# Službeni list L 49/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 49 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.22. veljače 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 49

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.22. veljače 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/258 оd 21. veljače 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011 radi njezina prilagođavanja promjeni regulatornog ispitnog postupka i pojednostavljivanja administrativnih postupaka za zahtjeve i certifikaciju (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/259 оd 21. veljače 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 427/2014 radi njezina prilagođavanja promjeni regulatornog ispitnog postupka i pojednostavnjivanja administrativnih postupaka za zahtjeve i certifikaciju (
  1
  ) | 9 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/260 оd 21. veljače 2018. o završetku ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1008/2011, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013, za uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine, uvozom poslanim iz Vijetnama bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne | 16 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2018/261 od 22. siječnja 2014. o mjerama potpore SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) koje provodi regija Sardinija u korist Saremara
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9101)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2018/262 оd 14. veljače 2018. o predloženoj građanskoj inicijativi pod nazivom We are a welcoming Europe, let us help!
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 895) | 64 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/263 оd 20. veljače 2018. o izmjeni Provedbene odluke 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 889)

   (
  1
  ) | 66 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/258 оd 21. veljače 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011 radi njezina prilagođavanja promjeni regulatornog ispitnog postupka i pojednostavljivanja administrativnih postupaka za zahtjeve i certifikaciju (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/259 оd 21. veljače 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 427/2014 radi njezina prilagođavanja promjeni regulatornog ispitnog postupka i pojednostavnjivanja administrativnih postupaka za zahtjeve i certifikaciju (
  1
  )

1

9

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/260 оd 21. veljače 2018. o završetku ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1008/2011, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013, za uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine, uvozom poslanim iz Vijetnama bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne

16

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2018/261 od 22. siječnja 2014. o mjerama potpore SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) koje provodi regija Sardinija u korist Saremara
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9101)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9101)

1

22

*

Odluka Komisije (EU) 2018/262 оd 14. veljače 2018. o predloženoj građanskoj inicijativi pod nazivom We are a welcoming Europe, let us help!
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 895)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 895)

64

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/263 оd 20. veljače 2018. o izmjeni Provedbene odluke 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 889)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 889)

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 22.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 49/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/258

оd 21. veljače 2018.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011 radi njezina prilagođavanja promjeni regulatornog ispitnog postupka i pojednostavljivanja administrativnih postupaka za zahtjeve i certifikaciju

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emisija CO2 iz lakih vozila (1), a osobito njezin članak 12. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Komisija je 1. lipnja 2017. prihvatila Globalno usklađeni ispitni postupak za laka vozila (WLTP) kako je utvrđen u Uredbi Komisije (EU) 2017/1151 (2). WLTP zamjenjuje Novi europski vozni ciklus (NEDC) iz Priloga XII. Uredbi Komisije (EZ) br. 692/2008 (3). Od 2021. sukladnost s ciljnim vrijednostima emisija CO2 iz Uredbe (EZ) br. 443/2009 provjerava se na temelju emisija CO2 utvrđenih u skladu s WLTP-om. Od tog se datuma i uštede CO2 koje se temelje na ekoinovacijama određuju na temelju WLTP-a. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 1. lipnja 2017. prihvatila Globalno usklađeni ispitni postupak za laka vozila (WLTP) kako je utvrđen u Uredbi Komisije (EU) 2017/1151 (2). WLTP zamjenjuje Novi europski vozni ciklus (NEDC) iz Priloga XII. Uredbi Komisije (EZ) br. 692/2008 (3). Od 2021. sukladnost s ciljnim vrijednostima emisija CO2 iz Uredbe (EZ) br. 443/2009 provjerava se na temelju emisija CO2 utvrđenih u skladu s WLTP-om. Od tog se datuma i uštede CO2 koje se temelje na ekoinovacijama određuju na temelju WLTP-a.

| (2) | Kako bi se uzele u obzir promjene regulatornog ispitnog postupka i postupak koreliranja vrijednosti CO2 prema WLTP-u s odgovarajućim vrijednostima CO2 prema NEDC-u iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (4), potrebno je izmijeniti Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 725/2011 (5). |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se uzele u obzir promjene regulatornog ispitnog postupka i postupak koreliranja vrijednosti CO2 prema WLTP-u s odgovarajućim vrijednostima CO2 prema NEDC-u iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (4), potrebno je izmijeniti Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 725/2011 (5).

| (3) | Kako bi se osigurao nesmetan prelazak s NEDC-a na WLTP, trebalo bi biti moguće podnijeti zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije na temelju NEDC-a do 31. prosinca 2019. i na temelju WLTP-a od stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurao nesmetan prelazak s NEDC-a na WLTP, trebalo bi biti moguće podnijeti zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije na temelju NEDC-a do 31. prosinca 2019. i na temelju WLTP-a od stupanja na snagu ove Uredbe.

| (4) | Iako je Komisija odobrila više od dvadeset ekoinovacija, do 2017. njihovi su ih proizvođači primijenili u voznom parku u Europskoj uniji u prilično ograničenoj mjeri. Kako bi se promicalo znatnije uvođenje tih tehnologija i najbolje iskoristio potencijal za smanjivanje emisija CO2 iz osobnih automobila, postupak odobravanja i certifikacije trebalo bi pojednostavniti. |
| --- | --- |

(4)

Iako je Komisija odobrila više od dvadeset ekoinovacija, do 2017. njihovi su ih proizvođači primijenili u voznom parku u Europskoj uniji u prilično ograničenoj mjeri. Kako bi se promicalo znatnije uvođenje tih tehnologija i najbolje iskoristio potencijal za smanjivanje emisija CO2 iz osobnih automobila, postupak odobravanja i certifikacije trebalo bi pojednostavniti.

| (5) | Smanjivanjem praga ušteda na 0,5 g CO2/km vjerojatno bi se pospješila veća primjena inovativnih tehnologija za smanjivanje emisija CO2. Međutim, kako bi se osiguralo da se te uštede CO2 stvarno i postignu, neophodno ih je vrlo precizno utvrđivati. Stoga je neophodno procijeniti i kvantificirati nepouzdanost povezanu s metodama koje se primjenjuju za dokazivanje ušteda i uzeti tu nepouzdanost u obzir kada homologacijsko tijelo potvrđuje uštede CO2. Primjereno je promjenu praga ušteda uskladiti s uvođenjem WLTP-a pa bi se stoga novi prag trebao primjenjivati za zahtjeve podnesene na temelju WLTP-a. |
| --- | --- |

(5)

Smanjivanjem praga ušteda na 0,5 g CO2/km vjerojatno bi se pospješila veća primjena inovativnih tehnologija za smanjivanje emisija CO2. Međutim, kako bi se osiguralo da se te uštede CO2 stvarno i postignu, neophodno ih je vrlo precizno utvrđivati. Stoga je neophodno procijeniti i kvantificirati nepouzdanost povezanu s metodama koje se primjenjuju za dokazivanje ušteda i uzeti tu nepouzdanost u obzir kada homologacijsko tijelo potvrđuje uštede CO2. Primjereno je promjenu praga ušteda uskladiti s uvođenjem WLTP-a pa bi se stoga novi prag trebao primjenjivati za zahtjeve podnesene na temelju WLTP-a.

| (6) | Za dokazivanje ušteda CO2, a radi poboljšavanja preciznosti i lakšeg utvrđivanja ušteda CO2, u slučajevima kada uštede ne ovise o vozilu trebalo bi biti moguće ispitivanje sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

(6)

Za dokazivanje ušteda CO2, a radi poboljšavanja preciznosti i lakšeg utvrđivanja ušteda CO2, u slučajevima kada uštede ne ovise o vozilu trebalo bi biti moguće ispitivanje sastavnih dijelova.

| (7) | Kako bi se olakšala certifikacija ušteda CO2 trebalo bi biti moguće da u prijavi za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnositelj zahtjeva predloži, uz detaljnu metodu ispitivanja za utvrđivanje ušteda, pojednostavljenu metodu za procjenjivanje ušteda ili prethodno definirane uštede CO2. Kada se primjenjuju takve pojednostavljene metode ili prethodno definirane uštede CO2, uštede koje potvrđuju homologacijska tijela trebale bi biti utvrđene s rezervom, to jest odražavati najnižu razinu dokazanih ušteda. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se olakšala certifikacija ušteda CO2 trebalo bi biti moguće da u prijavi za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnositelj zahtjeva predloži, uz detaljnu metodu ispitivanja za utvrđivanje ušteda, pojednostavljenu metodu za procjenjivanje ušteda ili prethodno definirane uštede CO2. Kada se primjenjuju takve pojednostavljene metode ili prethodno definirane uštede CO2, uštede koje potvrđuju homologacijska tijela trebale bi biti utvrđene s rezervom, to jest odražavati najnižu razinu dokazanih ušteda.

| (8) | Tehnologija koja je već neko vrijeme široko dostupna na tržištu ne može se smatrati inovativnom u smislu članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 te ne bi trebala biti prihvatljiva kao ekoinovacija. Kako bi se stvorili odgovarajući poticaji, opravdano je zamijeniti referentnu godinu 2009. dinamičnom referentnom godinom koja će služiti kao osnova pri određivanju inovativnosti određene tehnologije. Nova dinamična referentna godina trebala bi se primjenjivati na zahtjeve podnesene od 1. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(8)

Tehnologija koja je već neko vrijeme široko dostupna na tržištu ne može se smatrati inovativnom u smislu članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 te ne bi trebala biti prihvatljiva kao ekoinovacija. Kako bi se stvorili odgovarajući poticaji, opravdano je zamijeniti referentnu godinu 2009. dinamičnom referentnom godinom koja će služiti kao osnova pri određivanju inovativnosti određene tehnologije. Nova dinamična referentna godina trebala bi se primjenjivati na zahtjeve podnesene od 1. siječnja 2020.

| (9) | Ako Komisija utvrdi, na temelju iskustva koje je stečeno ocjenjivanjem niza inovativnih tehnologija s istim svojstvima, da je nedvojbeno i na zadovoljavajući način dokazano da su takve tehnologije u skladu s kriterijima prihvatljivosti iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009, ili ako inovativna tehnologija nije ovisna o parametrima određenog vozila određenog proizvođača, trebalo bi biti moguće odobriti inovativnu tehnologiju kao ekoinovaciju odlukom kojom se omogućuje svim proizvođačima da certificiraju uštede CO2 upućivanjem na tu odluku ako su ispunjeni uvjeti iz te odluke. |
| --- | --- |

(9)

Ako Komisija utvrdi, na temelju iskustva koje je stečeno ocjenjivanjem niza inovativnih tehnologija s istim svojstvima, da je nedvojbeno i na zadovoljavajući način dokazano da su takve tehnologije u skladu s kriterijima prihvatljivosti iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009, ili ako inovativna tehnologija nije ovisna o parametrima određenog vozila određenog proizvođača, trebalo bi biti moguće odobriti inovativnu tehnologiju kao ekoinovaciju odlukom kojom se omogućuje svim proizvođačima da certificiraju uštede CO2 upućivanjem na tu odluku ako su ispunjeni uvjeti iz te odluke.

| (10) | Za neke inovativne tehnologije potrebni su jaki statistički dokazi koji bi podupirali pretpostavke iz zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije uz predložene parametre u metodi ispitivanja. Kako bi skupovi podataka bili što veći, trebalo bi biti moguće da skupina proizvođača ili isporučitelja podnese zahtjev zajedno. U tom slučaju ta bi skupina trebala moći podnijeti zahtjev koji uključuje nekoliko izvješća o provjeri, ako je to neophodno zbog povjerljivosti ili zaštite tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(10)

Za neke inovativne tehnologije potrebni su jaki statistički dokazi koji bi podupirali pretpostavke iz zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije uz predložene parametre u metodi ispitivanja. Kako bi skupovi podataka bili što veći, trebalo bi biti moguće da skupina proizvođača ili isporučitelja podnese zahtjev zajedno. U tom slučaju ta bi skupina trebala moći podnijeti zahtjev koji uključuje nekoliko izvješća o provjeri, ako je to neophodno zbog povjerljivosti ili zaštite tržišnog natjecanja.

| (11) | Kako bi se osiguralo da su certificirane uštede CO2 koje proizvođači koriste za svrhe sukladnosti s ciljnim vrijednostima vjerodostojne, Komisija bi trebala moći brzo reagirati i obavijestiti proizvođače ako primijeti bilo kakva odstupanja ili nedosljednosti u metodi ispitivanja ili inovativnoj tehnologiji koje bi mogle utjecati na razinu certificiranih ušteda, ili ako je se obavijesti o tome. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osiguralo da su certificirane uštede CO2 koje proizvođači koriste za svrhe sukladnosti s ciljnim vrijednostima vjerodostojne, Komisija bi trebala moći brzo reagirati i obavijestiti proizvođače ako primijeti bilo kakva odstupanja ili nedosljednosti u metodi ispitivanja ili inovativnoj tehnologiji koje bi mogle utjecati na razinu certificiranih ušteda, ili ako je se obavijesti o tome.

| (12) | Iskustvo pokazuje da može biti neophodno prilagoditi metode ispitivanja iz odluka o odobravanju ekoinovacija, među ostalim kako bi se uzeo u obzir tehnički razvoj ili kako bi se proširilo područje primjene ekoinovacije na veći broj vozila. Stoga bi trebalo biti moguće da prvotni podnositelj zahtjeva i Komisija zatraže izmjenu tih odluka. |
| --- | --- |

(12)

Iskustvo pokazuje da može biti neophodno prilagoditi metode ispitivanja iz odluka o odobravanju ekoinovacija, među ostalim kako bi se uzeo u obzir tehnički razvoj ili kako bi se proširilo područje primjene ekoinovacije na veći broj vozila. Stoga bi trebalo biti moguće da prvotni podnositelj zahtjeva i Komisija zatraže izmjenu tih odluka.

| (13) | Provedbenu uredbu (EU) br. 725/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(13)

Provedbenu uredbu (EU) br. 725/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (14) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedbena uredba (EU) br. 725/2011 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije može se podnijeti za određenu tehnologiju na temelju ove Uredbe ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:” |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije može se podnijeti za određenu tehnologiju na temelju ove Uredbe ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:”

| (b) | u stavku 2., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | za zahtjeve podnesene do 31. prosinca 2019., ta je tehnologija ugrađena u 3 % ili manje svih novih osobnih automobila koji su registrirani 2009. godine, a za zahtjeve podnesene od 1. siječnja 2020. u 3 % ili manje svih novih osobnih automobila registriranih u godini n – 4 pri čemu je n godina podnošenja zahtjeva;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

| (c) | dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije može se podnijeti uz upućivanje na standardni ispitni postupak u skladu sa sljedećim:






  (a) | novim europskim voznim ciklusom iz Priloga XII. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 31. prosinca 2019.; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije može se podnijeti uz upućivanje na standardni ispitni postupak u skladu sa sljedećim:

(a)

novim europskim voznim ciklusom iz Priloga XII. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 31. prosinca 2019.;

| (b) | globalno usklađenim ispitnim postupkom za laka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*1) od 14. ožujka 2018. |
| --- | --- |

(b)

globalno usklađenim ispitnim postupkom za laka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*1) od 14. ožujka 2018.

