aktiver og øjeblikkeligt orientere de kompetente myndigheder om de foranstaltninger der er truffet..

5.   Der skal forelægges en udførlig rapport med resultaterne af stresstesten
  og et forslag til handlingsplan
  for bestyrelsen for pengemarkedsforeningen. Bestyrelsen skal om nødvendigt ændre den foreslåede handlingsplan og godkende den endelige handlingsplan.
  Rapporten arkiveres i mindst fem år.

▌

6.   
  Den i stk. 5 omhandlede rapport
  forelægges for pengemarkedsforeningens kompetente
  myndighed
  . De kompetente myndigheder fremsender rapporten til ESMA.

▌

Kapitel IV

Værdiansættelsesbestemmelser og regnskabsmæssig behandling

Artikel 26

Værdiansættelse af pengemarkedsforeningers aktiver

1.   Pengemarkedsforeningers aktiver skal værdiansættes mindst dagligt.
  Resultaterne af denne værdiansættelse offentliggøres dagligt på pengemarkedsforeningens websted. Uden at det berører artikel 27, st. 4, litra a og b, foretages værdiansættelsen af en uafhængig tredjepart som anvender metoden med markedsværdipriser eller modelværdipriser. Den kan ikke foretages ar pengemarkedsforeningen selv, dens forvalter af aktiverne eller af dens sponsor.

2.   Uden at det berører artikel 27, stk. 4n værdiansættes pengemarkedsforeningers aktiver skal så vidt muligt ved en opgørelse til markedsværdi.

3.   Når der foretages opgørelse af aktiverne til markedsværdi, anvendes den mere forsigtighedsbaserede del af købs- og salgsbuddet, medmindre der kan indgås handel til middelkurs. Når
  metoden med markedsværdipriser anvendes,
  må der kun anvendes markedsdata af forsvarlig kvalitet
  leveret af anerkendte og uafhængige leverandører af værdiansættelsesoplysninger på betingelse af, at det ikke i unødig grad skader afregning samme dag
  . Kvaliteten af markedsdataene vurderes på grundlag af samtlige følgende faktorer:

| a) | antallet af modparter og disses kvalitet |
| --- | --- |

a)

antallet af modparter og disses kvalitet

| b) | volumen og omsætning i markedet for det pågældende aktiv |
| --- | --- |

b)

volumen og omsætning i markedet for det pågældende aktiv

| c) | emissionsstørrelsen og den andel af emissionen, som pengemarkedsforeningen påtænker at købe eller sælge. |
| --- | --- |

c)

emissionsstørrelsen og den andel af emissionen, som pengemarkedsforeningen påtænker at købe eller sælge.

4.   Hvis det ikke er muligt at
  anvende metoden med markedsværdipriser,
  eller hvis kvaliteten af markedsdataene ikke er tilfredsstillende, værdiansættes en pengemarkedsforenings aktiv konservativt
  gennem metoden med modelprisværdi.
  Modellen skal give et præcist skøn over det pågældende aktivs indre værdi på grundlag af følgende ajourførte nøglefaktorer:

| a) | volumen og omsætning i markedet for det pågældende aktiv |
| --- | --- |

a)

volumen og omsætning i markedet for det pågældende aktiv

| b) | emissionsstørrelsen og den andel af emissionen, som pengemarkedsforeningen påtænker at købe eller sælge |
| --- | --- |

b)

emissionsstørrelsen og den andel af emissionen, som pengemarkedsforeningen påtænker at købe eller sælge

| c) | markedsrisikoen, renterisikoen og kreditrisikoen i forbindelse med det pågældende aktiv. |
| --- | --- |

c)

markedsrisikoen, renterisikoen og kreditrisikoen i forbindelse med det pågældende aktiv.

Når
  metoden med modelværdipris anvendes,
  må der ikke anvendes
  metoder
  baseret på amortiseret kostpris.

Ved anvendelse af metoden med modelprisværdi må man udelukkende anvende værdiansættelsesoplysninger fra anerkendte og uafhængige leverandører, og værdiansættelsesmetoden i modellen skal godkendes af den kompetente myndighed for pengemarkedsforeningen.

5.   
  Som en undtagelse fra stk. 1-4
  kan aktiverne i en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi
  baseret på offentlig gæld og en detailpengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi
  værdiansættes under anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris.

Artikel 27

Beregning af nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel

1.   
  Uden at det berører bestemmelserne i artikel 2, punkt 13b
  beregnes
  den faktiske aktivværdi
  pr. andel eller kapitalandel som forskellen mellem summen af alle aktiverne i en pengemarkedsforening og summen af alle passiverne i en pengemarkedsforening,
  der værdiansættes i overensstemmelse med metoden med markedsprisværdi eller modelprisværdi
  divideret med antallet af cirkulerende andele eller kapitalandele i pengemarkedsforeningen.

Første afsnit finder anvendelse på alle pengemarkedsforeninger herunder pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi, pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld og detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi:

2.   
  Den faktiske aktivværdi
  pr. andel eller kapitalandel afrundes til nærmeste basispoint eller modværdien hertil, hvis nettoaktivværdien offentliggøres i en valutaenhed.

3.   
  Den faktiske aktivværdi
  pr. andel eller kapitalandel i en pengemarkedsforening beregnes mindst dagligt.

4.   
  Ud over at beregne den faktiske aktivværdi pr. andel eller kapitalandel i overensstemmelse med stk. 1-3, kan pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet ligeledes offentliggøre en konstant aktivværdi pr. andel eller kapitalandel, såfremt samtlige følgende betingelser er opfyldt:

| a) | anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris i forbindelse med værdiansættelsen af aktiver med en resterende løbetid på mindre end 90 dage; alle aktiver med en løbetid på over 90 dage værdiansættes efter metoden med markedsprisværdi eller modelprisværdi; |
| --- | --- |

a)

anvendelse af metoden med opgørelse til amortiseret kostpris i forbindelse med værdiansættelsen af aktiver med en resterende løbetid på mindre end 90 dage; alle aktiver med en løbetid på over 90 dage værdiansættes efter metoden med markedsprisværdi eller modelprisværdi;

| b) | ved værdiansættelsen rundes aktiverne op til to decimaler på betingelse af, at den konstante aktivværdi ikke afviger fra den faktiske aktivværdi med mere en 20 basispoint og fire decimaler derefter; |
| --- | --- |

b)

ved værdiansættelsen rundes aktiverne op til to decimaler på betingelse af, at den konstante aktivværdi ikke afviger fra den faktiske aktivværdi med mere en 20 basispoint og fire decimaler derefter;

| c) | ved værdiansættelsen rundes aktiverne op til to decimaler på betingelse af, at den konstante aktivværdi ikke afviger fra den faktiske aktivværdi med mere en 20 basispoint og fire decimaler derefter; |
| --- | --- |

c)

ved værdiansættelsen rundes aktiverne op til to decimaler på betingelse af, at den konstante aktivværdi ikke afviger fra den faktiske aktivværdi med mere en 20 basispoint og fire decimaler derefter;

| d) | indlæse eller optage til den faktiske aktivværdi pr. andel eller kapitalandel, som skal rundes op ti fire decimaler eller mindre i de tilfælde for den faste aktivværdi afviger fra den faktiske aktivværdi med mere end 20 basispoint; |
| --- | --- |

d)

indlæse eller optage til den faktiske aktivværdi pr. andel eller kapitalandel, som skal rundes op ti fire decimaler eller mindre i de tilfælde for den faste aktivværdi afviger fra den faktiske aktivværdi med mere end 20 basispoint;

| e) | mulige investorer orienteres klart og skriftligt forud for indgåelsen af kontrakten om de situationer, hvor fonden ikke længere vil indløse eller optage til en fast aktivværdi; |
| --- | --- |

e)

mulige investorer orienteres klart og skriftligt forud for indgåelsen af kontrakten om de situationer, hvor fonden ikke længere vil indløse eller optage til en fast aktivværdi;

| f) | Forskellen mellem den konstante aktivværdi pr. andel eller kapitalandel og den faktiske aktivværdi pr. andel eller kapitalandel skal løbende overvåges og offentliggøres dagligt på pengemarkedsforeningens website. |
| --- | --- |

f)

Forskellen mellem den konstante aktivværdi pr. andel eller kapitalandel og den faktiske aktivværdi pr. andel eller kapitalandel skal løbende overvåges og offentliggøres dagligt på pengemarkedsforeningens website.

5.   
  Fire år efter denne forordning ikrafttrædelse foretager Kommissionen en vurdering af resultaterne og gennemførelsen af forordningen herunder af, hvor hyppigt den i artikel 27, stk. 4, litra d, omhandlede sikkerhedsmekanisme er blevet bragt i anvendelse, og forelægger vurderingen for Europa-Parlamentet og Rådet.

Godkendelse af pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet udløber fem år efter datoen for nærværende forordnings ikrafttrædelse.

Kommissionen undersøger om pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet på behørig vis har mindsket systemiske risici og andre trusler mod den finansielle stabilitet i hele eller dele af Unionens finanssystem På grundlag af resultaterne af denne vurdering og følgerne for den finansielle stabilitet fremsætte Kommissionen lovforslag i henhold til første afsnit, herunder om muligheden for at ophæve andet afsnit.

▌

Artikel 28

Emissions- og indløsningskurs

1.   Andele eller kapitalandele i pengemarkedsforeninger
  med undtagelse af pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet, som behandles i overensstemmelse med artikel 7, stk. 4,
  udstedes eller indløses til en kurs, der svarer til nettoaktivværdien i pengemarkedsforeningen pr. andel eller kapitalandel.

2.   Uanset stk. 1 udstedes eller indløses andele eller kapitalandele i
  detail
  pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi
  og pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld
  til en kurs, der svarer til den konstante nettoaktivværdi i pengemarkedsforeningen pr. andel eller kapitalandel.

▌

Kapitel Va

Særlige krav til pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi og pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet.

Artikel 34a

Yderligere krav til pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi.

Pengemarkedsforeninger må ikke til værdiansættelse anvende metoden med opgørelse til amortiseret kostpris eller offentliggøre en konstant nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel eller afrunde den konstante nettoaktivværdi pr. andel eller kapitalandel til det nærmeste procentpoint eller modværdien hertil, hvis nettoaktivværdien offentliggøres i en valutaenhed, medmindre de udtrykkeligt er godkendt som pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi eller medmindre der er tale om en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet, der henhører under artikel 27, stk. 4.

Artikel 34b

Likviditetskrav og indløsningsgates i forbindelse med pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi og pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet.