(*1)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 оd 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.).”
  "

*1

| 2. | Članak 3. mijenja se kako slijedi:






  i. | točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ‚podnositelj zahtjeva’ znači proizvođač ili isporučitelj ili skupina proizvođačâ ili isporučiteljâ koji predaju zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Članak 3. mijenja se kako slijedi:

i.

točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

‚podnositelj zahtjeva’ znači proizvođač ili isporučitelj ili skupina proizvođačâ ili isporučiteljâ koji predaju zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije;”;

| ii. | dodaje se sljedeća točka (f):






  „(f) | ‚podnositelj zahtjeva za izmjenu’ znači proizvođač ili isporučitelj ili skupina proizvođačâ ili isporučiteljâ koji podnose zahtjev za izmjenu odluke o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije;”. |
| --- | --- | --- |

ii.

dodaje se sljedeća točka (f):

„(f)

‚podnositelj zahtjeva za izmjenu’ znači proizvođač ili isporučitelj ili skupina proizvođačâ ili isporučiteljâ koji podnose zahtjev za izmjenu odluke o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije;”.

| 3. | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Članak 4.
  Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije”; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Članak 4.

Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije”;

| (b) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećom:
  „Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije mora uključivati sljedeće:”; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećom:

„Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije mora uključivati sljedeće:”;

| ii. | točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | metodu koja će se primjenjivati za dokazivanje da se inovativnom tehnologijom smanjuju emisije CO2, uključujući upućivanje na primjenjivi standardni ispitni postupak u skladu s člankom 2. stavkom 3. ili, u slučaju da je Komisija već odobrila takvu metodu, upućivanje na odobrenu metodu;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

metodu koja će se primjenjivati za dokazivanje da se inovativnom tehnologijom smanjuju emisije CO2

| iii. | umeće se sljedeća točka (ea):






  „(ea) | prema potrebi, i dodatno uz metodu iz točke (e), pojednostavljenu metodu za procjenjivanje ušteda CO2 koje treba certificirati ili prethodno definirane vrijednosti uštede CO2 koje će se koristiti za svrhe potvrđivanja svih vozila s ugrađenom inovativnom tehnologijom;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

umeće se sljedeća točka (ea):

„(ea)

prema potrebi, i dodatno uz metodu iz točke (e), pojednostavljenu metodu za procjenjivanje ušteda CO2

2

| iv. | u točki (f) podtočke i. i ii. zamjenjuju se sljedećim:






  „i. | da se smanjenjem emisija postignutim upotrebom inovativne tehnologije kako je određena u skladu s točkom (e) i, ako je primjenjivo, točkom (ea) ispunjavaju relevantni pragovi utvrđeni člankom 9. stavkom 1., uzimajući u obzir moguće smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom; |
| --- | --- | --- |

iv.

u točki (f) podtočke i. i ii. zamjenjuju se sljedećim:

„i.

da se smanjenjem emisija postignutim upotrebom inovativne tehnologije kako je određena u skladu s točkom (e) i, ako je primjenjivo, točkom (ea) ispunjavaju relevantni pragovi utvrđeni člankom 9. stavkom 1., uzimajući u obzir moguće smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom;

| ii. | da uštede CO2 zbog upotrebe inovativne tehnologije nisu obuhvaćene standardnim ispitnim ciklusom mjerenja CO2 iz članka 12. stavka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 443/2009 ili su samo djelomično njime obuhvaćene, i kako je utvrđeno člankom 2. stavkom 3. ove Uredbe;”; |
| --- | --- |

ii.

da uštede CO2 zbog upotrebe inovativne tehnologije nisu obuhvaćene standardnim ispitnim ciklusom mjerenja CO2 iz članka 12. stavka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 443/2009 ili su samo djelomično njime obuhvaćene, i kako je utvrđeno člankom 2. stavkom 3. ove Uredbe;”;

2

2

| v. | Dodaje se točka iv.:






  „iv. | je vrijednost smanjenja CO2 koja se pripisuje određenom vozilu u trenutku certifikacije primjenom pojednostavljene metode za procjenjivanje ili primjenom prethodno definiranih vrijednosti ušteda CO2 iz točke (ea) manja od smanjenja emisija koje je postignuto primjenom inovativne tehnologije kako je određeno primjenom metode ispitivanja iz točke (e) ili jednaka tom smanjenju, uključujući sve moguće interakcije s drugim odobrenim ekoinovacijama.” |
| --- | --- | --- |

v.

Dodaje se točka iv.:

„iv.

je vrijednost smanjenja CO2

2

| 4. | Članak 5. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Članak 5.
  Osnova i ekoinovacija”; |
| --- | --- | --- |

4.

Članak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Članak 5.

Osnova i ekoinovacija”;

| (b) | u stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:






  „(a) | ekoinovativno vozilo u koje se ugrađuje inovativna tehnologija ili, prema potrebi, inovativnu tehnologiju kao odvojeni sastavni dio; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

ekoinovativno vozilo u koje se ugrađuje inovativna tehnologija ili, prema potrebi, inovativnu tehnologiju kao odvojeni sastavni dio;

| (b) | osnovno vozilo u koje se ne ugrađuje inovativna tehnologija, ali je u svim drugim aspektima identično ekoinovativnom vozilu ili, prema potrebi, osnovnu tehnologiju kao odvojeni sastavni dio.”; |
| --- | --- |

(b)

osnovno vozilo u koje se ne ugrađuje inovativna tehnologija, ali je u svim drugim aspektima identično ekoinovativnom vozilu ili, prema potrebi, osnovnu tehnologiju kao odvojeni sastavni dio.”;

| (c) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Ako podnositelj zahtjeva smatra da se informacije iz članaka 8. i 9. mogu dokazati na neki drugi način osim onih iz stavka 1., zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije mora sadržavati potrebne detalje kojima se opravdava takav zaključak i metodu kojom se dobivaju istovjetni rezultati.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ako podnositelj zahtjeva smatra da se informacije iz članaka 8. i 9. mogu dokazati na neki drugi način osim onih iz stavka 1., zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije mora sadržavati potrebne detalje kojima se opravdava takav zaključak i metodu kojom se dobivaju istovjetni rezultati.”;

| (d) | dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Ako se zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnosi na temelju WLTP-a kako je navedeno u članku 2. stavku 3. točki (b), osnovno vozilo mora biti vozilo iz interpolacijske porodice koje predstavlja najgori slučaj za svrhe dokazivanja ušteda zbog ekoinovacije.
  U slučaju iz točke 1.2.3.1. drugog podstavka Podpriloga 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151, osnovno vozilo je ispitno vozilo H.
  Izbor osnovnog vozila mora biti potkrijepljen jakim i neovisnim statističkim dokazima na temelju kojih se mogu izvesti provjerljive pretpostavke o prikladnosti i reprezentativnosti osnovnog vozila.” |
| --- | --- |

(d)

dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Ako se zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnosi na temelju WLTP-a kako je navedeno u članku 2. stavku 3. točki (b), osnovno vozilo mora biti vozilo iz interpolacijske porodice koje predstavlja najgori slučaj za svrhe dokazivanja ušteda zbog ekoinovacije.

U slučaju iz točke 1.2.3.1. drugog podstavka Podpriloga 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151, osnovno vozilo je ispitno vozilo H.

Izbor osnovnog vozila mora biti potkrijepljen jakim i neovisnim statističkim dokazima na temelju kojih se mogu izvesti provjerljive pretpostavke o prikladnosti i reprezentativnosti osnovnog vozila.”

| 5. | Članak 7. mijenja se kako slijedi:






  (a) | dodaje se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   Ako je podnositelj zahtjeva skupina proizvođača ili isporučitelja primjenjuju se sljedeći uvjeti:






  (a) | neovisno i ovlašteno tijelo obavlja provjere iz točaka (a) do (e) stavka 2. za svakog člana skupine podnositelja zahtjeva, prema potrebi, s obzirom na sadržaj zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Članak 7. mijenja se kako slijedi:

(a)

dodaje se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   Ako je podnositelj zahtjeva skupina proizvođača ili isporučitelja primjenjuju se sljedeći uvjeti:

(a)

neovisno i ovlašteno tijelo obavlja provjere iz točaka (a) do (e) stavka 2. za svakog člana skupine podnositelja zahtjeva, prema potrebi, s obzirom na sadržaj zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije;

| (b) | ako je to potrebno zbog povjerljivosti ili zaštite tržišnog natjecanja, članovi skupine podnositelja zahtjeva mogu za isti zahtjev podnijeti više izvješća o provjeri za različite skupove podataka.”; |
| --- | --- |

(b)

ako je to potrebno zbog povjerljivosti ili zaštite tržišnog natjecanja, članovi skupine podnositelja zahtjeva mogu za isti zahtjev podnijeti više izvješća o provjeri za različite skupove podataka.”;

| (b) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | umeće se sljedeća točka (ca):






  „(ca) | provjerava, kad je riječ o članku 4. stavku 2. točki (ea), da su pojednostavljena metoda za procjenjivanje ili prethodno definirane vrijednosti ušteda CO2 iz te točke primjerene za certificiranje ušteda CO2 za relevantna vozila iz točke članka 4. stavka 2. točke (d) i da ispunjavaju minimalne zahtjeve iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv.;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

umeće se sljedeća točka (ca):

„(ca)

provjerava, kad je riječ o članku 4. stavku 2. točki (ea), da su pojednostavljena metoda za procjenjivanje ili prethodno definirane vrijednosti ušteda CO2

2

| ii. | dodaje se sljedeći podstavak:
  „Za potrebe točaka (c) i (ca) neovisno i ovlašteno tijelo dostavlja protokole za ispitivanje uspostavljene radi tih provjera.”; |
| --- | --- |

ii.

dodaje se sljedeći podstavak:

„Za potrebe točaka (c) i (ca) neovisno i ovlašteno tijelo dostavlja protokole za ispitivanje uspostavljene radi tih provjera.”;

| (c) | u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Za potrebe certifikacije ušteda CO2 u skladu s člankom 11. neovisno ovlašteno tijelo, na zahtjev proizvođača, sastavlja izvješće o interakciji više ekoinovacija ugrađenih u jedan tip, inačicu ili izvedbu vozila, odnosno u interpolacijsku porodicu gdje je to primjenjivo.” |
| --- | --- |

(c)

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Za potrebe certifikacije ušteda CO2 u skladu s člankom 11. neovisno ovlašteno tijelo, na zahtjev proizvođača, sastavlja izvješće o interakciji više ekoinovacija ugrađenih u jedan tip, inačicu ili izvedbu vozila, odnosno u interpolacijsku porodicu gdje je to primjenjivo.”

2

| 6. | Članak 8. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:






  „(a) | emisije CO2 iz osnovnog vozila i iz vozila s ekoinovacijom u kojem inovativna tehnologija radi, dobivene primjenom metode iz članka 4. stavka 2. točke (e), i, prema potrebi, primjenom pojednostavljene metode za procjenjivanje iz točke (ea) tog članka; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Članak 8. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

emisije CO2 iz osnovnog vozila i iz vozila s ekoinovacijom u kojem inovativna tehnologija radi, dobivene primjenom metode iz članka 4. stavka 2. točke (e), i, prema potrebi, primjenom pojednostavljene metode za procjenjivanje iz točke (ea) tog članka;

2

| (b) | emisije CO2 iz osnovnog vozila i iz vozila s ekoinovacijom u kojem inovativna tehnologija radi, dobivene primjenom standardnog postupka ispitivanja iz članka 2. stavka 3. točke (a) ili (b).”; |
| --- | --- |

(b)

emisije CO2 iz osnovnog vozila i iz vozila s ekoinovacijom u kojem inovativna tehnologija radi, dobivene primjenom standardnog postupka ispitivanja iz članka 2. stavka 3. točke (a) ili (b).”;

2

| (b) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Ako se zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnosi uz upućivanje na članak 2. stavak 3. točku (b), nepouzdanost se procjenjuje i kvantificira za svrhe određivanja uštede. Kvantificirana nepouzdanost oduzima se od ukupnih ušteda.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Ako se zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnosi uz upućivanje na članak 2. stavak 3. točku (b), nepouzdanost se procjenjuje i kvantificira za svrhe određivanja uštede. Kvantificirana nepouzdanost oduzima se od ukupnih ušteda.”;

| (c) | dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Za prethodno definirane vrijednosti ušteda CO2 koje su predložene u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (ea), te se vrijednosti određuju na razini koja je manja od ukupnih ušteda određenih u skladu sa stavkom 2. ili jednaka njima.” |
| --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Za prethodno definirane vrijednosti ušteda CO2 koje su predložene u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (ea), te se vrijednosti određuju na razini koja je manja od ukupnih ušteda određenih u skladu sa stavkom 2. ili jednaka njima.”

| 7. | Članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Najmanje smanjenje ostvareno upotrebom inovativne tehnologije u skladu s člankom 8. stavkom 2. iznosi:






  (a) | 1 g CO2/km za zahtjeve podnesene s upućivanjem na članak 2. stavak 3. točku (a); |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Najmanje smanjenje ostvareno upotrebom inovativne tehnologije u skladu s člankom 8. stavkom 2. iznosi:

(a)

1 g CO2/km za zahtjeve podnesene s upućivanjem na članak 2. stavak 3. točku (a);

| (b) | 0,5 g CO2/km za zahtjeve podnesene s upućivanjem na članak 2. stavak 3. točku (b).”; |
| --- | --- |

(b)

0,5 g CO2/km za zahtjeve podnesene s upućivanjem na članak 2. stavak 3. točku (b).”;

| (b) | u stavku 2. riječi „standardnom ispitnom ciklusu” zamjenjuju se riječima „standardnom ispitnom postupku”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. riječi „standardnom ispitnom ciklusu” zamjenjuju se riječima „standardnom ispitnom postupku”.

| 8. | Naslov članka 10. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 10.
  Ocjena zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije”. |
| --- | --- |

8.

Naslov članka 10. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 10.

Ocjena zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije”.

| 9. | Članak 11. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Uštede CO2 ostvarene upotrebom ekoinovacije kojima je izdana potvrda i koje su dokazane u skladu s odgovarajućom odlukom o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije, navode se odvojeno u homologacijskoj dokumentaciji i u certifikatu o sukladnosti u skladu s Direktivom 2007/46/EZ, na temelju ispitivanja koja provode tehničke službe u skladu s člankom 11. te direktive primjenom odobrenih metoda ispitivanja.
  Podložno uvjetima odluke o odobrenju, kvantificirana nepouzdanost iz članka 8. stavka 2. oduzima se od ukupnih ušteda koje se podnose na certificiranje. Ako su uštede CO2, dobivene primjenom određene ekoinovacije za određeni tip, varijantu, izvedbu i, ako je primjenjivo, interpolacijsku porodicu, niže od graničnih vrijednosti određenih u članku 9. stavku 1., tim se uštedama ne izdaje potvrda.
  Ako su prethodno definirane uštede CO2 utvrđene u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (ea) navedene u odluci o odobrenju, predmetna vrijednost prethodno definiranih ušteda CO2 može se izravno unijeti u homologacijsku dokumentaciju, pod uvjetom da homologacijsko tijelo može potvrditi da je u vozilo ugrađena tehnologija u skladu sa specifikacijama iz odluke o odobrenju.”; |
| --- | --- | --- |

9.

Članak 11. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Uštede CO2 ostvarene upotrebom ekoinovacije kojima je izdana potvrda i koje su dokazane u skladu s odgovarajućom odlukom o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije, navode se odvojeno u homologacijskoj dokumentaciji i u certifikatu o sukladnosti u skladu s Direktivom 2007/46/EZ, na temelju ispitivanja koja provode tehničke službe u skladu s člankom 11. te direktive primjenom odobrenih metoda ispitivanja.

Podložno uvjetima odluke o odobrenju, kvantificirana nepouzdanost iz članka 8. stavka 2. oduzima se od ukupnih ušteda koje se podnose na certificiranje. Ako su uštede CO2, dobivene primjenom određene ekoinovacije za određeni tip, varijantu, izvedbu i, ako je primjenjivo, interpolacijsku porodicu, niže od graničnih vrijednosti određenih u članku 9. stavku 1., tim se uštedama ne izdaje potvrda.

Ako su prethodno definirane uštede CO2 utvrđene u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (ea) navedene u odluci o odobrenju, predmetna vrijednost prethodno definiranih ušteda CO2 može se izravno unijeti u homologacijsku dokumentaciju, pod uvjetom da homologacijsko tijelo može potvrditi da je u vozilo ugrađena tehnologija u skladu sa specifikacijama iz odluke o odobrenju.”;

| (b) | u stavku 4. drugom podstavku vrijednost „1 g CO2/km” zamjenjuje se vrijednošću „0,5 g CO2/km”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 4. drugom podstavku vrijednost „1 g CO2/km” zamjenjuje se vrijednošću „0,5 g CO2/km”.

2

2

| 10. | Članak 12. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. nakon drugog podstavka dodaje se sljedeći podstavak:
  „Komisija također može, ako utvrdi ili je se obavijesti da u metodi ispitivanja ili u inovativnoj tehnologiji postoje odstupanja ili nedosljednosti u odnosu na podatke koje je dobila u okviru zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije, o tome obavijestiti proizvođača.”; |
| --- | --- | --- |

10.

Članak 12. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. nakon drugog podstavka dodaje se sljedeći podstavak:

„Komisija također može, ako utvrdi ili je se obavijesti da u metodi ispitivanja ili u inovativnoj tehnologiji postoje odstupanja ili nedosljednosti u odnosu na podatke koje je dobila u okviru zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije, o tome obavijestiti proizvođača.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Proizvođač čije se potvrđene uštede CO2 više ne uzimaju u obzir može podnijeti zahtjev za izdavanje nove potvrde za predmetna vozila u skladu s postupkom koji je utvrđen člankom 11. ili može, prema potrebi, podnijeti zahtjev za izmjenu odluke o odobrenju u skladu s člankom 12.a, a taj zahtjev mora biti popraćen dokazima koji su potrebni za potvrđivanje primjerenosti metode ispitivanja i razine ušteda CO2 postignutih primjenom inovativne tehnologije.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Proizvođač čije se potvrđene uštede CO2 više ne uzimaju u obzir može podnijeti zahtjev za izdavanje nove potvrde za predmetna vozila u skladu s postupkom koji je utvrđen člankom 11. ili može, prema potrebi, podnijeti zahtjev za izmjenu odluke o odobrenju u skladu s člankom 12.a, a taj zahtjev mora biti popraćen dokazima koji su potrebni za potvrđivanje primjerenosti metode ispitivanja i razine ušteda CO2 postignutih primjenom inovativne tehnologije.”

| 11. | Umeće se sljedeći članak 12.a:

  „Članak 12.a
  Izmjena odluke o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije

  1.   Proizvođač ili isporučitelj, uključujući prvotnog podnositelja zahtjeva, može Komisiji podnijeti zahtjev za izmjenu postojeće odluke o odobrenju. Takav zahtjev i sva prateća dokumentacija dostavljaju se i elektroničkom poštom ili elektroničkim nosačem podataka ili se šalju na poslužitelj kojim upravlja Komisija. Zahtjev u pisanom obliku mora sadržavati popis prateće dokumentacije.


  2.   Uz zahtjev za izmjenu šalju se sljedeće informacije i dokazi:






  (a) | detalji za kontakt podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

11.

Umeće se sljedeći članak 12.a:

„Članak 12.a

Izmjena odluke o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije

1.   Proizvođač ili isporučitelj, uključujući prvotnog podnositelja zahtjeva, može Komisiji podnijeti zahtjev za izmjenu postojeće odluke o odobrenju. Takav zahtjev i sva prateća dokumentacija dostavljaju se i elektroničkom poštom ili elektroničkim nosačem podataka ili se šalju na poslužitelj kojim upravlja Komisija. Zahtjev u pisanom obliku mora sadržavati popis prateće dokumentacije.

2.   Uz zahtjev za izmjenu šalju se sljedeće informacije i dokazi:

(a)

detalji za kontakt podnositelja zahtjeva;

| (b) | upućivanje na odluku o odobrenju koja se mijenja; |
| --- | --- |

(b)

upućivanje na odluku o odobrenju koja se mijenja;

| (c) | opis predloženih izmjena i sažetak tog opisa; |
| --- | --- |

(c)

opis predloženih izmjena i sažetak tog opisa;

| (d) | dokazi koji pokazuju nužnost i primjerenost izmjena; |
| --- | --- |

(d)

dokazi koji pokazuju nužnost i primjerenost izmjena;

| (e) | dokazi da je smanjenje emisija postignuto upotrebom inovativne tehnologije kako je utvrđeno primjenom izmijenjene metode ispitivanja ili, prema potrebi, nove ili izmijenjene pojednostavljene metode za procjenjivanje, ili na temelju prethodno definiranih ušteda CO2, u skladu s odgovarajućim pragovima iz članka 9. stavka 1., uzimajući u obzir smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom; |
| --- | --- |

(e)

dokazi da je smanjenje emisija postignuto upotrebom inovativne tehnologije kako je utvrđeno primjenom izmijenjene metode ispitivanja ili, prema potrebi, nove ili izmijenjene pojednostavljene metode za procjenjivanje, ili na temelju prethodno definiranih ušteda CO2, u skladu s odgovarajućim pragovima iz članka 9. stavka 1., uzimajući u obzir smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom;

| (f) | posebno izvješće o provjeri koje sastavlja neovisno ovlašteno tijelo, i u kojem se provjerava sljedeće:






  i. | da je izmijenjena ispitna metoda u skladu sa zahtjevima iz članka 6. stavka 1. i, ako je primjenjivo, sa zahtjevima iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv.; |
| --- | --- | --- |

(f)

posebno izvješće o provjeri koje sastavlja neovisno ovlašteno tijelo, i u kojem se provjerava sljedeće:

i.

da je izmijenjena ispitna metoda u skladu sa zahtjevima iz članka 6. stavka 1. i, ako je primjenjivo, sa zahtjevima iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv.;

| ii. | da je smanjenje emisija postignuto upotrebom inovativne tehnologije kako je utvrđeno primjenom izmijenjene metode ispitivanja ili, prema potrebi, nove ili izmijenjene pojednostavljene metode za procjenjivanje, ili na temelju prethodno definiranih ušteda CO2, u skladu s odgovarajućim pragovima iz članka 9. stavka 1., uzimajući u obzir smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom. |
| --- | --- |

ii.

da je smanjenje emisija postignuto upotrebom inovativne tehnologije kako je utvrđeno primjenom izmijenjene metode ispitivanja ili, prema potrebi, nove ili izmijenjene pojednostavljene metode za procjenjivanje, ili na temelju prethodno definiranih ušteda CO2, u skladu s odgovarajućim pragovima iz članka 9. stavka 1., uzimajući u obzir smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom.

3.   Po primitku zahtjeva za izmjenu Komisija objavljuje sažetak opisa predloženih izmjena iz točke 2. podtočke (c).

4.   Komisija ocjenjuje zahtjev za izmjenu i u roku od devet mjeseci od primitka potpunog zahtjeva mijenja odluku o odobrenju, osim ako se pojave primjedbe u pogledu primjerenosti predloženih izmjena.

U izmijenjenoj odluci o odobrenju navodi se, prema potrebi, njezina primjenjivost i informacije potrebne za certifikaciju ušteda CO2 u skladu s člankom 11. ove Uredbe, podložno iznimkama od prava javnog pristupa dokumentima kako je definirano Uredbom (EZ) br. 1049/2001.

5.   Komisija može zahtijevati prilagodbe predloženih izmjena. U tom slučaju, Komisija se o sadržaju predloženih izmjena savjetuje s podnositeljem zahtjeva i drugim relevantnim dionicima, uključujući prvotnog podnositelja zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije, i prema potrebi uzima u obzir zaprimljene primjedbe.

6.   Razdoblje ocjenjivanja može se produžiti za pet mjeseci ako Komisija utvrdi da zbog složenosti inovativne tehnologije i prateće metode ispitivanja ili zbog veličine i sadržaja zahtjeva ne može primjereno ocijeniti taj zahtjev unutar razdoblja za ocjenjivanje od devet mjeseci.

Komisija u roku od 40 dana od primitka zahtjeva obavješćuje podnositelja zahtjeva o produženju razdoblja za ocjenjivanje.

7.   Komisija može na vlastitu inicijativu u svakom trenutku izmijeniti odluku o odobrenju, posebno kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak. Komisija se o izmjenama koje razmatra savjetuje s prvotnim podnositeljem zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije i s ostalim relevantnim dionicima te prema potrebi uzima u obzir zaprimljene primjedbe.”

| 12. | Članak 14. briše se. |
| --- | --- |

12.

Članak 14. briše se.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 140, 5.6.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 od 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 692/2008 od 18. srpnja 2008. o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji motornih vozila s obzirom na emisije iz lakih osobnih i teretnih vozila (Euro 5 i Euro 6) i dostupnosti podataka za popravke i održavanje vozila (SL L 199, 28.7.2008., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 od 2. lipnja 2017. o utvrđivanju metodologije za određivanje korelacijskih parametara nužnih za uzimanje u obzir promjene regulatornog ispitnog postupka i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1014/2010 (SL L 175, 7.7.2017., str. 679.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 725/2011 od 26. srpnja 2011. o uspostavljanju postupka za odobravanje i certifikaciju inovativnih tehnologija za smanjenje emisija CO2 iz osobnih automobila sukladno Uredbi (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 194, 26.7.2011., str. 19.).

5

2

---

| 22.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 49/9

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/259

оd 21. veljače 2018.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 427/2014 radi njezina prilagođavanja promjeni regulatornog ispitnog postupka i pojednostavnjivanja administrativnih postupaka za zahtjeve i certifikaciju

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila (1), a posebno njezin članak 12. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Komisija je 1. lipnja 2017. prihvatila Globalno usklađeni ispitni postupak za laka vozila (WLTP) utvrđen u Uredbi Komisije (EU) 2017/1151 (2). WLTP zamjenjuje Novi europski vozni ciklus (NEDC) iz Priloga XII. Uredbi (EZ) br. 692/2008 (3). Od 2021. sukladnost s ciljanim vrijednostima emisija CO2 iz uredbe (EU) br. 510/2011 provjerava se na temelju emisija CO2 utvrđenih u skladu s WLTP-om. Od tog se datuma i uštede CO2 koje se temelje na ekoinovacijama određuju na temelju WLTP-a. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 1. lipnja 2017. prihvatila Globalno usklađeni ispitni postupak za laka vozila (WLTP) utvrđen u Uredbi Komisije (EU) 2017/1151 (2). WLTP zamjenjuje Novi europski vozni ciklus (NEDC) iz Priloga XII. Uredbi (EZ) br. 692/2008 (3). Od 2021. sukladnost s ciljanim vrijednostima emisija CO2 iz uredbe (EU) br. 510/2011 provjerava se na temelju emisija CO2 utvrđenih u skladu s WLTP-om. Od tog se datuma i uštede CO2 koje se temelje na ekoinovacijama određuju na temelju WLTP-a.

| (2) | Kako bi se uzele u obzir promjene regulatornog ispitnog postupka i postupak koreliranja vrijednosti CO2 prema WLTP-u s odgovarajućim vrijednostima CO2 prema NEDC-u iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (4), potrebno je izmijeniti Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 427/2014 (5). |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se uzele u obzir promjene regulatornog ispitnog postupka i postupak koreliranja vrijednosti CO2 prema WLTP-u s odgovarajućim vrijednostima CO2 prema NEDC-u iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (4), potrebno je izmijeniti Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 427/2014 (5).

| (3) | Kako bi se osigurao nesmetan prelazak s NEDC-a na WLTP, trebalo bi biti moguće podnijeti zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije na temelju NEDC-a do 31. prosinca 2019. i na temelju WLTP-a od stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurao nesmetan prelazak s NEDC-a na WLTP, trebalo bi biti moguće podnijeti zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije na temelju NEDC-a do 31. prosinca 2019. i na temelju WLTP-a od stupanja na snagu ove Uredbe.

| (4) | Iako je Komisija odobrila više od dvadeset ekoinovacija, do 2017. njihovi su ih proizvođači primijenili u voznom parku u Europskoj uniji u prilično ograničenoj mjeri. Kako bi se promicalo znatnije uvođenje tih tehnologija i najbolje iskoristio potencijal za smanjivanje emisija CO2 iz lakih gospodarskih vozila, postupak odobravanja i certifikacije trebalo bi pojednostavniti. |
| --- | --- |

(4)

Iako je Komisija odobrila više od dvadeset ekoinovacija, do 2017. njihovi su ih proizvođači primijenili u voznom parku u Europskoj uniji u prilično ograničenoj mjeri. Kako bi se promicalo znatnije uvođenje tih tehnologija i najbolje iskoristio potencijal za smanjivanje emisija CO2 iz lakih gospodarskih vozila, postupak odobravanja i certifikacije trebalo bi pojednostavniti.

| (5) | Smanjivanjem praga ušteda na 0,5 g CO2/km vjerojatno bi se pospješila veća primjena inovativnih tehnologija za smanjivanje emisija CO2. Međutim, kako bi se osiguralo da se te uštede CO2 stvarno i postignu, neophodno ih je je vrlo precizno utvrđivati. Stoga je neophodno procijeniti i kvantificirati nepouzdanost povezanu s metodama koje se primjenjuju za dokazivanje ušteda i uzeti tu nepouzdanost u obzir kada homologacijsko tijelo potvrđuje uštede CO2. Primjereno je promjenu praga ušteda uskladiti s uvođenjem WLTP-a pa bi se stoga novi prag trebao primjenjivati za zahtjeve podnesene na temelju WLTP-a. |
| --- | --- |

(5)

Smanjivanjem praga ušteda na 0,5 g CO2/km vjerojatno bi se pospješila veća primjena inovativnih tehnologija za smanjivanje emisija CO2. Međutim, kako bi se osiguralo da se te uštede CO2 stvarno i postignu, neophodno ih je je vrlo precizno utvrđivati. Stoga je neophodno procijeniti i kvantificirati nepouzdanost povezanu s metodama koje se primjenjuju za dokazivanje ušteda i uzeti tu nepouzdanost u obzir kada homologacijsko tijelo potvrđuje uštede CO2. Primjereno je promjenu praga ušteda uskladiti s uvođenjem WLTP-a pa bi se stoga novi prag trebao primjenjivati za zahtjeve podnesene na temelju WLTP-a.