1.   
  Forvalteren af en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU, en detailpengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi eller en pengemarkedsforening med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet, skal indføre, implementere og konsekvent anvende en forsvarlig, omhyggelig, systematisk og kontinuerlig intern vurderingsprocedure til bestemmelse af de ugentlige likviditetstærskler, der skal gælde for pengemarkedsforeningerne. Følgende procedurer skal anvendes ved forvaltning af de ugentlige likviditetstærskler:

| a) | Når andelen af aktiver med udløb inden for en uge falder til under 30 % af pengemarkedsforeningens samlede beholdning af aktiver, skal pengemarkedsforeningens forvalter og bestyrelse foretage sig følgende:








  i) | Forvalteren underretter straks bestyrelsen for pengemarkedsforeningen. Bestyrelsen for pengemarkedsforeningen er forpligtet til at foretage en dokumenteret vurdering af situationen med henblik på at træffe passende foranstaltninger under hensyntagen til investorernes tarv og skal træffe afgørelse om, hvorvidt en eller flere af følgende foranstaltninger skal iværksættes:








  — | likviditetsafgifter på indløsningskravene, som afspejler pengemarkedsforeningens udgifter til at opnå likviditet og sikre, at investorer, som forbliver i foreningen, ikke stilles urimeligt dårligt, når andre investorer indløser deres andele eller kapitalandele i perioden; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Når andelen af aktiver med udløb inden for en uge falder til under 30 % af pengemarkedsforeningens samlede beholdning af aktiver, skal pengemarkedsforeningens forvalter og bestyrelse foretage sig følgende:

i)

Forvalteren underretter straks bestyrelsen for pengemarkedsforeningen. Bestyrelsen for pengemarkedsforeningen er forpligtet til at foretage en dokumenteret vurdering af situationen med henblik på at træffe passende foranstaltninger under hensyntagen til investorernes tarv og skal træffe afgørelse om, hvorvidt en eller flere af følgende foranstaltninger skal iværksættes:

—

likviditetsafgifter på indløsningskravene, som afspejler pengemarkedsforeningens udgifter til at opnå likviditet og sikre, at investorer, som forbliver i foreningen, ikke stilles urimeligt dårligt, når andre investorer indløser deres andele eller kapitalandele i perioden;

| — | indløsningsgates der begrænser mængden af andele eller kapitalandele, der skal indløses på en hvilken som helst forretningsdag, til 10 % af andelene eller kapitalandelene i pengemarkedsforeningen for perioder under 15 arbejdsdage; |
| --- | --- |

—

indløsningsgates der begrænser mængden af andele eller kapitalandele, der skal indløses på en hvilken som helst forretningsdag, til 10 % af andelene eller kapitalandelene i pengemarkedsforeningen for perioder under 15 arbejdsdage;

| — | suspension af indløsninger for perioder under 15 arbejdsdage eller |
| --- | --- |

—

suspension af indløsninger for perioder under 15 arbejdsdage eller

| — | ingen omgående skridt. |
| --- | --- |

—

ingen omgående skridt.

| b) | Når andelen af aktiver med udløb inden for en uge falder til under 10 % af pengemarkedsforeningens samlede beholdning af aktiver, skal pengemarkedsforeningens forvalter og bestyrelse foretage sig følgende:








  i) | Forvalteren underretter straks bestyrelsen for pengemarkedsforeningen. Bestyrelsen for pengemarkedsforeningen er forpligtet til at foretage en dokumenteret vurdering af situationen med henblik på at træffe passende foranstaltninger under hensyntagen til pengemarkedsforeningens investorers tarv og skal træffe afgørelse om, hvorvidt en eller flere af følgende foranstaltninger skal iværksættes:








  — | likviditetsafgifter på indløsningskravene, som afspejler pengemarkedsforeningens udgifter til at opnå likviditet og sikre, at investorer, som forbliver i foreningen, ikke stilles urimeligt dårligt, når andre investorer indløser deres andele eller kapitalandele i perioden; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Når andelen af aktiver med udløb inden for en uge falder til under 10 % af pengemarkedsforeningens samlede beholdning af aktiver, skal pengemarkedsforeningens forvalter og bestyrelse foretage sig følgende:

i)

Forvalteren underretter straks bestyrelsen for pengemarkedsforeningen. Bestyrelsen for pengemarkedsforeningen er forpligtet til at foretage en dokumenteret vurdering af situationen med henblik på at træffe passende foranstaltninger under hensyntagen til pengemarkedsforeningens investorers tarv og skal træffe afgørelse om, hvorvidt en eller flere af følgende foranstaltninger skal iværksættes:

—

likviditetsafgifter på indløsningskravene, som afspejler pengemarkedsforeningens udgifter til at opnå likviditet og sikre, at investorer, som forbliver i foreningen, ikke stilles urimeligt dårligt, når andre investorer indløser deres andele eller kapitalandele i perioden;

| — | suspension af indløsninger i en periode på op til 15 dage |
| --- | --- |

—

suspension af indløsninger i en periode på op til 15 dage

| c) | Når bestyrelsen for pengemarkedsforeningen har fastlagt sin handling under a) og b) ovenfor, oplyser den omgående den kompetente myndighed for pengemarkedsforeningen om enkelthederne i beslutningen. |
| --- | --- |

c)

Når bestyrelsen for pengemarkedsforeningen har fastlagt sin handling under a) og b) ovenfor, oplyser den omgående den kompetente myndighed for pengemarkedsforeningen om enkelthederne i beslutningen.

Kapitel VI

Ekstern støtte

Artikel 35

Ekstern støtte

1.   Pengemarkedsforeninger▌ må ikke modtage ekstern støtte▌.

▌

3.   »Ekstern støtte«: direkte eller indirekte støtte tilbudt af tredjemand,
  herunder pengemarkedsforeningens sponsor
  , med det formål at garantere pengemarkedsforeningens likviditet eller stabilisere nettoværdien af pengemarkedsforeningens aktiver pr. andel eller kapitalandel. Støtten omfatter:

Ekstern støtte indbefatter:

| a) | likviditetstilførsel fra tredjemand |
| --- | --- |

a)

likviditetstilførsel fra tredjemand

| b) | tredjemands erhvervelse af aktiver i pengemarkedsforeningen til en kunstigt høj kurs |
| --- | --- |

b)

tredjemands erhvervelse af aktiver i pengemarkedsforeningen til en kunstigt høj kurs

| c) | tredjemands erhvervelse af andele eller kapitalandele i pengemarkedsforeningen for at tilføre foreningen likviditet |
| --- | --- |

c)

tredjemands erhvervelse af andele eller kapitalandele i pengemarkedsforeningen for at tilføre foreningen likviditet

| d) | tredjemands udstedelse af eksplicitte eller implicitte garantier eller skriftlige støtteerklæringer til fordel for pengemarkedsforeningen |
| --- | --- |

d)

tredjemands udstedelse af eksplicitte eller implicitte garantier eller skriftlige støtteerklæringer til fordel for pengemarkedsforeningen

| e) | handlinger fra tredjemands side, der som direkte eller indirekte formål har at bevare pengemarkedsforeningens likviditetsprofil og nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel. |
| --- | --- |

e)

handlinger fra tredjemands side, der som direkte eller indirekte formål har at bevare pengemarkedsforeningens likviditetsprofil og nettoaktivværdien pr. andel eller kapitalandel.

▌

Kapitel VII

Krav om gennemsigtighed

Artikel 37

Gennemsigtighed

1.   
  Investorer i pengemarkedsforeninger modtager som minimum ugentligt følgende oplysninger:

| a) | pengemarkedsforeningens likviditetsprofil, herunder den kumulative procentdel af investeringer med udløb på anfordring og inden for en uge, og hvorledes denne likviditet opnås |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsforeningens likviditetsprofil, herunder den kumulative procentdel af investeringer med udløb på anfordring og inden for en uge, og hvorledes denne likviditet opnås

| b) | kreditprofilen og porteføljens sammensætning |
| --- | --- |

b)

kreditprofilen og porteføljens sammensætning

| c) | pengemarkedsforeningens VGR og VGL |
| --- | --- |

c)

pengemarkedsforeningens VGR og VGL

| d) | den kumulative koncentration af pengemarkedsforeningens fem vigtigste investorer. |
| --- | --- |

d)

den kumulative koncentration af pengemarkedsforeningens fem vigtigste investorer.

2.   
  Ud over opfyldelsen af kravene i stk. 1, skal pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU, detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi eller pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet stille følgende oplysninger til rådighed for deres investorer:

| a) | samlet aktivværdi |
| --- | --- |

a)

samlet aktivværdi

| b) | VGR og VGL |
| --- | --- |

b)

VGR og VGL

| c) | opdeling efter restløbetid |
| --- | --- |

c)

opdeling efter restløbetid

| d) | andel af aktiver i porteføljen med udløb inden for en dag |
| --- | --- |

d)

andel af aktiver i porteføljen med udløb inden for en dag

| e) | andel af aktiver i porteføljen med udløb inden for en uge |
| --- | --- |

e)

andel af aktiver i porteføljen med udløb inden for en uge

| f) | nettoafkast |
| --- | --- |

f)

nettoafkast

| g) | vejledende dagsværdi (VNA) til markedspris med fire decimaler |
| --- | --- |

g)

vejledende dagsværdi (VNA) til markedspris med fire decimaler

| h) | oplysninger om aktiver i pengemarkedsforeningens portefølje såsom navn, land, løbetid og aktivtype (herunder oplysninger om modparten, hvis der er tale om tilbagesalgsaftaler). |
| --- | --- |

h)

oplysninger om aktiver i pengemarkedsforeningens portefølje såsom navn, land, løbetid og aktivtype (herunder oplysninger om modparten, hvis der er tale om tilbagesalgsaftaler).

| i) | Nettoaktivværdien som offentliggjort på webstedet. |
| --- | --- |

i)

Nettoaktivværdien som offentliggjort på webstedet.

3.   
  Pengemarkedsforeninger skal løbende oplyse, hvor meget af deres overordnede portefølje der består af:

| a) | pengemarkedsinstrumenter, der er udstedt af pengemarkedsforeningens sponsor |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsinstrumenter, der er udstedt af pengemarkedsforeningens sponsor

| b) | securitiseringer udstedt af pengemarkedsforeningens sponsor, hvor det er relevant |
| --- | --- |

b)

securitiseringer udstedt af pengemarkedsforeningens sponsor, hvor det er relevant

| c) | kontantindlån hos pengemarkedsforeningens sponsor, hvis sponsoren er et kreditinstitut, samt |
| --- | --- |

c)

kontantindlån hos pengemarkedsforeningens sponsor, hvis sponsoren er et kreditinstitut, samt

| d) | eksponering over for pengemarkedsforeningens sponsor som modpart ved transaktioner med OTC-derivater. |
| --- | --- |

d)

eksponering over for pengemarkedsforeningens sponsor som modpart ved transaktioner med OTC-derivater.

4.   
  Såfremt pengemarkedsforeningens sponsor investerer i pengemarkedsforeningens andele eller kapitalandele, informerer foreningen pengemarkedsforeningens øvrige investorer om det samlede beløb, som sponsoren har investeret i pengemarkedsforeningen, og underretter efterfølgende de øvrige investorer om enhver ændring i den samlede besiddelse af andele eller kapitalandele.

▌

Artikel 38

Rapportering til de kompetente myndigheder

1.   Forvaltere af pengemarkedsforeninger skal for hver forvaltet pengemarkedsforening indberette oplysninger til pengemarkedsforeningens kompetente myndighed, som minimum kvartalsvis. Forvalteren skal efter anmodning også forelægge oplysningerne for forvalterens kompetente myndighed, hvis denne er forskellig fra pengemarkedsforeningens kompetente myndighed.

2.   De oplysninger, der indberettes i henhold til stk. 1, skal omfatte følgende punkter:

| a) | pengemarkedsforeningens type og kendetegn |
| --- | --- |

a)

pengemarkedsforeningens type og kendetegn

| b) | porteføljeindikatorer som f.eks. den samlede aktivværdi, nettoaktivværdien, VGR, VGL, opdeling efter restløbetid samt likviditet og afkast |
| --- | --- |

b)

porteføljeindikatorer som f.eks. den samlede aktivværdi, nettoaktivværdien, VGR, VGL, opdeling efter restløbetid samt likviditet og afkast

▌

| d) | resultaterne af stresstest |
| --- | --- |

d)

resultaterne af stresstest

| e) | oplysninger om aktiverne i pengemarkedsforeningens portefølje:






  i) | kendetegnene for hvert aktiv, f.eks. navn, land, emittentkategori, risiko eller løbetid og tildelte interne ratinger |
| --- | --- | --- |

e)

oplysninger om aktiverne i pengemarkedsforeningens portefølje:

i)

kendetegnene for hvert aktiv, f.eks. navn, land, emittentkategori, risiko eller løbetid og tildelte interne ratinger

| ii) | aktivtype, herunder oplysninger om modparten, hvis der er tale om derivater eller omvendte genkøbsaftaler |
| --- | --- |

ii)

aktivtype, herunder oplysninger om modparten, hvis der er tale om derivater eller omvendte genkøbsaftaler

| f) | oplysninger om pengemarkedsforeningens passiver, herunder følgende punkter:






  i) | det land, hvor investoren er etableret |
| --- | --- | --- |

f)

oplysninger om pengemarkedsforeningens passiver, herunder følgende punkter:

i)

det land, hvor investoren er etableret

| ii) | investorkategorien |
| --- | --- |

ii)

investorkategorien

| iii) | tegnings- og indløsningsaktivitet. |
| --- | --- |

iii)

tegnings- og indløsningsaktivitet.

De kompetente myndigheder kan om nødvendigt i begrundede tilfælde anmode om supplerende oplysninger.

3.   ESMA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende en rapporteringsmodel, der indeholder samtlige de oplysninger, der er anført i stk. 2.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

4.   De kompetente myndigheder fremsender til ESMA alle oplysninger, de modtager i henhold til denne artikel, og andre meddelelser eller oplysninger, de udveksler med pengemarkedsforeningen eller dennes forvalter i medfør af denne forordning. Sådanne oplysninger fremsendes til ESMA senest 30 dage efter udgangen af rapporteringskvartalet.

ESMA samler oplysningerne med henblik på at oprette en central database over alle pengemarkedsforeninger, der er etableret, forvaltes eller markedsføres i Unionen. Den Europæiske Centralbank har adgangsret til denne database udelukkende til statistiske formål.

Kapitel VIII

Tilsyn

Artikel 39

De kompetente myndigheders tilsyn

1.   De kompetente myndigheder fører løbende tilsyn med, at bestemmelserne i denne forordning overholdes.
  Godkendelsen af en pengemarkedsforening skal trækkes tilbage i tilfælde af et brud på forbuddet mod sponsorstøtte.

2.   Pengemarkedsforeningens kompetente myndighed er ansvarlig for at
  sikre
  , at bestemmelserne i kapitel II til VII overholdes.

3.   Pengemarkedsforeningens kompetente myndighed er ansvarlig for at føre tilsyn med, at forpligtelserne i fondsbestemmelserne eller vedtægterne og forpligtelserne i prospektet, som skal være i overensstemmelse med denne forordning, overholdes.

4.   Forvalterens kompetente myndighed er ansvarlig for at føre tilsyn med, at ordningerne for og organiseringen af forvalteren er tilstrækkelige, således at forvalteren af pengemarkedsforeningen er i stand til at overholde de forpligtelser og regler, der vedrører oprettelse og drift af alle de pengemarkedsforeninger, forvalteren forvalter.

5.   De kompetente myndigheder skal føre tilsyn med investeringsinstitutter eller AIF'er, der er etableret eller markedsføres på deres områder, for at påse, at de ikke anvender betegnelsen pengemarkedsforening eller udgiver sig for at være en pengemarkedsforening, medmindre de opfylder betingelserne i denne forordning.

Artikel 40

De kompetente myndigheders beføjelser

1.   De kompetente myndigheder tillægges alle de tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at de kan udøve deres opgaver i henhold til denne forordning.

2.   De beføjelser, der er tillagt kompetente myndigheder i henhold til direktiv 2009/65/EF og direktiv 2011/61/EU, udøves også med hensyn til denne forordning.

Artikel 41

ESMA's beføjelser og kompetence

1.   ESMA tillægges de beføjelser, der er nødvendige for, at myndigheden kan udføre de opgaver, som pålægges den i henhold til denne forordning.

2.   ESMA's beføjelser i henhold til direktiv 2009/65/EF og direktiv 2011/61/EU udøves også med hensyn til denne forordning og i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

3.   Med henblik på forordning (EU) nr. 1095/2010 henregnes nærværende forordning blandt yderligere juridisk bindende EU-retsakter, hvorved myndigheden tillægges opgaver, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 42

Samarbejde mellem myndigheder

1.   ELTIF'ens kompetente myndighed og forvalterens kompetente myndighed, hvis disse ikke er sammenfaldende, samarbejder med hinanden og udveksler oplysninger med henblik på at udføre deres opgaver i henhold til denne forordning.

2.   De kompetente myndigheder,
  herunder myndigheder, der er udpeget af en medlemsstat i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 575/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU

   (15)

  for kreditinstitutter i pengemarkedsforeningens hjemmedlemsstat, FTM, ECB
  og ESMA samarbejder med hinanden med henblik på at udføre deres respektive opgaver i henhold til nærværende forordning, jf. forordning (EU) nr. 1095/2010.

3.   De kompetente myndigheder,
  herunder myndigheder, der er udpeget af en medlemsstat i overensstemmelse med forordning forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2013/36/EU for kreditinstitutter i pengemarkedsforeningens hjemmedlemsstat, FTM og ECB,
  og ESMA udveksler al den information og dokumentation, der er nødvendig for, at de kan udføre deres respektive opgaver i henhold til nærværende forordning, jf. forordning (EU) nr. 1095/2010, navnlig for at identificere og afhjælpe overtrædelser af nærværende forordning.

Kapitel IX

Afsluttende bestemmelser

Artikel 43

Behandling af eksisterende investeringsinstitutter og AIF'er

1.   Inden
  ni
  måneder efter ikrafttrædelsen af denne forordning skal eksisterende investeringsinstitutter og AIF'er, der investerer i aktiver med kort løbetid, og som har som særligt eller overordnet mål at give et afkast svarende til pengemarkedsrenten eller at bevare værdien af investeringen, indgive en ansøgning til deres kompetente myndighed vedlagt al dokumentation, der er nødvendig for at dokumentere, at de overholder bestemmelserne i denne forordning.

▌

Artikel 44

Udøvelse af delegationen

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 13 og 19, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

3.   Den i artikel 13 og 19 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 13 og 19 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 45

Revision

Senest tre år efter ikrafttrædelsen af denne forordning foretager Kommissionen en evaluering af denne forordning ud fra et tilsynsmæssigt og økonomisk synspunkt. I evalueringen skal navnlig indgå overvejelser om, hvorvidt der bør foretages ændringer i ordningen foren detailpengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi, pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi baseret på offentlig gæld i EU, og pengemarkedsforeninger med konstant nettoaktivværdi med lav volatilitet. Evalueringen skal
  også
  :

| a) | indeholde en analyse af de erfaringer, der er indhøstet ved anvendelsen af denne forordning, konsekvenserne for investorerne, pengemarkedsforeningerne og forvalterne af pengemarkedsforeninger i Unionen |
| --- | --- |

a)

indeholde en analyse af de erfaringer, der er indhøstet ved anvendelsen af denne forordning, konsekvenserne for investorerne, pengemarkedsforeningerne og forvalterne af pengemarkedsforeninger i Unionen

| b) | indeholde en vurdering af den rolle, som pengemarkedsforeninger spiller ved køb af gældsværdipapirer udstedt eller garanteret af medlemsstaterne |
| --- | --- |

b)

indeholde en vurdering af den rolle, som pengemarkedsforeninger spiller ved køb af gældsværdipapirer udstedt eller garanteret af medlemsstaterne

| c) | tage højde for de særlige kendetegn ved gældsværdipapirer udstedt eller garanteret af medlemsstaterne og den rolle, disse gældsværdipapirer spiller for medlemsstaternes finansieringsmuligheder |
| --- | --- |

c)

tage højde for de særlige kendetegn ved gældsværdipapirer udstedt eller garanteret af medlemsstaterne og den rolle, disse gældsværdipapirer spiller for medlemsstaternes finansieringsmuligheder

| d) | inddrage indholdet af den rapport, der er omhandlet i artikel 509, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

d)

inddrage indholdet af den rapport, der er omhandlet i artikel 509, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013

| e) | tage hensyn til udviklingen i reglerne på internationalt niveau. |
| --- | --- |

e)

tage hensyn til udviklingen i reglerne på internationalt niveau.

Resultaterne af evalueringen meddeleles Europa-Parlamentet og Rådet, om nødvendigt ledsaget af de relevante forslag til ændringer.

Artikel 46

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 61, stk. 2, andet afsnit (A8-0041/2015).

1

(*)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv; udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*

(2)  EFT C 170 af 5.6.2014, s. 50.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).

4

(5)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

5

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

(6)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. .../... om supplering af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår likviditetsdækningskrav for kreditinstitutter

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).

7

(8)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 462/2013 af 21. maj 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer (EUT L 146 af 31.5.2013, s. 1).

8

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 462/2013 af 21. maj 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer (EUT L 146 af 31.5.2013, s. 1).

(9)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/14/EU af 21. maj 2013 om ændring af direktiv 2003/41/EF om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed, direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger (EUT L 145 af 31.5.2013, s. 1).

9

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/14/EU af 21. maj 2013 om ændring af direktiv 2003/41/EF om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed, direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger (EUT L 145 af 31.5.2013, s. 1).

(10)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 af 19. december 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU for så vidt angår undtagelser, generelle vilkår for drift, depositarer, gearing, gennemsigtighed og tilsyn (EUT L 83 af 22.3.2013, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1).

13

(14)  Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1).