| (6) | Za dokazivanje ušteda CO2, a radi poboljšavanja preciznosti i lakšeg utvrđivanja ušteda CO2, u slučajevima kada uštede ne ovise o vozilu trebalo bi biti moguće ispitivanje samo sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

(6)

Za dokazivanje ušteda CO2, a radi poboljšavanja preciznosti i lakšeg utvrđivanja ušteda CO2, u slučajevima kada uštede ne ovise o vozilu trebalo bi biti moguće ispitivanje samo sastavnih dijelova.

| (7) | Kako bi se olakšala certifikacija ušteda CO2, trebalo bi biti moguće da u prijavi za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnositelj zahtjeva predloži, uz detaljnu metodu ispitivanja za utvrđivanje ušteda, pojednostavnjenu metodu za procjenjivanje ušteda ili prethodno definirane uštede CO2. Kada se primjenjuju takve pojednostavnjene metode ili prethodno definirane uštede CO2, uštede koje potvrđuju homologacijska tijela trebale bi biti utvrđene s rezervom, to jest odražavati najnižu razinu dokazanih ušteda. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se olakšala certifikacija ušteda CO2, trebalo bi biti moguće da u prijavi za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnositelj zahtjeva predloži, uz detaljnu metodu ispitivanja za utvrđivanje ušteda, pojednostavnjenu metodu za procjenjivanje ušteda ili prethodno definirane uštede CO2. Kada se primjenjuju takve pojednostavnjene metode ili prethodno definirane uštede CO2, uštede koje potvrđuju homologacijska tijela trebale bi biti utvrđene s rezervom, to jest odražavati najnižu razinu dokazanih ušteda.

| (8) | Tehnologija koja je već neko vrijeme široko dostupna na tržištu ne može se smatrati inovativnom u smislu članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 te ne bi trebala biti prihvatljiva kao ekoinovacija. Kako bi se stvorili odgovarajući poticaji, opravdano je zamijeniti referentnu godinu 2009. dinamičnom referentnom godinom koja će služiti kao osnova pri određivanju inovativnosti određene tehnologije. Nova dinamična referentna godina trebala bi se primjenjivati na zahtjeve podnesene od 1. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(8)

Tehnologija koja je već neko vrijeme široko dostupna na tržištu ne može se smatrati inovativnom u smislu članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 te ne bi trebala biti prihvatljiva kao ekoinovacija. Kako bi se stvorili odgovarajući poticaji, opravdano je zamijeniti referentnu godinu 2009. dinamičnom referentnom godinom koja će služiti kao osnova pri određivanju inovativnosti određene tehnologije. Nova dinamična referentna godina trebala bi se primjenjivati na zahtjeve podnesene od 1. siječnja 2020.

| (9) | Ako Komisija utvrdi, na temelju iskustva koje je stečeno ocjenjivanjem niza inovativnih tehnologija s istim svojstvima, da je nedvojbeno i na zadovoljavajući način dokazano da su takve tehnologije u skladu s kriterijima prihvatljivosti iz članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011, ili ako inovativna tehnologija nije ovisna o parametrima određenog vozila određenog proizvođača, trebalo bi biti moguće odobriti inovativnu tehnologiju kao ekoinovaciju odlukom kojom se omogućuje svim proizvođačima da certificiraju uštede CO2 upućivanjem na tu odluku ako su ispunjeni uvjeti iz te odluke. |
| --- | --- |

(9)

Ako Komisija utvrdi, na temelju iskustva koje je stečeno ocjenjivanjem niza inovativnih tehnologija s istim svojstvima, da je nedvojbeno i na zadovoljavajući način dokazano da su takve tehnologije u skladu s kriterijima prihvatljivosti iz članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011, ili ako inovativna tehnologija nije ovisna o parametrima određenog vozila određenog proizvođača, trebalo bi biti moguće odobriti inovativnu tehnologiju kao ekoinovaciju odlukom kojom se omogućuje svim proizvođačima da certificiraju uštede CO2 upućivanjem na tu odluku ako su ispunjeni uvjeti iz te odluke.

| (10) | Za neke inovativne tehnologije potrebni su jaki statistički dokazi koji bi podupirali pretpostavke iz zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije uz predložene parametre u metodi ispitivanja. Kako bi skupovi podataka bili što veći, trebalo bi biti moguće da skupina proizvođača ili isporučitelja podnese zahtjev zajedno. U tom slučaju ta bi skupina trebala moći podnijeti zahtjev koji uključuje nekoliko izvješća o provjeri, ako je to neophodno zbog povjerljivosti ili zaštite tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(10)

Za neke inovativne tehnologije potrebni su jaki statistički dokazi koji bi podupirali pretpostavke iz zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije uz predložene parametre u metodi ispitivanja. Kako bi skupovi podataka bili što veći, trebalo bi biti moguće da skupina proizvođača ili isporučitelja podnese zahtjev zajedno. U tom slučaju ta bi skupina trebala moći podnijeti zahtjev koji uključuje nekoliko izvješća o provjeri, ako je to neophodno zbog povjerljivosti ili zaštite tržišnog natjecanja.

| (11) | Kako bi se osiguralo da su certificirane uštede CO2 koje proizvođači koriste za svrhe sukladnosti s ciljnim vrijednostima vjerodostojne, Komisija bi trebala moći brzo reagirati i obavijestiti proizvođače ako primijeti bilo kakva odstupanja ili nedosljednosti u metodi ispitivanja ili inovativnoj tehnologiji koje bi mogle utjecati na razinu certificiranih ušteda, ili ako je se obavijesti o tome. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osiguralo da su certificirane uštede CO2 koje proizvođači koriste za svrhe sukladnosti s ciljnim vrijednostima vjerodostojne, Komisija bi trebala moći brzo reagirati i obavijestiti proizvođače ako primijeti bilo kakva odstupanja ili nedosljednosti u metodi ispitivanja ili inovativnoj tehnologiji koje bi mogle utjecati na razinu certificiranih ušteda, ili ako je se obavijesti o tome.

| (12) | Iskustvo pokazuje da može biti neophodno prilagoditi metode ispitivanja iz odluka o odobrenju ekoinovacija, među ostalim kako bi se uzeo u obzir tehnički razvoj ili kako bi se proširilo područje primjene ekoinovacije na veći broj vozila. Stoga bi trebalo biti moguće da prvotni podnositelj zahtjeva i Komisija zatraže izmjenu tih odluka. |
| --- | --- |

(12)

Iskustvo pokazuje da može biti neophodno prilagoditi metode ispitivanja iz odluka o odobrenju ekoinovacija, među ostalim kako bi se uzeo u obzir tehnički razvoj ili kako bi se proširilo područje primjene ekoinovacije na veći broj vozila. Stoga bi trebalo biti moguće da prvotni podnositelj zahtjeva i Komisija zatraže izmjenu tih odluka.

| (13) | Provedbenu uredbu (EU) br. 427/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(13)

Provedbenu uredbu (EU) br. 427/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (14) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedbena uredba (EU) br. 427/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije može se podnijeti za određenu tehnologiju na temelju ove Uredbe ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:”; |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije može se podnijeti za određenu tehnologiju na temelju ove Uredbe ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:”;

| (b) | u stavku 2., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | za zahtjeve podnesene do 31. prosinca 2019. ta je tehnologija ugrađena u 3 % ili manje svih novih lakih gospodarskih vozila koja su registrirana 2009., a za zahtjeve podnesene od 1. siječnja 2020. u 3 % ili manje svih novih lakih gospodarskih vozila registriranih u godini n – 4 pri čemu je n godina podnošenja zahtjeva;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

| (c) | dodaje se sljedeći stavak 4.:

  „4.   Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije može se podnijeti uz upućivanje na standardni postupak ispitivanja u skladu sa sljedećim:






  (a) | Novim europskim voznim ciklusom iz Priloga XII. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 31. prosinca 2019.; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije može se podnijeti uz upućivanje na standardni postupak ispitivanja u skladu sa sljedećim:

(a)

Novim europskim voznim ciklusom iz Priloga XII. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 31. prosinca 2019.;

| (b) | Globalno usklađenim ispitnim postupkom za laka vozila iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*1) od 14. ožujka 2018. |
| --- | --- |

(b)

Globalno usklađenim ispitnim postupkom za laka vozila iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*1) od 14. ožujka 2018.

(*1)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 оd 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.).”
  "

*1

| 2. | Članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | ‚podnositelj zahtjeva’ znači proizvođač ili isporučitelj ili skupina proizvođačâ ili isporučiteljâ koji predaju zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

‚podnositelj zahtjeva’ znači proizvođač ili isporučitelj ili skupina proizvođačâ ili isporučiteljâ koji predaju zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije;”;

| (b) | točka 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | ‚podnositelj zahtjeva za izmjenu’ znači proizvođač ili isporučitelj ili skupina proizvođačâ ili isporučiteljâ koji podnose zahtjev za izmjenu odluke o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije;”. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

‚podnositelj zahtjeva za izmjenu’ znači proizvođač ili isporučitelj ili skupina proizvođačâ ili isporučiteljâ koji podnose zahtjev za izmjenu odluke o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije;”.

| 3. | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Članak 4.
  Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije”; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Članak 4.

Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije”;

| (b) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećom:
  „Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije mora uključivati sljedeće:” |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećom:

„Zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije mora uključivati sljedeće:”

| ii. | točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | metodu koja će se primjenjivati za dokazivanje da se inovativnom tehnologijom smanjuju emisije CO2, uključujući upućivanje na primjenjivi standardni ispitni postupak u skladu s člankom 2. stavkom 4. ili, u slučaju da je Komisija već odobrila takvu metodu, upućivanje na odobrenu metodu;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

metodu koja će se primjenjivati za dokazivanje da se inovativnom tehnologijom smanjuju emisije CO2

| iii. | umeće se sljedeća točka (ea):






  „(ea) | prema potrebi, i dodatno uz metodu iz točke (e), pojednostavnjenu metodu za procjenjivanje ušteda CO2 koje treba certificirati ili prethodno definirane vrijednosti uštede CO2 koje će se koristiti za svrhe potvrđivanja svih vozila s ugrađenom inovativnom tehnologijom;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

umeće se sljedeća točka (ea):

„(ea)

prema potrebi, i dodatno uz metodu iz točke (e), pojednostavnjenu metodu za procjenjivanje ušteda CO2

2

| iv. | u točki (f) podtočke i. i ii. zamjenjuju se sljedećim:






  „i. | da se smanjenjem emisija postignutim upotrebom inovativne tehnologije kako je određena u skladu s točkom (e) i, ako je primjenjivo, točkom (ea) postižu relevantni pragovi utvrđeni člankom 9. stavkom 1., uzimajući u obzir moguće smanjivanje učinkovitosti tehnologije tijekom vremena; |
| --- | --- | --- |

iv.

u točki (f) podtočke i. i ii. zamjenjuju se sljedećim:

„i.

da se smanjenjem emisija postignutim upotrebom inovativne tehnologije kako je određena u skladu s točkom (e) i, ako je primjenjivo, točkom (ea) postižu relevantni pragovi utvrđeni člankom 9. stavkom 1., uzimajući u obzir moguće smanjivanje učinkovitosti tehnologije tijekom vremena;

| ii. | da uštede CO2 zbog upotrebe inovativne tehnologije nisu obuhvaćene standardnim ispitnim postupkom mjerenja CO2 iz članka 12. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 510/2011 ili su samo djelomično njime obuhvaćene, i kako je utvrđeno člankom 2. stavkom 4. ove Uredbe;”; |
| --- | --- |

ii.

da uštede CO2 zbog upotrebe inovativne tehnologije nisu obuhvaćene standardnim ispitnim postupkom mjerenja CO2 iz članka 12. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 510/2011 ili su samo djelomično njime obuhvaćene, i kako je utvrđeno člankom 2. stavkom 4. ove Uredbe;”;

2

2

| v. | u točki (f) dodaje se sljedeća podtočka iv.:






  „iv. | da je, kad je riječ o točki (ea) ovog članka, vrijednost smanjenja CO2 koja se pripisuje određenom vozilu u trenutku certifikacije primjenom pojednostavnjene metode za procjenjivanje ili prethodno definiranih vrijednosti ušteda CO2 iz točke (ea) manja od smanjenja emisija koje je postignuto primjenom inovativne tehnologije kako je utvrđeno primjenom metode ispitivanja iz točke (e) ili jednaka tom smanjenju, uključujući sve moguće interakcije s drugim odobrenim ekoinovacijama.” |
| --- | --- | --- |

v.

u točki (f) dodaje se sljedeća podtočka iv.:

„iv.

da je, kad je riječ o točki (ea) ovog članka, vrijednost smanjenja CO2

2

| 4. | Članak 5. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Članak 5.
  Osnova i ekoinovacija”; |
| --- | --- | --- |

4.

Članak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Članak 5.

Osnova i ekoinovacija”;

| (b) | U stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:






  „(a) | ekoinovativno vozilo u koje će se ugraditi inovativna tehnologija ili, prema potrebi, inovativnu tehnologiju kao odvojeni sastavni dio; |
| --- | --- | --- |

(b)

U stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

ekoinovativno vozilo u koje će se ugraditi inovativna tehnologija ili, prema potrebi, inovativnu tehnologiju kao odvojeni sastavni dio;

| (b) | osnovno vozilo u koje se ne ugrađuje inovativna tehnologija, ali je u svim drugim aspektima identično ekoinovativnom vozilu ili, prema potrebi, osnovnu tehnologiju kao odvojeni sastavni dio.”; |
| --- | --- |

(b)

osnovno vozilo u koje se ne ugrađuje inovativna tehnologija, ali je u svim drugim aspektima identično ekoinovativnom vozilu ili, prema potrebi, osnovnu tehnologiju kao odvojeni sastavni dio.”;

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Ako podnositelj zahtjeva smatra da se informacije iz članaka 8. i 9. mogu dokazati na neki drugi način osim onih iz stavka 1. ovog članka, zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije mora sadržavati potrebne detalje kojima se opravdava takav zaključak i metodu kojom se dobivaju istovjetni rezultati.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ako podnositelj zahtjeva smatra da se informacije iz članaka 8. i 9. mogu dokazati na neki drugi način osim onih iz stavka 1. ovog članka, zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije mora sadržavati potrebne detalje kojima se opravdava takav zaključak i metodu kojom se dobivaju istovjetni rezultati.”;

| (d) | dodaje se sljedeći stavak 4.:

  „4.   Ako se zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnosi na temelju WLTP-a, kako je navedeno u članku 2. stavku 4. točki (b), osnovno vozilo mora biti vozilo iz interpolacijske porodice ili porodice po matrici cestovnog otpora koje predstavlja najnepovoljniji scenarij za svrhe dokazivanja ušteda zbog ekoinovacije.
  U slučaju iz Priloga XXI. Podpriloga 6. točke 1.2.3.1. drugog podstavka ili Priloga XXI. Podpriloga 7. točke 3.2.3.1. Uredbe (EU) 2017/1151, osnovno vozilo je ispitno vozilo H.
  Izbor osnovnog vozila mora biti potkrijepljen jakim i neovisnim statističkim dokazima na temelju kojih se mogu izvesti provjerljive pretpostavke o prikladnosti i reprezentativnosti osnovnog vozila.” |
| --- | --- |

(d)

dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Ako se zahtjev za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije podnosi na temelju WLTP-a, kako je navedeno u članku 2. stavku 4. točki (b), osnovno vozilo mora biti vozilo iz interpolacijske porodice ili porodice po matrici cestovnog otpora koje predstavlja najnepovoljniji scenarij za svrhe dokazivanja ušteda zbog ekoinovacije.