14

(15)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

15

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/186 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/186

---

P8_TA(2015)0171

Indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af specifikke EU-regler for indførsel ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning) (COM(2014)0345 — C8-0023/2014 — 2014/0177(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2016/C 346/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0345), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0345),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0023/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0023/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 10. december 2014 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. december 2014 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til skrivelse af 13. november 2014 fra Retsudvalget til Udvalget om International Handel, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 13. november 2014 fra Retsudvalget til Udvalget om International Handel, jf. forretningsordenens artikel 104, stk. 3,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. februar 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. februar 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0016/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0016/2015),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår kodificeringen af de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår kodificeringen af de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager sin holdning ved førstebehandling, hvormed Kommissionens forslag overtages, under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager sin holdning ved førstebehandling, hvormed Kommissionens forslag overtages, under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0177

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 29. april 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/936).

---

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/188 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/188

---

P8_TA(2015)0172

Overslag over indtægter og udgifter for regnskabsåret 2016 — Sektion I — Parlamentet

Europa-Parlamentets beslutning af 29. april 2015 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2016 (2015/2012(BUD))

(2016/C 346/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 36, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 36,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 27, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 27,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1023/2013 af 22. oktober 2013 om ændring af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Unionen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1023/2013 af 22. oktober 2013 om ændring af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Unionen (4),

| — | der henviser til sine beslutninger af 23. oktober 2013 (5) og af 22. oktober 2014 (6) om forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 og 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 23. oktober 2013 (5) og af 22. oktober 2014 (6) om forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 og 2015,

| — | der henviser til generalsekretærens beretning til Præsidiet med henblik på opstilling af det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag for regnskabsåret 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til generalsekretærens beretning til Præsidiet med henblik på opstilling af det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag for regnskabsåret 2016,

| — | der henviser til det foreløbige forslag til budgetoverslag, opstillet af Præsidiet den 27. april 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til det foreløbige forslag til budgetoverslag, opstillet af Præsidiet den 27. april 2015,

| — | der henviser til forslag til budgetoverslag, opstillet af Budgetudvalget, jf. forretningsordenens artikel 96, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til budgetoverslag, opstillet af Budgetudvalget, jf. forretningsordenens artikel 96, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 96 og 97, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 96 og 97,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0144/2015),

| A. | der henviser til, at denne procedure er den første fulde budgetprocedure, som gennemføres i den nye valgperiode, og den tredje procedure i den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at denne procedure er den første fulde budgetprocedure, som gennemføres i den nye valgperiode, og den tredje procedure i den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020,

| B. | der henviser til, at Præsidiet på sit møde den 9. februar 2015 godkendte retningslinjerne for 2016-budgettet som foreslået af generalsekretæren; der henviser til, at disse retningslinjer fokuserer på at styrke udvalgenes til at føre kontrol med den udøvende magt, især i forbindelse med delegerede retsakter, investeringer i sikkerheden i Parlamentets bygninger og i internetsikkerhed, samt på at yde støtte til medlemmerne, navnlig for så vidt angår parlamentarisk assistance; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Præsidiet på sit møde den 9. februar 2015 godkendte retningslinjerne for 2016-budgettet som foreslået af generalsekretæren; der henviser til, at disse retningslinjer fokuserer på at styrke udvalgenes til at føre kontrol med den udøvende magt, især i forbindelse med delegerede retsakter, investeringer i sikkerheden i Parlamentets bygninger og i internetsikkerhed, samt på at yde støtte til medlemmerne, navnlig for så vidt angår parlamentarisk assistance;

| C. | der henviser til, at generalsekretæren har foreslået en samlet bevilling på 1 850 470 600 EUR i det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag for regnskabsåret 2016, hvilket udgør en stigning på 3,09 % i forhold til 2015-budgettet og 19,51 % af udgiftsområde V i FFR 2014-2020; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at generalsekretæren har foreslået en samlet bevilling på 1 850 470 600 EUR i det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag for regnskabsåret 2016, hvilket udgør en stigning på 3,09 % i forhold til 2015-budgettet og 19,51 % af udgiftsområde V i FFR 2014-2020;

| D. | der henviser til, at Parlamentet i lyset af de store offentlige underskud og den finanspolitiske konsolidering, som medlemsstaterne i øjeblikket står over for, bør udvise budgetansvar og tilbageholdenhed, samtidig med at der sikres tilstrækkelige ressourcer til, at det får mulighed for at udøve alle sine beføjelser og til at sikre, at institutionen fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet i lyset af de store offentlige underskud og den finanspolitiske konsolidering, som medlemsstaterne i øjeblikket står over for, bør udvise budgetansvar og tilbageholdenhed, samtidig med at der sikres tilstrækkelige ressourcer til, at det får mulighed for at udøve alle sine beføjelser og til at sikre, at institutionen fungerer tilfredsstillende;

| E. | der henviser til, at der til trods for den begrænsede manøvremargen og behovet for at opveje besparelser på andre områder bør overvejes visse investeringer for at styrke Parlamentets institutionelle rolle; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der til trods for den begrænsede manøvremargen og behovet for at opveje besparelser på andre områder bør overvejes visse investeringer for at styrke Parlamentets institutionelle rolle;

| F. | der henviser til, at loftet for udgiftsområde V i FFR for 2016-budgettet er på 9,483 mia. EUR i løbende priser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at loftet for udgiftsområde V i FFR for 2016-budgettet er på 9,483 mia. EUR i løbende priser;

| G. | der henviser til, at der fandt forligsmøder sted mellem delegationer fra Præsidiet og Budgetudvalget den 24. marts samt den 14. og 15. april 2015; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der fandt forligsmøder sted mellem delegationer fra Præsidiet og Budgetudvalget den 24. marts samt den 14. og 15. april 2015;

Den overordnede ramme og det samlede budget

| 1. | glæder sig over det gode samarbejde mellem Europa-Parlamentets Præsidium og Budgetudvalget, der er blevet etableret under den nuværende budgetprocedure, og over den aftale, der blev indgået under forligsproceduren; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over det gode samarbejde mellem Europa-Parlamentets Præsidium og Budgetudvalget, der er blevet etableret under den nuværende budgetprocedure, og over den aftale, der blev indgået under forligsproceduren;

| 2. | noterer sig de prioriterede mål, som generalsekretæren har foreslået for 2016; |
| --- | --- |

2.

noterer sig de prioriterede mål, som generalsekretæren har foreslået for 2016;

| 3. | minder om, at Parlamentets budget siden ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten har afholdt betydelige ekstra udgifter som følge af udviklingen i Europa-Parlamentets nye rolle som egentlig medlovgiver og den styrkede bygningspolitik (2010-2012), Kroatiens tiltrædelse, Huset for Europæisk Historie (2013) og oprettelsen af Parlamentets Forskningstjeneste (2014-2015); glæder sig over, at Parlamentet har kunnet opveje en stor del af disse udgifter ved hjælp af besparelser, der hidrører fra strukturelle og organisatoriske reformer, således at der kun har været moderate budgetstigninger, der ligger omkring inflationsraten; |
| --- | --- |

3.

minder om, at Parlamentets budget siden ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten har afholdt betydelige ekstra udgifter som følge af udviklingen i Europa-Parlamentets nye rolle som egentlig medlovgiver og den styrkede bygningspolitik (2010-2012), Kroatiens tiltrædelse, Huset for Europæisk Historie (2013) og oprettelsen af Parlamentets Forskningstjeneste (2014-2015); glæder sig over, at Parlamentet har kunnet opveje en stor del af disse udgifter ved hjælp af besparelser, der hidrører fra strukturelle og organisatoriske reformer, således at der kun har været moderate budgetstigninger, der ligger omkring inflationsraten;

| 4. | bemærker, at Parlamentet i sidste valgperiode enedes om en række politiske prioriteringer, som enten medførte moderate budgetforhøjelser eller budgetbesparelser; mener, at det nyvalgte parlament bør foretage en tilbundsgående undersøgelse af gennemførelsen af disse flerårige projekter og på dette grundlag fastsætte sine egne politiske prioriteringer, herunder om nødvendigt de negative; anmoder i denne henseende generalsekretæren om at forelægge en evalueringsrapport om ovennævnte igangværende flerårige projekter i god tid inden Parlamentets behandling i efteråret 2015; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at Parlamentet i sidste valgperiode enedes om en række politiske prioriteringer, som enten medførte moderate budgetforhøjelser eller budgetbesparelser; mener, at det nyvalgte parlament bør foretage en tilbundsgående undersøgelse af gennemførelsen af disse flerårige projekter og på dette grundlag fastsætte sine egne politiske prioriteringer, herunder om nødvendigt de negative; anmoder i denne henseende generalsekretæren om at forelægge en evalueringsrapport om ovennævnte igangværende flerårige projekter i god tid inden Parlamentets behandling i efteråret 2015;

| 5. | mener, at der i 2016 bør gives prioritet til at styrke det parlamentariske arbejde, især ved at forbedre Parlamentets lovgivningsmæssige arbejde og dets kapacitet til at føre kontrol med den udøvende magt, og til at styrke Parlamentets bygnings- og internetsikkerhed; |
| --- | --- |

5.

mener, at der i 2016 bør gives prioritet til at styrke det parlamentariske arbejde, især ved at forbedre Parlamentets lovgivningsmæssige arbejde og dets kapacitet til at føre kontrol med den udøvende magt, og til at styrke Parlamentets bygnings- og internetsikkerhed;

| 6. | er af den opfattelse, at Parlamentet bør fremstå som et eksempel ved at gøre en særlig indsats med hensyn til størrelsen på sit budget og niveauet for stigningen i udgifterne i forhold til 2015; understreger, at der bør sikres et realistisk grundlag for 2016-budgettet, og at budgettet bør være i overensstemmelse med principperne om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at Parlamentet bør fremstå som et eksempel ved at gøre en særlig indsats med hensyn til størrelsen på sit budget og niveauet for stigningen i udgifterne i forhold til 2015; understreger, at der bør sikres et realistisk grundlag for 2016-budgettet, og at budgettet bør være i overensstemmelse med principperne om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning;

| 7. | mener, at de strukturelle og organisatoriske reformer, som har til formål at øge produktiviteten, den miljømæssige bæredygtighed og effektiviteten, bør fortsættes ved hjælp af en grundig gennemgang af eventuelle synergier og besparelser; minder om de betydelige besparelser, der kunne opnås ved kun at have ét arbejdssted i stedet for tre (Bruxelles, Strasbourg, Luxembourg); understreger, at denne proces bør gennemføres, uden at det går ud over den høje kvalitet af Parlamentets lovgivningsarbejde, budgetbeføjelser og kontrolbeføjelser og kvaliteten af arbejdsvilkårene for medlemmerne og personalet; |
| --- | --- |

7.

mener, at de strukturelle og organisatoriske reformer, som har til formål at øge produktiviteten, den miljømæssige bæredygtighed og effektiviteten, bør fortsættes ved hjælp af en grundig gennemgang af eventuelle synergier og besparelser; minder om de betydelige besparelser, der kunne opnås ved kun at have ét arbejdssted i stedet for tre (Bruxelles, Strasbourg, Luxembourg); understreger, at denne proces bør gennemføres, uden at det går ud over den høje kvalitet af Parlamentets lovgivningsarbejde, budgetbeføjelser og kontrolbeføjelser og kvaliteten af arbejdsvilkårene for medlemmerne og personalet;

| 8. | understreger, at det er nødvendigt at sikre et tilstrækkeligt niveau af ressourcer, hvis det nye Parlaments medlemmer skal kunne opfylde deres mandat, og hvis Parlamentets evne til at gøre brug af alle sine beføjelser skal styrkes; understreger, at de lovpligtige og obligatoriske udgifter, der er nødvendige for 2016, skal dækkes; |
| --- | --- |

8.

understreger, at det er nødvendigt at sikre et tilstrækkeligt niveau af ressourcer, hvis det nye Parlaments medlemmer skal kunne opfylde deres mandat, og hvis Parlamentets evne til at gøre brug af alle sine beføjelser skal styrkes; understreger, at de lovpligtige og obligatoriske udgifter, der er nødvendige for 2016, skal dækkes;

| 9. | glæder sig over, at andelen af Parlamentets budget i FFR's samlede udgiftsområde V udgjorde mindre end 20 % i den sidste valgperiode, bortset fra i 2011 og 2014; mener, at andelen af Parlamentets budget også i 2016 bør forblive under 20 %; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at andelen af Parlamentets budget i FFR's samlede udgiftsområde V udgjorde mindre end 20 % i den sidste valgperiode, bortset fra i 2011 og 2014; mener, at andelen af Parlamentets budget også i 2016 bør forblive under 20 %;

| 10. | er af den opfattelse, at den samlede stigning i udgifterne på Parlamentets budget for 2016 sammenlignet med 2015 bør fastsættes ud fra følgende to faktorer:






  i) | forhøjelsessatsen for de løbende udgifter, som ikke må overstige 1,6 % |
| --- | --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at den samlede stigning i udgifterne på Parlamentets budget for 2016 sammenlignet med 2015 bør fastsættes ud fra følgende to faktorer:

i)

forhøjelsessatsen for de løbende udgifter, som ikke må overstige 1,6 %

| ii) | niveauet for ekstraordinære udgifter i 2016, der er nødvendige for at styrke Parlamentets bygnings- og internetsikkerhed i Bruxelles for et maksimalt beløb på 15 mio. EUR; |
| --- | --- |

ii)

niveauet for ekstraordinære udgifter i 2016, der er nødvendige for at styrke Parlamentets bygnings- og internetsikkerhed i Bruxelles for et maksimalt beløb på 15 mio. EUR;

understreger, at det med henblik herpå er nødvendigt at gennemføre besparelser på andre områder;

| 11. | glæder sig over aftalen om besparelser, som blev indgået mellem Budgetudvalgets og Præsidiets delegationer på forligsmøderne den 14. og 15. april 2015 i forhold til det niveau, som oprindelig blev foreslået af Præsidiet i det foreløbige forslag til budgetoverslag; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over aftalen om besparelser, som blev indgået mellem Budgetudvalgets og Præsidiets delegationer på forligsmøderne den 14. og 15. april 2015 i forhold til det niveau, som oprindelig blev foreslået af Præsidiet i det foreløbige forslag til budgetoverslag;

| 12. | fastsætter niveauet for sine nuværende udgifter/driftsudgifter for 2016 til 1 823 648 600 EUR, hvilket svarer til en stigning på 1,6 % i forhold til 2015-budgettet, og tilføjer til sit foreløbige forslag til budgetoverslag den exceptionelt ekstraordinære udgift på 15 000 000 EUR, som er nødvendig i 2016-budgettet for at styrke sikkerheden i forbindelse med dets bygninger i Bruxelles og Parlamentets internetsikkerhed; |
| --- | --- |

12.

fastsætter niveauet for sine nuværende udgifter/driftsudgifter for 2016 til 1 823 648 600 EUR, hvilket svarer til en stigning på 1,6 % i forhold til 2015-budgettet, og tilføjer til sit foreløbige forslag til budgetoverslag den exceptionelt ekstraordinære udgift på 15 000 000 EUR, som er nødvendig i 2016-budgettet for at styrke sikkerheden i forbindelse med dets bygninger i Bruxelles og Parlamentets internetsikkerhed;

| 13. | benytter sig af lejligheden i forbindelse med denne første fuldt gennemførte forligsprocedure om Parlamentets budget i den ottende valgperiode til at anmode generalsekretæren og Præsidiet om at forelægge mellem- og langfristet budgetplanlægning sammen med de dokumenter, der vedrører proceduren for fastlæggelse af budgettet for 2017; anmoder generalsekretæren om klart at angive de udgifter, der vedrører investeringer (bygninger, erhvervelser etc.), og de udgifter, der vedrører Parlamentets drift og dets traktatmæssige forpligtelser; |
| --- | --- |

13.

benytter sig af lejligheden i forbindelse med denne første fuldt gennemførte forligsprocedure om Parlamentets budget i den ottende valgperiode til at anmode generalsekretæren og Præsidiet om at forelægge mellem- og langfristet budgetplanlægning sammen med de dokumenter, der vedrører proceduren for fastlæggelse af budgettet for 2017; anmoder generalsekretæren om klart at angive de udgifter, der vedrører investeringer (bygninger, erhvervelser etc.), og de udgifter, der vedrører Parlamentets drift og dets traktatmæssige forpligtelser;

| 14. | minder om, at Parlamentet inden for rammerne af budgetproceduren har mulighed for at justere budgetprioriteringerne og vil træffe den endelige afgørelse herom i efteråret 2015; |
| --- | --- |

14.

minder om, at Parlamentet inden for rammerne af budgetproceduren har mulighed for at justere budgetprioriteringerne og vil træffe den endelige afgørelse herom i efteråret 2015;

Særlige spørgsmål

Prioriteterne for det parlamentariske arbejde

| 15. | understreger, at det efter Lissabontraktatens ikrafttræden, hvorved Europa-Parlamentet blev gjort til egentlig medlovgiver, og som følge af at en af de vigtigste opgaver for Parlamentet er at føre kontrol med den udøvende magt, nu er absolut afgørende at lægge vægt på medlemmernes lovgivnings- og kontrolarbejde: |
| --- | --- |

15.

understreger, at det efter Lissabontraktatens ikrafttræden, hvorved Europa-Parlamentet blev gjort til egentlig medlovgiver, og som følge af at en af de vigtigste opgaver for Parlamentet er at føre kontrol med den udøvende magt, nu er absolut afgørende at lægge vægt på medlemmernes lovgivnings- og kontrolarbejde:

| 16. | mener, at den administrative kapacitet i sekretariaterne i fagudvalgene bør styrkes, i det omfang dette endnu ikke er sket, med henblik på at styrke Parlamentets rolle, og at dette bør ske gennem omplacering; |
| --- | --- |

16.

mener, at den administrative kapacitet i sekretariaterne i fagudvalgene bør styrkes, i det omfang dette endnu ikke er sket, med henblik på at styrke Parlamentets rolle, og at dette bør ske gennem omplacering;

| 17. | mener, at der med henblik på at sikre tilstrækkelig støtte til, at medlemmerne kan udføre deres parlamentariske aktiviteter, er behov for en ny balance mellem akkrediterede parlamentariske assistenter og lokale assistenter; anmoder generalsekretæren om hurtigst muligt at fremlægge et forslag til Præsidiets afgørelse med dette formål; mener, at der bør fastlægges en overgangsperiode i tilfælde af, at de nuværende regler ændres, og forventer, at den endelige afgørelse træder i kraft senest i juli 2016; |
| --- | --- |

17.

mener, at der med henblik på at sikre tilstrækkelig støtte til, at medlemmerne kan udføre deres parlamentariske aktiviteter, er behov for en ny balance mellem akkrediterede parlamentariske assistenter og lokale assistenter; anmoder generalsekretæren om hurtigst muligt at fremlægge et forslag til Præsidiets afgørelse med dette formål; mener, at der bør fastlægges en overgangsperiode i tilfælde af, at de nuværende regler ændres, og forventer, at den endelige afgørelse træder i kraft senest i juli 2016;

| 18. | understreger behovet for større gennemsigtighed for så vidt angår godtgørelsen af medlemmernes generelle udgifter; opfordrer Parlamentets Præsidium til at arbejde for fastlæggelse af mere præcise regler vedrørende dokumentation for de udgifter, der er berettiget til en sådan godtgørelse, uden at det medfører ekstra omkostninger for Parlamentet; |
| --- | --- |

18.

understreger behovet for større gennemsigtighed for så vidt angår godtgørelsen af medlemmernes generelle udgifter; opfordrer Parlamentets Præsidium til at arbejde for fastlæggelse af mere præcise regler vedrørende dokumentation for de udgifter, der er berettiget til en sådan godtgørelse, uden at det medfører ekstra omkostninger for Parlamentet;

| 19. | minder om, at Formandskonferencen i henhold til artikel 130 i Parlamentets forretningsorden skal foretage en vurdering af ordningen for forespørgsler til skriftlig besvarelse senest i juli 2015 for så vidt angår supplerende spørgsmål; understreger, at det fokus, der er på statistikker over det parlamentariske arbejde, ikke bør være til skade for medlemmernes faktiske lovgivningsarbejde; opfordrer derfor til at gennemføre en revision af den pågældende ordning og opfordrer den kompetente myndighed til:






  — | for hvert medlems vedkommende at begrænse antallet af forespørgsler indgivet i elektronisk form til et maksimalt fem forespørgsler pr. måned (uden medregning af medforfattere) |
| --- | --- | --- |

19.

minder om, at Formandskonferencen i henhold til artikel 130 i Parlamentets forretningsorden skal foretage en vurdering af ordningen for forespørgsler til skriftlig besvarelse senest i juli 2015 for så vidt angår supplerende spørgsmål; understreger, at det fokus, der er på statistikker over det parlamentariske arbejde, ikke bør være til skade for medlemmernes faktiske lovgivningsarbejde; opfordrer derfor til at gennemføre en revision af den pågældende ordning og opfordrer den kompetente myndighed til:

—

for hvert medlems vedkommende at begrænse antallet af forespørgsler indgivet i elektronisk form til et maksimalt fem forespørgsler pr. måned (uden medregning af medforfattere)

| — | at afskaffe muligheden for at fremsætte supplerende forespørgsler i form af et papirdokument, fremsat og underskrevet af medlemmet personligt |
| --- | --- |

—

at afskaffe muligheden for at fremsætte supplerende forespørgsler i form af et papirdokument, fremsat og underskrevet af medlemmet personligt

| 20. | understreger, at en sådan revision af Parlamentets forretningsorden vedrørende forespørgsler til skriftlig besvarelse (artikel 130) kan generere besparelser og begrænse den administrative byrde i EU-institutionerne, uden at Europa-Parlamentets lovgivningsbeføjelser bringes i fare; forventer, at de ændrede regler kan finde anvendelse fra januar 2016; |
| --- | --- |