U slučaju iz Priloga XXI. Podpriloga 6. točke 1.2.3.1. drugog podstavka ili Priloga XXI. Podpriloga 7. točke 3.2.3.1. Uredbe (EU) 2017/1151, osnovno vozilo je ispitno vozilo H.

Izbor osnovnog vozila mora biti potkrijepljen jakim i neovisnim statističkim dokazima na temelju kojih se mogu izvesti provjerljive pretpostavke o prikladnosti i reprezentativnosti osnovnog vozila.”

| 5. | Članak 7. mijenja se kako slijedi:






  (a) | dodaje se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   Ako je podnositelj zahtjeva skupina proizvođača ili isporučitelja primjenjuju se sljedeći uvjeti:






  (a) | neovisno ovlašteno tijelo obavlja provjere iz točaka (a) do (e) stavka 2. za svakog člana skupine podnositelja zahtjeva, prema potrebi, s obzirom na sadržaj zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Članak 7. mijenja se kako slijedi:

(a)

dodaje se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   Ako je podnositelj zahtjeva skupina proizvođača ili isporučitelja primjenjuju se sljedeći uvjeti:

(a)

neovisno ovlašteno tijelo obavlja provjere iz točaka (a) do (e) stavka 2. za svakog člana skupine podnositelja zahtjeva, prema potrebi, s obzirom na sadržaj zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije;

| (b) | ako je to potrebno zbog povjerljivosti ili zaštite tržišnog natjecanja, članovi skupine podnositelja zahtjeva mogu za isti zahtjev podnijeti više izvješća o provjeri za različite skupove podataka.”; |
| --- | --- |

(b)

ako je to potrebno zbog povjerljivosti ili zaštite tržišnog natjecanja, članovi skupine podnositelja zahtjeva mogu za isti zahtjev podnijeti više izvješća o provjeri za različite skupove podataka.”;

| (b) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | u prvom podstavku umeće se sljedeća točka (ca):






  „(ca) | provjerava, kad je riječ o članku 4. stavku 2. točki (ea), da su pojednostavnjena metoda za procjenjivanje ili prethodno definirane vrijednosti ušteda CO2 iz te točke primjerene za certificiranje ušteda CO2 za relevantna vozila iz članka 4. stavka 2. točke (d) i da ispunjavaju minimalne zahtjeve iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv.;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

u prvom podstavku umeće se sljedeća točka (ca):

„(ca)

provjerava, kad je riječ o članku 4. stavku 2. točki (ea), da su pojednostavnjena metoda za procjenjivanje ili prethodno definirane vrijednosti ušteda CO2

2

| ii. | posljednji podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Za potrebe točaka (c) i (ca) neovisno ovlašteno tijelo dostavlja protokole za ispitivanje uspostavljene radi tih provjera.”; |
| --- | --- |

ii.

posljednji podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Za potrebe točaka (c) i (ca) neovisno ovlašteno tijelo dostavlja protokole za ispitivanje uspostavljene radi tih provjera.”;

| (c) | u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Za potrebe potvrđivanja ušteda CO2 u skladu s člankom 11. neovisno ovlašteno tijelo, na zahtjev proizvođača, sastavlja izvješće o interakciji više ekoinovacija ugrađenih u jedan tip, inačicu ili izvedbu vozila, odnosno u interpolacijsku porodicu gdje je to primjenjivo.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Za potrebe potvrđivanja ušteda CO2 u skladu s člankom 11. neovisno ovlašteno tijelo, na zahtjev proizvođača, sastavlja izvješće o interakciji više ekoinovacija ugrađenih u jedan tip, inačicu ili izvedbu vozila, odnosno u interpolacijsku porodicu gdje je to primjenjivo.”;

| (d) | stavak 4. briše se. |
| --- | --- |

(d)

stavak 4. briše se.

| 6. | Članak 8. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:






  „(a) | emisije CO2 iz osnovnog vozila i iz vozila s ekoinovacijom u kojem inovativna tehnologija radi, dobivene primjenom metode iz članka 4. stavka 2. točke (e), i, prema potrebi, primjenom pojednostavnjene metode za procjenjivanje iz točke (ea) tog članka; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Članak 8. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

emisije CO2 iz osnovnog vozila i iz vozila s ekoinovacijom u kojem inovativna tehnologija radi, dobivene primjenom metode iz članka 4. stavka 2. točke (e), i, prema potrebi, primjenom pojednostavnjene metode za procjenjivanje iz točke (ea) tog članka;

2

| (b) | emisije CO2 iz osnovnog vozila i iz vozila s ekoinovacijom u kojem inovativna tehnologija radi, dobivene primjenom standardnog postupka ispitivanja iz članka 2. stavka 4. točke (a) ili (b).”; |
| --- | --- |

(b)

emisije CO2 iz osnovnog vozila i iz vozila s ekoinovacijom u kojem inovativna tehnologija radi, dobivene primjenom standardnog postupka ispitivanja iz članka 2. stavka 4. točke (a) ili (b).”;

2

| (b) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Ako se zahtjev za odobrenje inovattvne tehnologije kao ekoinovacije podnosi uz upućivanje na članak 2. stavak 4. točku (b), nepouzdanost se procjenjuje i kvantificira za svrhe određivanja uštede. Kvantificirana nepouzdanost oduzima se od ukupnih ušteda.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Ako se zahtjev za odobrenje inovattvne tehnologije kao ekoinovacije podnosi uz upućivanje na članak 2. stavak 4. točku (b), nepouzdanost se procjenjuje i kvantificira za svrhe određivanja uštede. Kvantificirana nepouzdanost oduzima se od ukupnih ušteda.”;

| (c) | dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Za prethodno definirane vrijednosti ušteda CO2 koje su predložene u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (ea) te se vrijednosti određuju na razini koja je manja od ukupnih ušteda određenih u skladu sa stavkom 2. ili jednaka njima.” |
| --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Za prethodno definirane vrijednosti ušteda CO2 koje su predložene u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (ea) te se vrijednosti određuju na razini koja je manja od ukupnih ušteda određenih u skladu sa stavkom 2. ili jednaka njima.”

| 7. | Članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Najmanje smanjenje ostvareno upotrebom inovativne tehnologije u skladu s člankom 8. stavkom 2. iznosi:






  (a) | 1 g CO2/km ako je zahtjev podnesen na temelju članka 2. stavka 4. točke (a); |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Najmanje smanjenje ostvareno upotrebom inovativne tehnologije u skladu s člankom 8. stavkom 2. iznosi:

(a)

1 g CO2/km ako je zahtjev podnesen na temelju članka 2. stavka 4. točke (a);

| (b) | 0,5 g CO2/km ako je zahtjev podnesen na temelju članka 2. stavka 4. točke (b).”; |
| --- | --- |

(b)

0,5 g CO2/km ako je zahtjev podnesen na temelju članka 2. stavka 4. točke (b).”;

| (b) | u stavku 2. riječi „standardnom ispitnom ciklusu” zamjenjuju se riječima „standardnom ispitnom postupku”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. riječi „standardnom ispitnom ciklusu” zamjenjuju se riječima „standardnom ispitnom postupku”.

| 8. | Naslov članka 10. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 10.
  Ocjena zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije”. |
| --- | --- |

8.

Naslov članka 10. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 10.

Ocjena zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije”.

| 9. | Članak 11. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Uštede CO2, ostvarene upotrebom ekoinovacije kojima je izdana potvrda i koje su dokazane u skladu s odgovarajućom odlukom o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije, navode se odvojeno u homologacijskoj dokumentaciji i u certifikatu o sukladnosti u skladu s Direktivom 2007/46/EZ, na temelju ispitivanja koja provode tehničke službe u skladu s člankom 11. te direktive primjenom odobrenih metoda ispitivanja.
  Podložno uvjetima odluke o odobrenju, kvantificirana nepouzdanost iz članka 8. stavka 2. oduzima se od ukupnih ušteda koje treba certificirati. Ako su uštede CO2 dobivene primjenom određene ekoinovacije za određeni tip, varijantu, izvedbu i, ako je primjenjivo, interpolacijsku porodicu niže od graničnih vrijednosti određenih u članku 9. stavku 1., tim se uštedama ne izdaje potvrda.
  Ako su prethodno definirane uštede CO2 utvrđene u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (ea) navedene u odluci o odobrenju, predmetna vrijednost prethodno definiranih ušteda CO2 može se izravno unijeti u homologacijsku dokumentaciju, pod uvjetom da homologacijsko tijelo može potvrditi da je u vozilo ugrađena tehnologija u skladu sa specifikacijama iz odluke o odobrenju.”; |
| --- | --- | --- |

9.

Članak 11. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Uštede CO2, ostvarene upotrebom ekoinovacije kojima je izdana potvrda i koje su dokazane u skladu s odgovarajućom odlukom o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije, navode se odvojeno u homologacijskoj dokumentaciji i u certifikatu o sukladnosti u skladu s Direktivom 2007/46/EZ, na temelju ispitivanja koja provode tehničke službe u skladu s člankom 11. te direktive primjenom odobrenih metoda ispitivanja.

Podložno uvjetima odluke o odobrenju, kvantificirana nepouzdanost iz članka 8. stavka 2. oduzima se od ukupnih ušteda koje treba certificirati. Ako su uštede CO2 dobivene primjenom određene ekoinovacije za određeni tip, varijantu, izvedbu i, ako je primjenjivo, interpolacijsku porodicu niže od graničnih vrijednosti određenih u članku 9. stavku 1., tim se uštedama ne izdaje potvrda.

Ako su prethodno definirane uštede CO2 utvrđene u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (ea) navedene u odluci o odobrenju, predmetna vrijednost prethodno definiranih ušteda CO2 može se izravno unijeti u homologacijsku dokumentaciju, pod uvjetom da homologacijsko tijelo može potvrditi da je u vozilo ugrađena tehnologija u skladu sa specifikacijama iz odluke o odobrenju.”;

| (b) | u stavku 4. drugom podstavku vrijednost „1 g CO2/km” zamjenjuje se vrijednošću „0,5 g CO2/km”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 4. drugom podstavku vrijednost „1 g CO2/km” zamjenjuje se vrijednošću „0,5 g CO2/km”.

2

2

| 10. | Članak 12. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. nakon drugog podstavka dodaje se sljedeći podstavak:
  „Komisija također može, ako utvrdi ili je se obavijesti da u metodi ispitivanja ili u inovativnoj tehnologiji postoje odstupanja ili nedosljednosti u odnosu na podatke koje je dobila u okviru zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije, o tome obavijestiti proizvođača.”; |
| --- | --- | --- |

10.

Članak 12. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. nakon drugog podstavka dodaje se sljedeći podstavak:

„Komisija također može, ako utvrdi ili je se obavijesti da u metodi ispitivanja ili u inovativnoj tehnologiji postoje odstupanja ili nedosljednosti u odnosu na podatke koje je dobila u okviru zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije, o tome obavijestiti proizvođača.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Proizvođač čije se potvrđene uštede CO2 više ne uzimaju u obzir može podnijeti zahtjev za izdavanje nove potvrde za predmetna vozila u skladu s postupkom koji je utvrđen člankom 11. ili može, prema potrebi, podnijeti zahtjev za izmjenu odluke o odobrenju u skladu s člankom 12.a, a taj zahtjev mora biti popraćen dokazima koji su potrebni za potvrđivanje primjerenosti metode ispitivanja i razine ušteda CO2 postignutih primjenom inovativne tehnologije.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Proizvođač čije se potvrđene uštede CO2 više ne uzimaju u obzir može podnijeti zahtjev za izdavanje nove potvrde za predmetna vozila u skladu s postupkom koji je utvrđen člankom 11. ili može, prema potrebi, podnijeti zahtjev za izmjenu odluke o odobrenju u skladu s člankom 12.a, a taj zahtjev mora biti popraćen dokazima koji su potrebni za potvrđivanje primjerenosti metode ispitivanja i razine ušteda CO2 postignutih primjenom inovativne tehnologije.”

| 11. | Umeće se sljedeći članak 12.a:

  „Članak 12.a
  Izmjena odluke o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije

  1.   Proizvođač ili isporučitelj, uključujući prvotnog podnositelja zahtjeva, može Komisiji podnijeti zahtjev za izmjenu postojeće odluke o odobrenju. Takav zahtjev i sva prateća dokumentacija dostavljaju se i elektroničkom poštom ili elektroničkim nosačem podataka ili se šalju na poslužitelj kojim upravlja Komisija. Zahtjev u pisanom obliku mora sadržavati popis prateće dokumentacije.


  2.   Uz zahtjev za izmjenu prilažu se sljedeće informacije i dokazi:






  (a) | detalji za kontakt podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

11.

Umeće se sljedeći članak 12.a:

„Članak 12.a

Izmjena odluke o odobrenju inovativne tehnologije kao ekoinovacije

1.   Proizvođač ili isporučitelj, uključujući prvotnog podnositelja zahtjeva, može Komisiji podnijeti zahtjev za izmjenu postojeće odluke o odobrenju. Takav zahtjev i sva prateća dokumentacija dostavljaju se i elektroničkom poštom ili elektroničkim nosačem podataka ili se šalju na poslužitelj kojim upravlja Komisija. Zahtjev u pisanom obliku mora sadržavati popis prateće dokumentacije.

2.   Uz zahtjev za izmjenu prilažu se sljedeće informacije i dokazi:

(a)

detalji za kontakt podnositelja zahtjeva;

| (b) | upućivanje na odluku o odobrenju koja se mijenja; |
| --- | --- |

(b)

upućivanje na odluku o odobrenju koja se mijenja;

| (c) | opis predloženih izmjena i sažetak tog opisa; |
| --- | --- |

(c)

opis predloženih izmjena i sažetak tog opisa;

| (d) | dokazi koji pokazuju nužnost i primjerenost izmjena; |
| --- | --- |

(d)

dokazi koji pokazuju nužnost i primjerenost izmjena;

| (e) | dokazi da je smanjenje emisija postignuto upotrebom inovativne tehnologije, kako je utvrđeno primjenom izmijenjene metode ispitivanja ili, prema potrebi, nove ili izmijenjene pojednostavnjene metode za procjenjivanje, ili na temelju prethodno definiranih ušteda CO2, u skladu s odgovarajućim pragovima iz članka 9. stavka 1., uzimajući u obzir smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom. |
| --- | --- |

(e)

dokazi da je smanjenje emisija postignuto upotrebom inovativne tehnologije, kako je utvrđeno primjenom izmijenjene metode ispitivanja ili, prema potrebi, nove ili izmijenjene pojednostavnjene metode za procjenjivanje, ili na temelju prethodno definiranih ušteda CO2, u skladu s odgovarajućim pragovima iz članka 9. stavka 1., uzimajući u obzir smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom.

| (f) | posebno izvješće o provjeri koje sastavlja neovisno ovlašteno tijelo, i u kojem se provjerava sljedeće:






  — | da je izmijenjena ispitna metoda u skladu sa zahtjevima iz članka 6. stavka 1. i, ako je primjenjivo, sa zahtjevima iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv.; |
| --- | --- | --- |

(f)

posebno izvješće o provjeri koje sastavlja neovisno ovlašteno tijelo, i u kojem se provjerava sljedeće:

—

da je izmijenjena ispitna metoda u skladu sa zahtjevima iz članka 6. stavka 1. i, ako je primjenjivo, sa zahtjevima iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv.;

| — | da je smanjenje emisija postignuto upotrebom inovativne tehnologije, kako je utvrđeno primjenom izmijenjene metode ispitivanja ili, prema potrebi, nove ili izmijenjene pojednostavnjene metode za procjenjivanje, ili na temelju prethodno definiranih ušteda CO2, u skladu s odgovarajućim pragovima iz članka 9. stavka 1., uzimajući u obzir smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom. |
| --- | --- |

—

da je smanjenje emisija postignuto upotrebom inovativne tehnologije, kako je utvrđeno primjenom izmijenjene metode ispitivanja ili, prema potrebi, nove ili izmijenjene pojednostavnjene metode za procjenjivanje, ili na temelju prethodno definiranih ušteda CO2, u skladu s odgovarajućim pragovima iz članka 9. stavka 1., uzimajući u obzir smanjivanje učinkovitosti tehnologije s vremenom.