20.

understreger, at en sådan revision af Parlamentets forretningsorden vedrørende forespørgsler til skriftlig besvarelse (artikel 130) kan generere besparelser og begrænse den administrative byrde i EU-institutionerne, uden at Europa-Parlamentets lovgivningsbeføjelser bringes i fare; forventer, at de ændrede regler kan finde anvendelse fra januar 2016;

| 21. | mener, at fornyelse af inventar i alle arbejdsrum for medlemmer og medarbejdere ikke er en prioritet for 2016-budgettet; |
| --- | --- |

21.

mener, at fornyelse af inventar i alle arbejdsrum for medlemmer og medarbejdere ikke er en prioritet for 2016-budgettet;

Sikkerhed

| 22. | understreger, at sikkerheden i Parlamentets bygninger under de nuværende omstændigheder bør prioriteres højest; understreger, at Parlamentet skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at styrke sikkerheden i og uden for sine bygninger samt internetsikkerheden, samtidig med at det forbliver et »åbent hus« for de europæiske borgere; |
| --- | --- |

22.

understreger, at sikkerheden i Parlamentets bygninger under de nuværende omstændigheder bør prioriteres højest; understreger, at Parlamentet skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at styrke sikkerheden i og uden for sine bygninger samt internetsikkerheden, samtidig med at det forbliver et »åbent hus« for de europæiske borgere;

| 23. | opfordrer i denne forbindelse generalsekretæren til at forelægge Budgetudvalget en samlet vurdering og de budgetmæssige konsekvenser af de sikkerhedsforanstaltninger, der er iværksat af Parlamentet efter beslutningen om at internalisere Parlamentets Sikkerhedstjeneste (Præsidiets afgørelse fra juni 2012) blev truffet, og beskrive de foranstaltninger, der er planlagt for at styrke sikkerheden i Parlamentet inden og uden for dets bygninger, samt disse foranstaltningers budgetmæssige virkninger for 2016-budgettet; efterlyser oplysninger om de finansielle virkninger af de interinstitutionelle aftaler om administrativt samarbejde på sikkerhedsområdet; |
| --- | --- |

23.

opfordrer i denne forbindelse generalsekretæren til at forelægge Budgetudvalget en samlet vurdering og de budgetmæssige konsekvenser af de sikkerhedsforanstaltninger, der er iværksat af Parlamentet efter beslutningen om at internalisere Parlamentets Sikkerhedstjeneste (Præsidiets afgørelse fra juni 2012) blev truffet, og beskrive de foranstaltninger, der er planlagt for at styrke sikkerheden i Parlamentet inden og uden for dets bygninger, samt disse foranstaltningers budgetmæssige virkninger for 2016-budgettet; efterlyser oplysninger om de finansielle virkninger af de interinstitutionelle aftaler om administrativt samarbejde på sikkerhedsområdet;

Internetsikkerhed;

| 24. | er af den opfattelse, at der som følge af et øget brug af elektroniske medier og udstyr bør rettes særlig opmærksomhed mod IT-sikkerhed for at sikre den størst mulige grad af sikkerhed for Parlamentets informations- og kommunikationssystemer; mener, at enhver foranstaltning på dette område bør være baseret på en klar evaluering af Parlamentets behov og fastlægges inden for rammerne af budgetproceduren; |
| --- | --- |

24.

er af den opfattelse, at der som følge af et øget brug af elektroniske medier og udstyr bør rettes særlig opmærksomhed mod IT-sikkerhed for at sikre den størst mulige grad af sikkerhed for Parlamentets informations- og kommunikationssystemer; mener, at enhver foranstaltning på dette område bør være baseret på en klar evaluering af Parlamentets behov og fastlægges inden for rammerne af budgetproceduren;

Bygningspolitik

| 25. | minder om, at midtvejsstrategien for bygningspolitikken, som Præsidiet vedtog i 2010, i øjeblikket er under revision; opfordrer generalsekretæren til at forelægge Budgetudvalget den nye midtvejsstrategi for bygningerne snarest muligt og senest den 15. august, før Parlamentets behandling af budgettet i efteråret 2015; |
| --- | --- |

25.

minder om, at midtvejsstrategien for bygningspolitikken, som Præsidiet vedtog i 2010, i øjeblikket er under revision; opfordrer generalsekretæren til at forelægge Budgetudvalget den nye midtvejsstrategi for bygningerne snarest muligt og senest den 15. august, før Parlamentets behandling af budgettet i efteråret 2015;

| 26. | gentager, at langsigtede investeringer, såsom Parlamentets byggeprojekter, skal behandles med omtanke og på gennemsigtig vis; insisterer på en stram omkostningsforvaltning, projektplanlægning og kontrol; gentager sin opfordring om at sikre en gennemsigtig beslutningsproces for så vidt angår bygningspolitikken, som skal være baseret på tidlig information og tage behørigt hensyn til finansforordningens artikel 203; |
| --- | --- |

26.

gentager, at langsigtede investeringer, såsom Parlamentets byggeprojekter, skal behandles med omtanke og på gennemsigtig vis; insisterer på en stram omkostningsforvaltning, projektplanlægning og kontrol; gentager sin opfordring om at sikre en gennemsigtig beslutningsproces for så vidt angår bygningspolitikken, som skal være baseret på tidlig information og tage behørigt hensyn til finansforordningens artikel 203;

| 27. | opfordrer den ansvarlige næstformand til at forelægge det ansvarlige udvalg den nye midtvejsstrategi for bygninger samt en statusrapport for KAD-bygningen, herunder finansieringsmuligheder; vil i løbet af behandlingen af budgettet på grundlag heraf træffe afgørelse om at inkludere finansielle midler til KAD-bygningen i Parlamentets budget for 2016 under hensyntagen til eventuelle rentebesparelser; |
| --- | --- |

27.

opfordrer den ansvarlige næstformand til at forelægge det ansvarlige udvalg den nye midtvejsstrategi for bygninger samt en statusrapport for KAD-bygningen, herunder finansieringsmuligheder; vil i løbet af behandlingen af budgettet på grundlag heraf træffe afgørelse om at inkludere finansielle midler til KAD-bygningen i Parlamentets budget for 2016 under hensyntagen til eventuelle rentebesparelser;

| 28. | minder om, at de samlede betalinger pr. år i fremtiden — grundet opførelsen af KAD-bygningen — vil være meget lavere end lejeudgifterne til en tilsvarende ejendom; |
| --- | --- |

28.

minder om, at de samlede betalinger pr. år i fremtiden — grundet opførelsen af KAD-bygningen — vil være meget lavere end lejeudgifterne til en tilsvarende ejendom;

Kommunikation

| 29. | opfordrer generalsekretæren til at aflægge beretning til Budgetudvalget om evalueringen af Parlamentets valgkampagne i 2014 og om effektiviteten af Parlamentets kommunikationsindsats, som var rettet mod den brede offentlighed; |
| --- | --- |

29.

opfordrer generalsekretæren til at aflægge beretning til Budgetudvalget om evalueringen af Parlamentets valgkampagne i 2014 og om effektiviteten af Parlamentets kommunikationsindsats, som var rettet mod den brede offentlighed;

| 30. | er af den faste overbevisning, at medlemmernes primære mandat er lovgivningsarbejde; mener derfor, at kommunikationen med offentligheden og andre interessenter også bør prioriteres ved hjælp af opgradering af teknisk udstyr og medietjenester som følge af den øgede medieinteresse, de sociale mediers voksende betydning og medlemmernes ekstra behov i forbindelse med de ordinære plenarforsamlinger; |
| --- | --- |

30.

er af den faste overbevisning, at medlemmernes primære mandat er lovgivningsarbejde; mener derfor, at kommunikationen med offentligheden og andre interessenter også bør prioriteres ved hjælp af opgradering af teknisk udstyr og medietjenester som følge af den øgede medieinteresse, de sociale mediers voksende betydning og medlemmernes ekstra behov i forbindelse med de ordinære plenarforsamlinger;

| 31. | anmoder Præsidiet om at iværksætte en uafhængig evaluering af det første Europæiske Ungdomsarrangement, inden der organiseres endnu et arrangement |
| --- | --- |

31.

anmoder Præsidiet om at iværksætte en uafhængig evaluering af det første Europæiske Ungdomsarrangement, inden der organiseres endnu et arrangement

Parlamentets miljømæssige fodaftryk

| 32. | gentager, at Parlamentet er ansvarligt for at handle bæredygtigt; glæder sig over den indsats, der er gjort for at opnå et papirløst miljø, og det igangværende værdifulde arbejde, der gennemføres ved hjælp af EMAS-tilgangen; mener, at der er behov for fortsat budgetstøtte til EMAS-processen; |
| --- | --- |

32.

gentager, at Parlamentet er ansvarligt for at handle bæredygtigt; glæder sig over den indsats, der er gjort for at opnå et papirløst miljø, og det igangværende værdifulde arbejde, der gennemføres ved hjælp af EMAS-tilgangen; mener, at der er behov for fortsat budgetstøtte til EMAS-processen;

| 33. | anmoder om en evaluering af resultaterne af den frivillige tilgang med hensyn til at benytte business class på korte flyrejser; |
| --- | --- |

33.

anmoder om en evaluering af resultaterne af den frivillige tilgang med hensyn til at benytte business class på korte flyrejser;

Huset for Europæisk Historie

| 34. | bemærker, at Huset for Europæisk Historie forventes at åbne i 2016; anmoder generalsekretæren om i god tid før Parlamentets behandling i efteråret 2015 at forelægge en ajourført budgetprogrammering for de driftsudgifter, Huset for Europæisk Historie forventes at have i de første fem år efter åbningen, herunder Kommissionens deltagelse; minder om, at der i 2014-budgettet blev oprettet en ny budgetpost 16 03 04 »Huset for Europæisk Historie« i sektion III i Unionens budget til Kommissionens bidrag til driftsudgifterne for Huset for Europæisk Historie; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at Huset for Europæisk Historie forventes at åbne i 2016; anmoder generalsekretæren om i god tid før Parlamentets behandling i efteråret 2015 at forelægge en ajourført budgetprogrammering for de driftsudgifter, Huset for Europæisk Historie forventes at have i de første fem år efter åbningen, herunder Kommissionens deltagelse; minder om, at der i 2014-budgettet blev oprettet en ny budgetpost 16 03 04 »Huset for Europæisk Historie« i sektion III i Unionens budget til Kommissionens bidrag til driftsudgifterne for Huset for Europæisk Historie;

Personalemæssige foranstaltninger

| 35. | understreger, at gennemførelsen af målet om en personalenedskæring på 5 %, som blev besluttet inden for rammerne af aftalen om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, bør fortsætte i 2016; glæder sig over bekræftelsen af, at personalenedskæringen ikke udvides til også at omfatte ansatte i de politiske grupper, hvilket er i fuld overensstemmelse med Parlamentets ovennævnte beslutninger om budgettet for henholdsvis 2014 og 2015; |
| --- | --- |

35.

understreger, at gennemførelsen af målet om en personalenedskæring på 5 %, som blev besluttet inden for rammerne af aftalen om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, bør fortsætte i 2016; glæder sig over bekræftelsen af, at personalenedskæringen ikke udvides til også at omfatte ansatte i de politiske grupper, hvilket er i fuld overensstemmelse med Parlamentets ovennævnte beslutninger om budgettet for henholdsvis 2014 og 2015;

| 36. | bemærker, at det for 2016 foreslås at fjerne 57 stillinger fra stillingsfortegnelsen for Parlamentets generalsekretariat, hvilket skulle medføre en besparelse på ca. 1,8 mio. EUR i betragtning af, at nogle af disse stillinger allerede er ledige, mens medarbejderne på de resterende stillinger enten vil gå på pension eller blive overflyttet i løbet af året; bemærker, at yderligere to stillinger i Parlamentets stillingsfortegnelse foreslås fjernet og overført til Kommissionen i forbindelse med to interinstitutionelle IT-projekter, som forvaltes af Kommissionen, og at der derfor vil blive oprettet to yderligere stillinger i Kommissionens stillingsfortegnelse for 2016; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at det for 2016 foreslås at fjerne 57 stillinger fra stillingsfortegnelsen for Parlamentets generalsekretariat, hvilket skulle medføre en besparelse på ca. 1,8 mio. EUR i betragtning af, at nogle af disse stillinger allerede er ledige, mens medarbejderne på de resterende stillinger enten vil gå på pension eller blive overflyttet i løbet af året; bemærker, at yderligere to stillinger i Parlamentets stillingsfortegnelse foreslås fjernet og overført til Kommissionen i forbindelse med to interinstitutionelle IT-projekter, som forvaltes af Kommissionen, og at der derfor vil blive oprettet to yderligere stillinger i Kommissionens stillingsfortegnelse for 2016;

| 37. | noterer sig generalsekretærens forslag om at oprette 25 yderligere stillinger for at styrke GD SAFE med henblik på at forbedre effektiviteten af sikkerhedssystemerne inden for og uden for Parlamentets bygninger, brandsikring af bygningerne samt med henblik på at sikre passende beskyttelse af dets medlemmer, personale og betydningsfulde gæster i Parlamentets bygninger; udbeder sig en opgørelse over de nøjagtige omkostninger ved disse stillinger; mener imidlertid, at de belgiske myndigheder bør sørge for sikkerhedssystemet uden for Parlamentets bygninger; |
| --- | --- |

37.

noterer sig generalsekretærens forslag om at oprette 25 yderligere stillinger for at styrke GD SAFE med henblik på at forbedre effektiviteten af sikkerhedssystemerne inden for og uden for Parlamentets bygninger, brandsikring af bygningerne samt med henblik på at sikre passende beskyttelse af dets medlemmer, personale og betydningsfulde gæster i Parlamentets bygninger; udbeder sig en opgørelse over de nøjagtige omkostninger ved disse stillinger; mener imidlertid, at de belgiske myndigheder bør sørge for sikkerhedssystemet uden for Parlamentets bygninger;

| 38. | glæder sig over forslaget om at styrke udvalgenes sekretariater med henblik på at give medlemmerne mulighed for at få den nødvendige støtte i forbindelse med kontrol, især i de udvalg, der har det højeste nuværende eller fremtidige antal gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter; understreger, at enhver styrkelse bør ske gennem omplacering; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over forslaget om at styrke udvalgenes sekretariater med henblik på at give medlemmerne mulighed for at få den nødvendige støtte i forbindelse med kontrol, især i de udvalg, der har det højeste nuværende eller fremtidige antal gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter; understreger, at enhver styrkelse bør ske gennem omplacering;

| 39. | bemærker, at generalsekretæren med henblik herpå foreslår oprettelse af 20 yderligere stillinger for at styrke sekretariaterne i de berørte parlamentariske udvalg (ECON, ENVI, ITRE, TRAN og LIBE); |
| --- | --- |

39.

bemærker, at generalsekretæren med henblik herpå foreslår oprettelse af 20 yderligere stillinger for at styrke sekretariaterne i de berørte parlamentariske udvalg (ECON, ENVI, ITRE, TRAN og LIBE);

| 40. | opfordrer generalsekretæren til at forelægge Budgetudvalget et samlet overblik over udviklingen i Parlamentets stillingsfortegnelse og over, hvordan man hidtil har grebet målet om en personalenedskæring på 5 % an, hvordan det forventes opfyldt rettidigt, og hvilket antal af stillinger i stillingsfortegnelsen, der anvendes som reference i forbindelse med gennemførelsen af dette mål; |
| --- | --- |

40.

opfordrer generalsekretæren til at forelægge Budgetudvalget et samlet overblik over udviklingen i Parlamentets stillingsfortegnelse og over, hvordan man hidtil har grebet målet om en personalenedskæring på 5 % an, hvordan det forventes opfyldt rettidigt, og hvilket antal af stillinger i stillingsfortegnelsen, der anvendes som reference i forbindelse med gennemførelsen af dette mål;

Afsluttende bemærkninger

| 41. | vedtager budgetoverslaget for regnskabsåret 2016; |
| --- | --- |

41.

vedtager budgetoverslaget for regnskabsåret 2016;

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og budgetoverslaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

42.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og budgetoverslaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUT L 287 af 29.10.2013, s. 15.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0437.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0036.

---

Torsdag den 30. april 2015

| 21.9.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/194

---

P8_TA(2015)0177

Suspension af anvendelsen af exceptionelle handelsforanstaltninger for så vidt angår Bosnien-Hercegovina ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 30. april 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina (COM(2014)0386 — C8-0039/2014 — 2014/0197(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 346/41)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Forordning (EF) nr. 1215/2009 giver ikke mulighed for midlertidigt at suspendere indrømmelsen af exceptionelle handelsforanstaltninger i tilfælde af modtagernes alvorlige og systematiske krænkelser af de grundlæggende principper for menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet. Det er hensigtsmæssigt at indføre en sådan mulighed for at sikre, at der hurtigt kan træffes foranstaltninger i tilfælde af alvorlige og systematiske overtrædelser af de grundlæggende principper for menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet i et af de lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Forordning (EF) nr. 1215/2009 giver ikke mulighed for midlertidigt at suspendere indrømmelsen af exceptionelle handelsforanstaltninger i tilfælde af modtagernes alvorlige og systematiske krænkelser af de grundlæggende principper for menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet. Det er hensigtsmæssigt at indføre en sådan mulighed for at sikre, at der hurtigt kan træffes foranstaltninger i tilfælde af alvorlige og systematiske overtrædelser af de grundlæggende principper for menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet i et af de lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces.

| (2) | Forordning (EF) nr. 1215/2009 giver ikke mulighed for midlertidigt at suspendere indrømmelsen af exceptionelle handelsforanstaltninger i tilfælde af modtagernes alvorlige og systematiske krænkelser af de grundlæggende principper for menneskerettigheder, demokrati og retsstaten. Det er hensigtsmæssigt at indføre en sådan mulighed for at sikre, at der hurtigt kan træffes foranstaltninger i tilfælde af alvorlige og systematiske overtrædelser af de grundlæggende principper for menneskerettigheder, demokrati og retsstaten i et af de lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces.
  Respekt for de demokratiske principper, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretal er nødvendig for at opnå fremskridt i tiltrædelsesprocessen. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 1215/2009 giver ikke mulighed for midlertidigt at suspendere indrømmelsen af exceptionelle handelsforanstaltninger i tilfælde af modtagernes alvorlige og systematiske krænkelser af de grundlæggende principper for menneskerettigheder, demokrati og retsstaten. Det er hensigtsmæssigt at indføre en sådan mulighed for at sikre, at der hurtigt kan træffes foranstaltninger i tilfælde af alvorlige og systematiske overtrædelser af de grundlæggende principper for menneskerettigheder, demokrati og retsstaten i et af de lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces.
  Respekt for de demokratiske principper, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretal er nødvendig for at opnå fremskridt i tiltrædelsesprocessen.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Siden lanceringen af stabiliserings- og associeringsprocessen er der blevet indgået stabiliserings- og associeringsaftaler med alle berørte vestbalkanske lande med undtagelse af Bosnien-Hercegovina og Kosovo (1). I
  juni 2013 åbnede Rådet op for, at Kommissionen kan indlede forhandlinger
  om en stabilisering- og associeringsaftale med Kosovo. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Siden lanceringen af stabiliserings- og associeringsprocessen er der blevet indgået stabiliserings- og associeringsaftaler med alle berørte vestbalkanske lande med undtagelse af Bosnien-Hercegovina og Kosovo (1). I
  juni 2013 åbnede Rådet op for, at Kommissionen kan indlede forhandlinger
  om en stabilisering- og associeringsaftale med Kosovo.

| (5) | Siden lanceringen af stabiliserings- og associeringsprocessen er der blevet indgået stabiliserings- og associeringsaftaler med alle berørte vestbalkanske lande med undtagelse af Bosnien-Hercegovina og Kosovo (2). I
  maj 2014 blev forhandlingerne
  om en stabiliserings- og associeringsaftale med Kosovo
  afsluttet, og aftalen blev paraferet i juli 2014
  . |
| --- | --- |

(5)