3.   Po primitku zahtjeva za izmjenu Komisija objavljuje sažetak opisa predloženih izmjena iz stavka 2. točke (c).

4.   Komisija ocjenjuje zahtjev za izmjenu i u roku od devet mjeseci od primitka potpunog zahtjeva mijenja odluku o odobrenju, osim ako se pojave primjedbe u pogledu primjerenosti predloženih izmjena.

U izmijenjenoj odluci o odobrenju navodi se, prema potrebi, njezina primjenjivost i informacije potrebne za certifikaciju ušteda CO2 u skladu s člankom 11. ove Uredbe, podložno iznimkama od prava javnog pristupa dokumentima kako je definirano Uredbom (EZ) br. 1049/2001.

5.   Komisija može zahtijevati prilagodbe predloženih izmjena. U tom slučaju Komisija se o sadržaju predloženih izmjena savjetuje s podnositeljem zahtjeva i drugim relevantnim dionicima, uključujući prvotnog podnositelja zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije, i prema potrebi uzima u obzir zaprimljene primjedbe.

6.   Razdoblje ocjenjivanja može se produžiti za pet mjeseci ako Komisija utvrdi da zbog složenosti inovativne tehnologije i prateće izmijenjene metode ispitivanja ili zbog veličine i sadržaja zahtjeva ne može primjereno ocijeniti taj zahtjev unutar razdoblja za ocjenjivanje od devet mjeseci.

Komisija u roku od 40 dana od primitka zahtjeva obavješćuje podnositelja zahtjeva o produženju razdoblja za ocjenjivanje.

7.   Komisija može na vlastitu inicijativu u svakom trenutku izmijeniti odluku o odobrenju, posebno kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak. Komisija se o izmjenama koje razmatra savjetuje s prvotnim podnositeljem zahtjeva za odobrenje inovativne tehnologije kao ekoinovacije i s ostalim relevantnim dionicima te prema potrebi uzima u obzir zaprimljene primjedbe.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 145, 31.5.2011., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 od 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 692/2008 od 18. srpnja 2008. o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji motornih vozila s obzirom na emisije iz lakih osobnih i teretnih vozila (Euro 5 i Euro 6) i dostupnosti podataka za popravke i održavanje vozila (SL L 199, 28.7.2008., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 od 2. lipnja 2017. o utvrđivanju metodologije za određivanje korelacijskih parametara nužnih za uzimanje u obzir promjene regulatornog ispitnog postupka i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1014/2010 (SL L 175, 7.7.2017., str. 679.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 427/2014 od 25. travnja 2014. o uspostavljanju postupka za odobravanje i certifikaciju inovativnih tehnologija za smanjenje emisija CO2 iz lakih gospodarskih vozila u skladu s Uredbom (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 125, 26.4.2014., str. 57.).

5

2

---

| 22.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 49/16

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/260

оd 21. veljače 2018.

o završetku ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1008/2011, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013, za uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine, uvozom poslanim iz Vijetnama bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 13. stavak 3. i članak 14. stavak 5.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Prethodni ispitni postupci i postojeće mjere

Prethodni ispitni postupci i postojeće mjere

| (1) | U srpnju 2005. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1174/2005 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova („ručni paletni viličari”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”). Mjere su se sastojale od antidampinške pristojbe ad valorem u rasponu od 7,6 % do 46,7 % („početne mjere”). |
| --- | --- |

(1)

U srpnju 2005. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1174/2005 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova („ručni paletni viličari”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”). Mjere su se sastojale od antidampinške pristojbe ad valorem u rasponu od 7,6 % do 46,7 % („početne mjere”).

2

ad valorem

| (2) | U srpnju 2008. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 684/2008 (3) nakon djelomične privremene revizije ex officio u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe razjasnilo opseg mjera i iz početnih antidampinških mjera isključilo određene proizvode odnosno teleskopske viličare, viličare za slaganje, podizne platforme i viličare za vaganje, za koje se utvrdilo da se razlikuju od ručnih paletnih viličara zbog svojih značajki, specifičnih funkcija i krajnjih namjena. |
| --- | --- |

(2)

U srpnju 2008. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 684/2008 (3) nakon djelomične privremene revizije ex officio u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe razjasnilo opseg mjera i iz početnih antidampinških mjera isključilo određene proizvode odnosno teleskopske viličare, viličare za slaganje, podizne platforme i viličare za vaganje, za koje se utvrdilo da se razlikuju od ručnih paletnih viličara zbog svojih značajki, specifičnih funkcija i krajnjih namjena.

3

ex officio

| (3) | U lipnju 2009. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 499/2009 (4), nakon ispitnog postupka u svrhu sprečavanja izbjegavanja mjera iz članka 13. osnovne uredbe, konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva” uvedene Uredbom (EZ) br. 1174/2005 proširilo na ručne paletne viličare poslane iz Tajlanda bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvod podrijetlom iz Tajlanda ili ne. |
| --- | --- |

(3)

U lipnju 2009. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 499/2009 (4), nakon ispitnog postupka u svrhu sprečavanja izbjegavanja mjera iz članka 13. osnovne uredbe, konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva” uvedene Uredbom (EZ) br. 1174/2005 proširilo na ručne paletne viličare poslane iz Tajlanda bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvod podrijetlom iz Tajlanda ili ne.

4

| (4) | U listopadu 2011. Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1008/2011 (5) nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ručnih paletnih viličara podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(4)

U listopadu 2011. Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 1008/2011 (5) nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ručnih paletnih viličara podrijetlom iz NRK-a.

5

| (5) | U travnju 2013. Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013 (6) nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe izmijenilo Uredbu (EU) br. 1008/2011 i uvelo stopu pristojbe od 70,8 % koja se primjenjuje na sav uvoz ručnih paletnih viličara podrijetlom iz NRK-a u Uniju. |
| --- | --- |

(5)

U travnju 2013. Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013 (6) nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe izmijenilo Uredbu (EU) br. 1008/2011 i uvelo stopu pristojbe od 70,8 % koja se primjenjuje na sav uvoz ručnih paletnih viličara podrijetlom iz NRK-a u Uniju.

6

| (6) | U rujnu 2014. Europska komisija („Komisija”) je Provedbenom uredbom (EU) br. 946/2014 (7) nakon revizije u vezi s novim izvoznikom u skladu s člankom 11. stavkom 4. osnovne uredbe izmijenila Uredbu (EU) br. 1008/2011 i uvela pojedinačnu stopu pristojbe od 54,1 % na uvoz ručnih paletnih viličara od društva Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. |
| --- | --- |

(6)

U rujnu 2014. Europska komisija („Komisija”) je Provedbenom uredbom (EU) br. 946/2014 (7) nakon revizije u vezi s novim izvoznikom u skladu s člankom 11. stavkom 4. osnovne uredbe izmijenila Uredbu (EU) br. 1008/2011 i uvela pojedinačnu stopu pristojbe od 54,1 % na uvoz ručnih paletnih viličara od društva Ningbo Logitrans Handling Equipment Co.

7

| (7) | U kolovozu 2016. Komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2016/1346 (8) nakon ispitnog postupka u svrhu sprečavanja izbjegavanja mjera iz članka 13. osnovne uredbe proširila konačne antidampinške pristojbe na snazi na uvoz neznatno izmijenjenih ručnih paletnih viličara koji imaju sustav za mjerenje mase koji nije ugrađen u šasiju (vilice) podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(7)

U kolovozu 2016. Komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2016/1346 (8) nakon ispitnog postupka u svrhu sprečavanja izbjegavanja mjera iz članka 13. osnovne uredbe proširila konačne antidampinške pristojbe na snazi na uvoz neznatno izmijenjenih ručnih paletnih viličara koji imaju sustav za mjerenje mase koji nije ugrađen u šasiju (vilice) podrijetlom iz NRK-a.

8

| (8) | U studenome 2017. Komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2017/2206 (9) nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe uvela konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ručnih paletnih viličara podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(8)

U studenome 2017. Komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2017/2206 (9) nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe uvela konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ručnih paletnih viličara podrijetlom iz NRK-a.

9

| (9) | Trenutačno su na snazi konačne antidampinške pristojbe na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz NRK-a koje se sastoje od pristojbe ad valorem u iznosu od 70,8 %. |
| --- | --- |

(9)

Trenutačno su na snazi konačne antidampinške pristojbe na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz NRK-a koje se sastoje od pristojbe ad valorem u iznosu od 70,8 %.

ad valorem

1.2.   Zahtjev

Zahtjev

| (10) | Komisija je primila zahtjev na temelju članka 13. stavka 3. i članka 14. stavka 5. osnovne uredbe da ispita moguće izbjegavanje antidampinških mjera uvedenih na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz NRK-a uvozom poslanim iz Vijetnama, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne, te da uvede obvezu evidentiranja takvog uvoza. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je primila zahtjev na temelju članka 13. stavka 3. i članka 14. stavka 5. osnovne uredbe da ispita moguće izbjegavanje antidampinških mjera uvedenih na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz NRK-a uvozom poslanim iz Vijetnama, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne, te da uvede obvezu evidentiranja takvog uvoza.

| (11) | Zahtjev su 6. lipnja 2017. podnijela dva proizvođača ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova iz Unije, Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB i PR Industrial S.r.l. („podnositelji zahtjeva”). |
| --- | --- |

(11)

Zahtjev su 6. lipnja 2017. podnijela dva proizvođača ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova iz Unije, Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB i PR Industrial S.r.l. („podnositelji zahtjeva”).

| (12) | Zahtjev je sadržavao dostatne dokaze prima facie o promjeni strukture trgovine između Unije, NRK-a i Vijetnama za koji se čini da proizlazi iz prakse, obrade ili rada za koje ne postoje dostatni valjani razlozi ili ekonomsko opravdanje osim uvođenja pristojbe, odnosno slanje predmetnog proizvoda preko Vijetnama u Uniju nakon postupaka sklapanja u Vijetnamu. Zahtjev je sadržavao dostatne dokaze prima facie da su ti postupci sklapanja činili izbjegavanje mjera s obzirom na to da su kineski dijelovi činili više od 60 % ukupne vrijednosti sastavljenog proizvoda i da je vrijednost dodana tijekom postupka sklapanja bila manja od 25 % troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

(12)

Zahtjev je sadržavao dostatne dokaze prima facie o promjeni strukture trgovine između Unije, NRK-a i Vijetnama za koji se čini da proizlazi iz prakse, obrade ili rada za koje ne postoje dostatni valjani razlozi ili ekonomsko opravdanje osim uvođenja pristojbe, odnosno slanje predmetnog proizvoda preko Vijetnama u Uniju nakon postupaka sklapanja u Vijetnamu. Zahtjev je sadržavao dostatne dokaze prima facie da su ti postupci sklapanja činili izbjegavanje mjera s obzirom na to da su kineski dijelovi činili više od 60 % ukupne vrijednosti sastavljenog proizvoda i da je vrijednost dodana tijekom postupka sklapanja bila manja od 25 % troškova proizvodnje.

prima facie

prima facie

| (13) | Nadalje, zahtjev je sadržavao dostatne dokaze prima facie da su prethodno opisanom praksom dovedeni u pitanje korektivni učinci postojećih antidampinških mjera u smislu količina i cijena i da su cijene proizvoda iz ispitnog postupka bile dampinške u odnosu na uobičajenu vrijednost prethodno utvrđenu u odnosu na predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(13)

Nadalje, zahtjev je sadržavao dostatne dokaze prima facie da su prethodno opisanom praksom dovedeni u pitanje korektivni učinci postojećih antidampinških mjera u smislu količina i cijena i da su cijene proizvoda iz ispitnog postupka bile dampinške u odnosu na uobičajenu vrijednost prethodno utvrđenu u odnosu na predmetni proizvod.

prima facie

1.3.   Predmetni proizvod i proizvod iz ispitnog postupka

Predmetni proizvod i proizvod iz ispitnog postupka

| (14) | Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jesu ručni paletni viličari i njihovi osnovni dijelovi, tj. šasije i hidraulike, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 8427 90 00 i ex 8431 20 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Za potrebe ove Uredbe ručni paletni viličari su viličari s kotačima koji podupiru vilice za rukovanje paletama, izrađeni tako da ih operater na tlu ručno gura, vuče i njima upravlja na glatkoj, ravnoj i tvrdoj površini s pomoću zglobne ručice. Ručni paletni viličari izrađeni su samo za podizanje tereta s pomoću ručice na visinu dostatnu za njegov prijevoz i nemaju nikakve dodatne funkcije ili svrhe, kao na primjer i. za pomicanje i podizanje tereta kako bi se podigli na višu razinu ili kao pomoć pri skladištenju tereta (teleskopski viličari); ii. za slaganje jedne palete iznad druge (viličari za slaganje); iii. za podizanje tereta na radnu razinu (podizne platforme); ili iv. za podizanje i vaganje tereta (viličari za vaganje) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(14)

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jesu ručni paletni viličari i njihovi osnovni dijelovi, tj. šasije i hidraulike, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 8427 90 00 i ex 8431 20 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Za potrebe ove Uredbe ručni paletni viličari su viličari s kotačima koji podupiru vilice za rukovanje paletama, izrađeni tako da ih operater na tlu ručno gura, vuče i njima upravlja na glatkoj, ravnoj i tvrdoj površini s pomoću zglobne ručice. Ručni paletni viličari izrađeni su samo za podizanje tereta s pomoću ručice na visinu dostatnu za njegov prijevoz i nemaju nikakve dodatne funkcije ili svrhe, kao na primjer i. za pomicanje i podizanje tereta kako bi se podigli na višu razinu ili kao pomoć pri skladištenju tereta (teleskopski viličari); ii. za slaganje jedne palete iznad druge (viličari za slaganje); iii. za podizanje tereta na radnu razinu (podizne platforme); ili iv. za podizanje i vaganje tereta (viličari za vaganje) („predmetni proizvod”).

| (15) | Proizvod iz ispitnog postupka istovjetan je prethodno definiranom proizvodu, ali je poslan iz Vijetnama, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne, i trenutačno je razvrstan u iste oznake KN kao predmetni proizvod („proizvod iz ispitnog postupka”). |
| --- | --- |

(15)

Proizvod iz ispitnog postupka istovjetan je prethodno definiranom proizvodu, ali je poslan iz Vijetnama, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne, i trenutačno je razvrstan u iste oznake KN kao predmetni proizvod („proizvod iz ispitnog postupka”).

| (16) | Ispitni je postupak pokazao da ručni paletni viličari i njihovi osnovni dijelovi, kako su gore definirani, koji se izvoze u Uniju iz NRK-a i koji su poslani iz Vijetnama imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i iste namjene te se stoga trebaju smatrati istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Ispitni je postupak pokazao da ručni paletni viličari i njihovi osnovni dijelovi, kako su gore definirani, koji se izvoze u Uniju iz NRK-a i koji su poslani iz Vijetnama imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i iste namjene te se stoga trebaju smatrati istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

1.4.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (17) | Utvrdivši, nakon obavješćivanja država članica, da postoje dostatni dokazi prima facie za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 13. stavkom 3. i člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe, Komisija je odlučila istražiti moguće izbjegavanje antidampinških mjera uvedenih na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Kine i uvesti obvezu evidentiranja uvoza ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova poslanih iz Vijetnama, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne. |
| --- | --- |

(17)

Utvrdivši, nakon obavješćivanja država članica, da postoje dostatni dokazi prima facie za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 13. stavkom 3. i člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe, Komisija je odlučila istražiti moguće izbjegavanje antidampinških mjera uvedenih na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Kine i uvesti obvezu evidentiranja uvoza ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova poslanih iz Vijetnama, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne.

prima facie

| (18) | Ispitni postupak pokrenut je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1348 (10) („Uredba o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(18)

Ispitni postupak pokrenut je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1348 (10) („Uredba o pokretanju postupka”).