Siden lanceringen af stabiliserings- og associeringsprocessen er der blevet indgået stabiliserings- og associeringsaftaler med alle berørte vestbalkanske lande med undtagelse af Bosnien-Hercegovina og Kosovo (2). I
  maj 2014 blev forhandlingerne
  om en stabiliserings- og associeringsaftale med Kosovo
  afsluttet, og aftalen blev paraferet i juli 2014
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Bosnien-Hercegovina har dog endnu ikke accepteret at tilpasse handelsindrømmelserne i henhold til interimsaftalen for at tage hensyn til den traditionelle præferencehandel mellem Kroatien og Bosnien-Hercegovina inden for den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA). Hvis en aftale om tilpasning af de handelsindrømmelser, der er fastsat i stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen, på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning endnu ikke er blevet undertegnet og således endnu ikke anvendes midlertidigt af Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina, bør de præferencer, som Bosnien-Hercegovina er blevet indrømmet, suspenderes fra den 1. januar 2016. Når Bosnien-Hercegovina og Den Europæiske Union har undertegnet og er begyndt midlertidigt at anvende en aftale om tilpasning af handelsindrømmelserne i interimsaftalen, bør disse præferencer genetableres — |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Bosnien-Hercegovina har dog endnu ikke accepteret at tilpasse handelsindrømmelserne i henhold til interimsaftalen for at tage hensyn til den traditionelle præferencehandel mellem Kroatien og Bosnien-Hercegovina inden for den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA). Hvis en aftale om tilpasning af de handelsindrømmelser, der er fastsat i stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen, på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning endnu ikke er blevet undertegnet og således endnu ikke anvendes midlertidigt af Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina, bør de præferencer, som Bosnien-Hercegovina er blevet indrømmet, suspenderes fra den 1. januar 2016. Når Bosnien-Hercegovina og Den Europæiske Union har undertegnet og er begyndt midlertidigt at anvende en aftale om tilpasning af handelsindrømmelserne i interimsaftalen, bør disse præferencer genetableres —

| (7) | Bosnien-Hercegovina har dog endnu ikke accepteret at tilpasse handelsindrømmelserne i henhold til interimsaftalen for at tage hensyn til den traditionelle præferencehandel mellem Kroatien og Bosnien-Hercegovina inden for den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA). Hvis en aftale om tilpasning af de handelsindrømmelser, der er fastsat i stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen, på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning endnu ikke er blevet undertegnet og således endnu ikke anvendes midlertidigt af Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina, bør de præferencer, som Bosnien-Hercegovina er blevet indrømmet, suspenderes fra den 1. januar 2016. Når Bosnien-Hercegovina og Den Europæiske Union har undertegnet og er begyndt midlertidigt at anvende en aftale om tilpasning af handelsindrømmelserne i interimsaftalen, bør disse præferencer genetableres
  . Myndighederne i Bosnien-Hercegovina og Kommissionen bør forstærke indsatsen for inden den 1. januar 2016 og i overensstemmelse med interimsaftalen at finde en løsning, der er acceptabel for begge parter, specielt hvad angår grænseoverskridende handel. |
| --- | --- |

(7)

Bosnien-Hercegovina har dog endnu ikke accepteret at tilpasse handelsindrømmelserne i henhold til interimsaftalen for at tage hensyn til den traditionelle præferencehandel mellem Kroatien og Bosnien-Hercegovina inden for den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA). Hvis en aftale om tilpasning af de handelsindrømmelser, der er fastsat i stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen, på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning endnu ikke er blevet undertegnet og således endnu ikke anvendes midlertidigt af Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina, bør de præferencer, som Bosnien-Hercegovina er blevet indrømmet, suspenderes fra den 1. januar 2016. Når Bosnien-Hercegovina og Den Europæiske Union har undertegnet og er begyndt midlertidigt at anvende en aftale om tilpasning af handelsindrømmelserne i interimsaftalen, bør disse præferencer genetableres
  . Myndighederne i Bosnien-Hercegovina og Kommissionen bør forstærke indsatsen for inden den 1. januar 2016 og i overensstemmelse med interimsaftalen at finde en løsning, der er acceptabel for begge parter, specielt hvad angår grænseoverskridende handel.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Det er nødvendigt at tage hensyn til de konstante fremskridt, som de omhandlede lande og territorier i det vestlige Balkan gør i retning af EU-medlemsskab, samt Kroatiens tiltrædelse af Unionen og det deraf følgende behov for at tilpasse interimsaftalen med Bosnien-Hercegovina. Det er i denne forbindelse desuden nødvendigt at tage hensyn til Unionens uforbeholdne støtte til Bosnien-Hercegovinas EU-perspektiv, som fremgår af konklusionerne fra samlingen i Udenrigsrådet den 15. december 2014. I disse konklusioner blev det gentaget, at det er nødvendigt, at de bosnisk-hercegovinske politiske ledere forankrer de reformer, som er nødvendige for EU-integrationen, i alle relevante institutioners arbejde, og at det er nødvendigt at sørge for, at alle myndighedsniveauer fungerer og er effektive, således at Bosnien-Hercegovina er i stand til at forberede sig på et fremtidigt EU-medlemsskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Det er nødvendigt at tage hensyn til de konstante fremskridt, som de omhandlede lande og territorier i det vestlige Balkan gør i retning af EU-medlemsskab, samt Kroatiens tiltrædelse af Unionen og det deraf følgende behov for at tilpasse interimsaftalen med Bosnien-Hercegovina. Det er i denne forbindelse desuden nødvendigt at tage hensyn til Unionens uforbeholdne støtte til Bosnien-Hercegovinas EU-perspektiv, som fremgår af konklusionerne fra samlingen i Udenrigsrådet den 15. december 2014. I disse konklusioner blev det gentaget, at det er nødvendigt, at de bosnisk-hercegovinske politiske ledere forankrer de reformer, som er nødvendige for EU-integrationen, i alle relevante institutioners arbejde, og at det er nødvendigt at sørge for, at alle myndighedsniveauer fungerer og er effektive, således at Bosnien-Hercegovina er i stand til at forberede sig på et fremtidigt EU-medlemsskab.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7b) | Den Europæiske Union er fortsat fast besluttet på at støtte Bosnien-Hercegovinas europæiske perspektiv og forventer, at landets politiske ledere gennemfører reformer, som tager sigte på at fremme funktionsdygtige institutioner og sikre lige rettigheder for de tre konstituerende befolkningsgrupper og alle borgere i Bosnien-Hercegovina — |

Kommissionens forslag

Ændring

(7b)

Den Europæiske Union er fortsat fast besluttet på at støtte Bosnien-Hercegovinas europæiske perspektiv og forventer, at landets politiske ledere gennemfører reformer, som tager sigte på at fremme funktionsdygtige institutioner og sikre lige rettigheder for de tre konstituerende befolkningsgrupper og alle borgere i Bosnien-Hercegovina —

Ændring 6

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. - 1 (nyt)

Forordning (EF) nr. 1215/2009

Betragtning 14 a (ny)

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | -1)
     
  Følgende betragtning indsættes: |
| | | |

Nuværende ordlyd

Ændring

-1)
     
  Følgende betragtning indsættes:

Ændring 7

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1215/2009

Artikel 2 — stk. 3

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a)
     
  Artikel 2, stk. 3, affattes således: |
| 3.   Hvis et land eller et territorium ikke overholder betingelserne i stk. 1
  eller 2
  , kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter helt eller delvis suspendere det berørte land eller territoriums berettigelse til at være modtager i henhold til denne forordning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 8, stk. 4. | »3.   Hvis et land eller et territorium ikke overholder betingelserne i stk. 1
  , litra a) eller b)
  , kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter helt eller delvis suspendere det berørte land eller territoriums berettigelse til at være modtager i henhold til denne forordning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 8, stk. 4.« |

Nuværende ordlyd

Ændring

1a)
     
  Artikel 2, stk. 3, affattes således:

3.   Hvis et land eller et territorium ikke overholder betingelserne i stk. 1
  eller 2
  , kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter helt eller delvis suspendere det berørte land eller territoriums berettigelse til at være modtager i henhold til denne forordning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 8, stk. 4.

»3.   Hvis et land eller et territorium ikke overholder betingelserne i stk. 1
  , litra a) eller b)
  , kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter helt eller delvis suspendere det berørte land eller territoriums berettigelse til at være modtager i henhold til denne forordning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 8, stk. 4.«

Ændring 8

Ændring 8

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1 b (nyt)

Artikel 1 — nr. 1 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 1215/2009

Artikel 7 — litra c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b)
     
  I artikel 7 tilføjes følgende litra: |
| | »c) | suspensionen, hel eller delvis, af et berørt lands eller territoriums berettigelse til at være modtager i henhold til denne forordning, i tilfælde af at dette land eller territorium ikke overholder de betingelser, som er fastlagt i artikel 2, stk. 1, litra c) og d), og i artikel 2, stk. 2, i denne forordning.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b)
     
  I artikel 7 tilføjes følgende litra:

1b)

I artikel 7 tilføjes følgende litra:

»c)

suspensionen, hel eller delvis, af et berørt lands eller territoriums berettigelse til at være modtager i henhold til denne forordning, i tilfælde af at dette land eller territorium ikke overholder de betingelser, som er fastlagt i artikel 2, stk. 1, litra c) og d), og i artikel 2, stk. 2, i denne forordning.«

Ændring 9

Ændring 9

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1 c (nyt)

Artikel 1 — nr. 1 c (nyt)

Forordning (EF) nr. 1215/2009

Artikel 10 — stk. 1 — første afsnit — indledning

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c)
     
  Artikel 10, stk. 1, indledningen, affattes således: |
| 1.   Skønner Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser på svig eller manglende administrativt samarbejde i forbindelse med kontrollen af oprindelsesdokumentationen eller en massiv forøgelse af eksporten til Fællesskabet ud over det normale produktions- og eksportkapacitetsniveau eller overtrædelse af bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, fra de i artikel 1 omhandlede landes og territoriers side, kan den træffe foranstaltninger til hel eller delvis suspension af den i denne forordning fastsatte ordning for en periode på tre måneder, forudsat at den forinden: | »1.   Skønner Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser på svig eller manglende administrativt samarbejde i forbindelse med kontrollen af oprindelsesdokumentationen eller en massiv forøgelse af eksporten til Fællesskabet ud over det normale produktions- og eksportkapacitetsniveau eller overtrædelse af bestemmelserne i artikel 2, stk. 1,
  litra a) og b),
  fra de i artikel 1 omhandlede landes og territoriers side, kan den træffe foranstaltninger til hel eller delvis suspension af den i denne forordning fastsatte ordning for en periode på tre måneder, forudsat at den forinden:« |

Nuværende ordlyd

Nuværende ordlyd

Ændring

Ændring

1c)
     
  Artikel 10, stk. 1, indledningen, affattes således:

1c)

Artikel 10, stk. 1, indledningen, affattes således:

1.   Skønner Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser på svig eller manglende administrativt samarbejde i forbindelse med kontrollen af oprindelsesdokumentationen eller en massiv forøgelse af eksporten til Fællesskabet ud over det normale produktions- og eksportkapacitetsniveau eller overtrædelse af bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, fra de i artikel 1 omhandlede landes og territoriers side, kan den træffe foranstaltninger til hel eller delvis suspension af den i denne forordning fastsatte ordning for en periode på tre måneder, forudsat at den forinden:

»1.   Skønner Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser på svig eller manglende administrativt samarbejde i forbindelse med kontrollen af oprindelsesdokumentationen eller en massiv forøgelse af eksporten til Fællesskabet ud over det normale produktions- og eksportkapacitetsniveau eller overtrædelse af bestemmelserne i artikel 2, stk. 1,
  litra a) og b),
  fra de i artikel 1 omhandlede landes og territoriers side, kan den træffe foranstaltninger til hel eller delvis suspension af den i denne forordning fastsatte ordning for en periode på tre måneder, forudsat at den forinden:«

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 61, stk. 2, andet afsnit (A8-0060/2015).

1

(1)  Denne betegnelse er med forbehold for holdningerne til retsstilling og er i overensstemmelse med UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

1

(2)  Denne betegnelse er med forbehold for holdningerne til retsstilling og er i overensstemmelse med UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

2

---