10

1.5.   Razdoblje ispitnog postupka i izvještajno razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i izvještajno razdoblje

| (19) | Razdobljem ispitnog postupka obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 30. lipnja 2017. („razdoblje ispitnog postupka”). Podaci su prikupljeni za razdoblje ispitnog postupka kako bi se, među ostalim, ispitala navodna promjena strukture trgovine nakon uvođenja mjera i nakon povećanja konačne antidampinške pristojbe Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013 te postojanje prakse, obrade ili rada za koje ne postoji dostatni valjani razlozi ili ekonomsko opravdanje osim uvođenja pristojbe. Prikupljeni su i detaljniji podaci za izvještajno razdoblje od 1. srpnja 2016. do 30. lipnja 2017. („izvještajno razdoblje”) kako bi se ispitalo je li uvozom narušen korektivni učinak mjera na snazi u smislu cijena i/ili količina te postojanja dampinga. |
| --- | --- |

(19)

Razdobljem ispitnog postupka obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 30. lipnja 2017. („razdoblje ispitnog postupka”). Podaci su prikupljeni za razdoblje ispitnog postupka kako bi se, među ostalim, ispitala navodna promjena strukture trgovine nakon uvođenja mjera i nakon povećanja konačne antidampinške pristojbe Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013 te postojanje prakse, obrade ili rada za koje ne postoji dostatni valjani razlozi ili ekonomsko opravdanje osim uvođenja pristojbe. Prikupljeni su i detaljniji podaci za izvještajno razdoblje od 1. srpnja 2016. do 30. lipnja 2017. („izvještajno razdoblje”) kako bi se ispitalo je li uvozom narušen korektivni učinak mjera na snazi u smislu cijena i/ili količina te postojanja dampinga.

1.6.   Ispitni postupak

Ispitni postupak

| (20) | Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila tijela NRK-a i Vijetnama, proizvođače izvoznike i trgovce u tim državama, uvoznike iz Unije za koje se zna da se postupak na njih odnosi i industriju Unije. Upitnici su poslani proizvođačima/izvoznicima u NRK-u i Vijetnamu koji su poznati Komisiji ili koji su se javili u roku utvrđenom u uvodnoj izjavi 15. Uredbe o pokretanju postupka. Upitnici su poslani i uvoznicima u Uniji. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila tijela NRK-a i Vijetnama, proizvođače izvoznike i trgovce u tim državama, uvoznike iz Unije za koje se zna da se postupak na njih odnosi i industriju Unije. Upitnici su poslani proizvođačima/izvoznicima u NRK-u i Vijetnamu koji su poznati Komisiji ili koji su se javili u roku utvrđenom u uvodnoj izjavi 15. Uredbe o pokretanju postupka. Upitnici su poslani i uvoznicima u Uniji.

| (21) | Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku utvrđenom Uredbom o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(21)

Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku utvrđenom Uredbom o pokretanju postupka.

| (22) | Javila su se tri društva iz Vijetnama, od kojih jedno nije počelo proizvoditi ručne paletne viličare u razdoblju ispitnog postupka, i četiri nepovezana uvoznika. |
| --- | --- |

(22)

Javila su se tri društva iz Vijetnama, od kojih jedno nije počelo proizvoditi ručne paletne viličare u razdoblju ispitnog postupka, i četiri nepovezana uvoznika.

| (23) | Odgovore na upitnik poslala su dva vijetnamska društva te zatražila izuzeće od mogućeg produljenja mjera u skladu s člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Odgovore na upitnik poslala su dva vijetnamska društva te zatražila izuzeće od mogućeg produljenja mjera u skladu s člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe.

| (24) | Četiri nepovezana uvoznika iz Unije odgovorila su na upitnik. |
| --- | --- |

(24)

Četiri nepovezana uvoznika iz Unije odgovorila su na upitnik.

| (25) | Provjere su obavljene u prostorima sljedećih društava u Vijetnamu:






  — | Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd, i |
| --- | --- | --- |

(25)

Provjere su obavljene u prostorima sljedećih društava u Vijetnamu:

—

Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd, i

| — | D&D Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

D&D Technologies Co., Ltd.

2.   REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

2.1.   Opća razmatranja

Opća razmatranja

| (26) | U skladu s člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe potrebno je analizirati sljedeće elemente danim redoslijedom kako bi se procijenilo moguće izbjegavanje mjera:






  — | je li promijenjena struktura trgovine između NRK-a i Unije, |
| --- | --- | --- |

(26)

U skladu s člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe potrebno je analizirati sljedeće elemente danim redoslijedom kako bi se procijenilo moguće izbjegavanje mjera:

—

je li promijenjena struktura trgovine između NRK-a i Unije,

| — | je li ta promjena proizašla iz prakse, obrade ili rada za koje ne postoji dostatni valjani razlozi ili ekonomsko opravdanost, osim uvođenja antidampinških mjera na snazi, |
| --- | --- |

—

je li ta promjena proizašla iz prakse, obrade ili rada za koje ne postoji dostatni valjani razlozi ili ekonomsko opravdanost, osim uvođenja antidampinških mjera na snazi,

| — | postoji li dokaz o šteti ili jesu li narušeni korektivni učinci antidampinških mjera na snazi u smislu cijena i/ili količina proizvoda iz ispitnog postupka, te |
| --- | --- |

—

postoji li dokaz o šteti ili jesu li narušeni korektivni učinci antidampinških mjera na snazi u smislu cijena i/ili količina proizvoda iz ispitnog postupka, te

| — | postoji li dokaz o dampingu u odnosu na prethodno utvrđene uobičajene vrijednosti za predmetni proizvod. |
| --- | --- |

—

postoji li dokaz o dampingu u odnosu na prethodno utvrđene uobičajene vrijednosti za predmetni proizvod.

| (27) | U ovom ispitnom postupku, budući da dokazi prima facie, koje su u zahtjevu poslali podnositelji zahtjeva, upućuju na postupke sklapanja u Vijetnamu, Komisija je detaljnije analizirala jesu li ispunjeni kriteriji utvrđeni u članku 13. stavku 2. osnovne uredbe, konkretno:






  — | je li postupak sklapanja započeo ili je bitno povećan od, ili neposredno prije, pokretanja antidampinškog ispitnog postupka i jesu li predmetni dijelovi iz zemlje na koju se primjenjuju mjere, i |
| --- | --- | --- |

(27)

U ovom ispitnom postupku, budući da dokazi prima facie, koje su u zahtjevu poslali podnositelji zahtjeva, upućuju na postupke sklapanja u Vijetnamu, Komisija je detaljnije analizirala jesu li ispunjeni kriteriji utvrđeni u članku 13. stavku 2. osnovne uredbe, konkretno:

prima facie

—

je li postupak sklapanja započeo ili je bitno povećan od, ili neposredno prije, pokretanja antidampinškog ispitnog postupka i jesu li predmetni dijelovi iz zemlje na koju se primjenjuju mjere, i

| — | čine li dijelovi 60 % ili više od ukupne vrijednosti dijelova sastavljenog proizvoda i je li dodana vrijednost dijelova donesenih tijekom postupka sastavljanja ili dovršavanja bila veća od 25 % troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

—

čine li dijelovi 60 % ili više od ukupne vrijednosti dijelova sastavljenog proizvoda i je li dodana vrijednost dijelova donesenih tijekom postupka sastavljanja ili dovršavanja bila veća od 25 % troškova proizvodnje.

| (28) | Podaci o izvoznoj prodaji koje su dostavila dva vijetnamska društva poklapali su se s podacima u bazi podataka Comext (11) o uvozu proizvoda iz ispitnog postupka iz Vijetnama. Stoga se smatralo da su ta društva bila jedini izvoznici proizvoda iz ispitnog postupka iz Vijetnama u Uniju tijekom izvještajnog razdoblja. |
| --- | --- |

(28)

Podaci o izvoznoj prodaji koje su dostavila dva vijetnamska društva poklapali su se s podacima u bazi podataka Comext (11) o uvozu proizvoda iz ispitnog postupka iz Vijetnama. Stoga se smatralo da su ta društva bila jedini izvoznici proizvoda iz ispitnog postupka iz Vijetnama u Uniju tijekom izvještajnog razdoblja.

11

2.2.   Uvjet iz članka 13. stavka 2. točke (a): početak ili bitno povećanje postupaka

Uvjet iz članka 13. stavka 2. točke (a): početak ili bitno povećanje postupaka

| (29) | Obujam prodaje na tržištu Unije za oba se društva od 2013., kada je konačna antidampinška pristojba Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013 povećana na 70,8 %, do izvještajnog razdoblja konstantno povećavao. Oba su društva više nego utrostručila svoj obujam prodaje na tržištu Unije tijekom tog razdoblja. Prije 2013. obujam izvoza tih društava na tržište Unije bio je zanemariv ili nije postojao. Istodobno, kineski izvoz proizvoda iz ispitnog postupka na tržište Unije znatno se smanjio, i to za 65 %. Stoga je zaključeno da je došlo do promjene strukture trgovine s jedne strane između Unije i NRK-a te s druge strane između Unije i Vijetnama i da je stoga ispunjen uvjet utvrđen u članku13. stavku 2. točki (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Obujam prodaje na tržištu Unije za oba se društva od 2013., kada je konačna antidampinška pristojba Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013 povećana na 70,8 %, do izvještajnog razdoblja konstantno povećavao. Oba su društva više nego utrostručila svoj obujam prodaje na tržištu Unije tijekom tog razdoblja. Prije 2013. obujam izvoza tih društava na tržište Unije bio je zanemariv ili nije postojao. Istodobno, kineski izvoz proizvoda iz ispitnog postupka na tržište Unije znatno se smanjio, i to za 65 %. Stoga je zaključeno da je došlo do promjene strukture trgovine s jedne strane između Unije i NRK-a te s druge strane između Unije i Vijetnama i da je stoga ispunjen uvjet utvrđen u članku13. stavku 2. točki (a) osnovne uredbe.

2.3.   Uvjeti iz članka 13. stavka 2. točke (b): kriterij od 60 % i 25 %

Uvjeti iz članka 13. stavka 2. točke (b): kriterij od 60 % i 25 %

| (30) | U skladu s člankom 13. stavkom 2. točkom (b) osnovne uredbe, kako bi se utvrdilo izbjegavanje mjera, Komisija je morala provjeriti čine li dijelovi upotrijebljeni u postupku sklapanja, iz zemalja na koje se primjenjuju mjere, 60 % ili više od ukupne vrijednosti dijelova sastavljenog proizvoda te je li vrijednost dodana donesenim dijelovima bila veća od 25 % troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 13. stavkom 2. točkom (b) osnovne uredbe, kako bi se utvrdilo izbjegavanje mjera, Komisija je morala provjeriti čine li dijelovi upotrijebljeni u postupku sklapanja, iz zemalja na koje se primjenjuju mjere, 60 % ili više od ukupne vrijednosti dijelova sastavljenog proizvoda te je li vrijednost dodana donesenim dijelovima bila veća od 25 % troškova proizvodnje.

i.   Prvi kriterij: 60 % ukupne vrijednosti dijelova koji čine sastavljeni proizvod

Prvi kriterij: 60 % ukupne vrijednosti dijelova koji čine sastavljeni proizvod

| (31) | Za oba društva koja su surađivala utvrđeno je da dijelovi iz zemlje na koju se primjenjuju mjere nisu činili 60 % ili više od ukupne vrijednosti dijelova sastavljenih proizvoda. |
| --- | --- |

(31)

Za oba društva koja su surađivala utvrđeno je da dijelovi iz zemlje na koju se primjenjuju mjere nisu činili 60 % ili više od ukupne vrijednosti dijelova sastavljenih proizvoda.

| (32) | Stoga se postupci sklapanja koja su izvršila vijetnamska društva koja su surađivala ne mogu smatrati izbjegavanjem mjera u smislu članka 13. stavka 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Stoga se postupci sklapanja koja su izvršila vijetnamska društva koja su surađivala ne mogu smatrati izbjegavanjem mjera u smislu članka 13. stavka 2. osnovne uredbe.

ii.   Drugi kriterij: 25 % vrijednosti dodane donesenim dijelovima

Drugi kriterij: 25 % vrijednosti dodane donesenim dijelovima

| (33) | Budući da je ispitnim postupkom utvrđeno da nije ispunjen kriterij od 60 % i postupak sklapanja ne može se smatrati izbjegavanjem mjera u smislu članka 13. stavka 2. osnovne uredbe, nije se smatralo potrebnim ispitivati ovaj kriterij. |
| --- | --- |

(33)

Budući da je ispitnim postupkom utvrđeno da nije ispunjen kriterij od 60 % i postupak sklapanja ne može se smatrati izbjegavanjem mjera u smislu članka 13. stavka 2. osnovne uredbe, nije se smatralo potrebnim ispitivati ovaj kriterij.

2.4.   Uvjeti iz članka 13. stavka 2. točke (c): narušavanje korektivnih učinaka pristojbe i dokazi o dampingu

Uvjeti iz članka 13. stavka 2. točke (c): narušavanje korektivnih učinaka pristojbe i dokazi o dampingu

| (34) | Budući da je ispitnim postupkom utvrđeno da nije ispunjen kriterij od 60 % i postupak sklapanja ne može se smatrati izbjegavanjem mjera u smislu članka 13. stavka 2. osnovne uredbe, nije se smatralo potrebnim ispitivati ovaj kriterij. |
| --- | --- |

(34)

Budući da je ispitnim postupkom utvrđeno da nije ispunjen kriterij od 60 % i postupak sklapanja ne može se smatrati izbjegavanjem mjera u smislu članka 13. stavka 2. osnovne uredbe, nije se smatralo potrebnim ispitivati ovaj kriterij.

| (35) | Budući da dva društva na koja se odnosio ispitni postupak čine 100 % vijetnamskog uvoza tijekom izvještajnog razdoblja, nije se moglo utvrditi da se mjere na snazi u pogledu Kine izbjegavaju uvozom poslanim iz Vijetnama. |
| --- | --- |

(35)

Budući da dva društva na koja se odnosio ispitni postupak čine 100 % vijetnamskog uvoza tijekom izvještajnog razdoblja, nije se moglo utvrditi da se mjere na snazi u pogledu Kine izbjegavaju uvozom poslanim iz Vijetnama.

3.   ZAVRŠETAK ISPITNOG POSTUPKA

ZAVRŠETAK ISPITNOG POSTUPKA

| (36) | S obzirom na nalaze navedene u uvodnim izjavama od 30. do 32., postojeći ispitni postupak u svrhu sprečavanja izbjegavanja mjera trebalo bi završiti. Stoga bi trebalo obustaviti evidentiranje uvoza ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova poslanih iz Vijetnama, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne, uvedeno Uredbom o pokretanju postupka, a tu uredbu trebalo bi staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(36)

S obzirom na nalaze navedene u uvodnim izjavama od 30. do 32., postojeći ispitni postupak u svrhu sprečavanja izbjegavanja mjera trebalo bi završiti. Stoga bi trebalo obustaviti evidentiranje uvoza ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova poslanih iz Vijetnama, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne, uvedeno Uredbom o pokretanju postupka, a tu uredbu trebalo bi staviti izvan snage.

| (37) | Zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je Komisija namjeravala završiti ispitni postupak te su imale mogućnost očitovanja. Zaprimljeni komentari nisu bili takve naravi da mogu promijeniti navedene zaključke. |
| --- | --- |

(37)

Zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je Komisija namjeravala završiti ispitni postupak te su imale mogućnost očitovanja. Zaprimljeni komentari nisu bili takve naravi da mogu promijeniti navedene zaključke.

| (38) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(38)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Završava se ispitni postupak pokrenut Provedbenom uredbom (EU) 2017/1348 kako bi se utvrdilo izbjegavaju li se uvozom u Uniju ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova, tj. šasije i hidraulike, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 8427 90 00 i ex 8431 20 00 i poslanih iz Vijetnama, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne, (oznake TARIC 8427900013 i 8431200013) mjere uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 1008/2011, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013.

Članak 2.

Carinska tijela obustavljaju evidentiranje uvoza utvrđeno u skladu s člankom 2. Provedbene uredbe (EU) 2017/1348.

Članak 3.

Provedbena uredba (EU) 2017/1348 stavlja se izvan snage.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1174/2005 od 18. srpnja 2005. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 189, 21.7.2005., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 684/2008 od 17. srpnja 2008. o razjašnjavanju opsega antidampinških mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 1174/2005 o uvozu ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 192, 19.7.2008., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 499/2009 od 11. lipnja 2009. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 1174/2005 o uvozu ručnih viljuškari i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz istog proizvoda otpremljenog iz Tajlanda, bez obzira na to je li prijavljen kao proizvod podrijetlom iz Tajlanda ili ne (SL L 151, 16.6.2009., str. 1.).

4

(5)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1008/2011 od 10. listopada 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine kako je proširena na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova poslanih iz Tajlanda, bez obzir na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Tajlanda ili ne, nakon revizije po isteku mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 268, 13.10.2011., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 372/2013 od 22. travnja 2013. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1008/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 112, 24.4.2013., str. 1.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 946/2014 оd 4. rujna 2014. o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 1008/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije „novog izvoznika” u skladu s člankom 11. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 265, 5.9.2014., str. 7.).

7

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1346 оd 8. kolovoza 2016. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1008/2011, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 372/2013, o uvozu ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz neznatno izmijenjenih ručnih paletnih viličara podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 214, 9.8.2016., str. 1.).

8

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2206 оd 29. studenoga 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 314, 30.11.2017., str. 12.).

9

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1348 оd 19. srpnja 2017. o pokretanju ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1008/2011, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 372/2013, o uvozu ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine uvozom poslanim iz Vijetnama, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Vijetnama ili ne, te o uvjetovanju takvog uvoza evidentiranjem (SL L 188, 20.7.2017., str. 1.).

10

(11)  Comext je baza podataka o statistici vanjske trgovine koju vodi Eurostat.

11

---

ODLUKE

| 22.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 49/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 49/22

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/261

od 22. siječnja 2014.

o mjerama potpore SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) koje provodi regija Sardinija u korist Saremara

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 9101)

(Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe u skladu s gore navedenim odredbama (1) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Odlukom C(2011)6961 završna verzija donesenom 5. listopada 2011. Komisija je pokrenula službeni istražni postupak (2) u vezi s nekoliko mjera koje je donijela Italija u korist poduzeća bivše grupe Tirrenia grupe (3) (dalje u tekstu: „Odluka iz 2011.”). Odluka iz 2011. objavljena je u Službenom listu Europske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na mjere obuhvaćene Odlukom iz 2011. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom C(2011)6961 završna verzija donesenom 5. listopada 2011. Komisija je pokrenula službeni istražni postupak (2) u vezi s nekoliko mjera koje je donijela Italija u korist poduzeća bivše grupe Tirrenia grupe (3) (dalje u tekstu: „Odluka iz 2011.”). Odluka iz 2011. objavljena je u Službenom listu Europske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na mjere obuhvaćene Odlukom iz 2011.

2

3

Službenom listu Europske unije.

| (2) | Italija je svoja opažanja povezana s Odlukom iz 2011. podnijela 15. studenoga 2011. Komisija je zaprimila primjedbe zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Italiji kojoj je dana mogućnost da na njih odgovori. Odgovori Italije na primjedbe koje su podnijele zainteresirane strane zaprimljeni su u dopisima od 24. travnja i 4. svibnja 2012. |
| --- | --- |

(2)

Italija je svoja opažanja povezana s Odlukom iz 2011. podnijela 15. studenoga 2011. Komisija je zaprimila primjedbe zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Italiji kojoj je dana mogućnost da na njih odgovori. Odgovori Italije na primjedbe koje su podnijele zainteresirane strane zaprimljeni su u dopisima od 24. travnja i 4. svibnja 2012.

| (3) | Komisija je 4. listopada 2011., 19. listopada 2011., 2. prosinca 2011., 27. siječnja 2012., 17. veljače 2012. i 28. veljače 2012. zaprimila nove primjedbe u vezi s navodnim potporama poduzećima bivše Tirrenia grupe i/ili njezinim stjecateljima. U nekima od tih primjedbi tvrdilo se da je regija Sardinija (dalje u tekstu: „RAS”) poduzeću Saremar – Sardegna Regionale Marittima (dalje u tekstu: „Saremar”) dodijelila nove potpore. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 4. listopada 2011., 19. listopada 2011., 2. prosinca 2011., 27. siječnja 2012., 17. veljače 2012. i 28. veljače 2012. zaprimila nove primjedbe u vezi s navodnim potporama poduzećima bivše Tirrenia grupe i/ili njezinim stjecateljima. U nekima od tih primjedbi tvrdilo se da je regija Sardinija (dalje u tekstu: „RAS”) poduzeću Saremar – Sardegna Regionale Marittima (dalje u tekstu: „Saremar”) dodijelila nove potpore.

| (4) | Dana 7. studenoga 2012. Komisija je proširila istražni postupak u pogledu, između ostaloga, određenih mjera potpore koje je RAS dodijelio Saremaru. Odlukom C(2012)9452 završna verzija od 19. prosinca 2012. Komisija je donijela izmjene Odluke kojima se proširuje istražni postupak (dalje u tekstu: „Odluka iz 2012.”) (4). Odluka iz 2012. objavljena je u Službenom listu Europske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na mjere koje su pod istragom. |
| --- | --- |

(4)

Dana 7. studenoga 2012. Komisija je proširila istražni postupak u pogledu, između ostaloga, određenih mjera potpore koje je RAS dodijelio Saremaru. Odlukom C(2012)9452 završna verzija od 19. prosinca 2012. Komisija je donijela izmjene Odluke kojima se proširuje istražni postupak (dalje u tekstu: „Odluka iz 2012.”) (4). Odluka iz 2012. objavljena je u Službenom listu Europske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na mjere koje su pod istragom.

4

Službenom listu Europske unije.

| (5) | Primjedbe RAS-a o mjerama u vezi sa Saremarom zaprimljene su 13. prosinca 2012. i 26. veljače 2013. |
| --- | --- |

(5)

Primjedbe RAS-a o mjerama u vezi sa Saremarom zaprimljene su 13. prosinca 2012. i 26. veljače 2013.

| (6) | Komisija je zaprimila primjedbe korisnika i tržišnih natjecatelja konkretno u vezi s tim mjerama. Proslijedila ih je Italiji kojoj je dana mogućnost da na njih odgovori. Italija nije odgovorila na primjedbe zainteresiranih strana u vezi s mjerama na koje se odnosi ova Odluka. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je zaprimila primjedbe korisnika i tržišnih natjecatelja konkretno u vezi s tim mjerama. Proslijedila ih je Italiji kojoj je dana mogućnost da na njih odgovori. Italija nije odgovorila na primjedbe zainteresiranih strana u vezi s mjerama na koje se odnosi ova Odluka.

| (7) | Dopisom od 14. svibnja 2013. RAS je zatražio od Komisije da iz službenog istražnog postupka pokrenutog temeljem Odluka iz 2011. i 2012. izdvoji mjere koje se odnose na Saremar te da njima dâ prednost, osobito s obzirom na predstojeću privatizaciju poduzeća. |
| --- | --- |

(7)

Dopisom od 14. svibnja 2013. RAS je zatražio od Komisije da iz službenog istražnog postupka pokrenutog temeljem Odluka iz 2011. i 2012. izdvoji mjere koje se odnose na Saremar te da njima dâ prednost, osobito s obzirom na predstojeću privatizaciju poduzeća.

| (8) | Predmetne mjere razmatrane su na nekoliko sastanaka održanih između Komisije, predstavnika RAS-a i Saremara 24. travnja 2012., 2. svibnja 2013., 10. srpnja 2013. i 10. listopada 2013., te između Komisije i podnositelja prigovora 27. srpnja 2012., 20. studenog 2012. i 8. kolovoza 2013. |
| --- | --- |

(8)

Predmetne mjere razmatrane su na nekoliko sastanaka održanih između Komisije, predstavnika RAS-a i Saremara 24. travnja 2012., 2. svibnja 2013., 10. srpnja 2013. i 10. listopada 2013., te između Komisije i podnositelja prigovora 27. srpnja 2012., 20. studenog 2012. i 8. kolovoza 2013.

| (9) | Dopisom od 6. kolovoza 2013. Komisija je od Italije zatražila dodatne informacije o mjerama koje su pod istragom. Italija je na taj zahtjev odgovorila 26. rujna 2013. i 25. listopada 2013. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 6. kolovoza 2013. Komisija je od Italije zatražila dodatne informacije o mjerama koje su pod istragom. Italija je na taj zahtjev odgovorila 26. rujna 2013. i 25. listopada 2013.

| (10) | Dodatna objašnjenja RAS-a i Saremara Komisija je zaprimila 3. rujna 2013., 24. listopada 2013., 13. studenog 2013. i 21. studenog 2013. |
| --- | --- |

(10)

Dodatna objašnjenja RAS-a i Saremara Komisija je zaprimila 3. rujna 2013., 24. listopada 2013., 13. studenog 2013. i 21. studenog 2013.

| (11) | Predmet je ove Odluke zahtjev RAS-a da se prednost dâ mjerama koje se odnose na Saremar. |
| --- | --- |

(11)

Predmet je ove Odluke zahtjev RAS-a da se prednost dâ mjerama koje se odnose na Saremar.

2.   MJERE KOJE SU POD ISTRAGOM TEMELJEM ODLUKA IZ 2011. I 2012.

MJERE KOJE SU POD ISTRAGOM TEMELJEM ODLUKA IZ 2011. I 2012.

| (12) | Službenom istragom koja je pokrenuta Odlukama iz 2011. i 2012. obuhvaćene su sljedeće mjere:






  (a) | naknada za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SGEI) u skladu s produljenjem inicijalnih Konvencija; |
| --- | --- | --- |

(12)

Službenom istragom koja je pokrenuta Odlukama iz 2011. i 2012. obuhvaćene su sljedeće mjere:

(a)

naknada za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SGEI) u skladu s produljenjem inicijalnih Konvencija;

| (b) | privatizacija poduzećâ bivše Tirrenia grupe, uključujući protujamstvo CdI-ju, kupcu Siremara, i odgođeno plaćanje kupovne cijene CIN-a, kupca poduzeća Tirrenia di Navigazione; |
| --- | --- |

(b)

privatizacija poduzećâ bivše Tirrenia grupe, uključujući protujamstvo CdI-ju, kupcu Siremara, i odgođeno plaćanje kupovne cijene CIN-a, kupca poduzeća Tirrenia di Navigazione;

| (c) | prioritet u pogledu vezova; |
| --- | --- |

(c)

prioritet u pogledu vezova;

| (d) | mjere utvrđene Zakonom 163 od 1. listopada 2010. kojima se mijenja Zakonodavna uredba 125/2010 od 5. kolovoza 2010.; |
| --- | --- |

(d)

mjere utvrđene Zakonom 163 od 1. listopada 2010. kojima se mijenja Zakonodavna uredba 125/2010 od 5. kolovoza 2010.;

| (e) | dodatne mjere koje je RAS donio u korist Saremara (naknada za prometovanje na dvije pomorske linije između Sardinije i kopna Italije u 2011./2012., projekt Bonus Sardo – Vacanza, kredit u vrijednosti od 3 milijuna EUR i pisma podrške te dokapitalizacija); |
| --- | --- |

(e)

dodatne mjere koje je RAS donio u korist Saremara (naknada za prometovanje na dvije pomorske linije između Sardinije i kopna Italije u 2011./2012., projekt Bonus Sardo – Vacanza, kredit u vrijednosti od 3 milijuna EUR i pisma podrške te dokapitalizacija);

| (f) | zlouporaba potpore za sanaciju; |
| --- | --- |

(f)

zlouporaba potpore za sanaciju;

| (g) | naknada za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa u skladu s budućim Konvencijama/ugovorima o javnim uslugama. |
| --- | --- |

(g)

naknada za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa u skladu s budućim Konvencijama/ugovorima o javnim uslugama.

| (13) | Ova se odluka odnosi samo na određene mjere koje je RAS donio u korist Saremara, a koje će biti navedene u nastavku. Projekt Bonus Sardo – Vacanza ocjenjivat će se zasebno. |
| --- | --- |

(13)

Ova se odluka odnosi samo na određene mjere koje je RAS donio u korist Saremara, a koje će biti navedene u nastavku. Projekt Bonus Sardo – Vacanza ocjenjivat će se zasebno.

2.1.   KORISNIK

KORISNIK

| (14) | Tirrenia grupa sastojala se od šest poduzeća, naime činile su je Tirrenia di Navigazione (dalje u tekstu: „Tirrenia”), Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar i Toremar. Ta su poduzeća pružala usluge pomorskog prijevoza u skladu sa zasebnim ugovorima o javnim uslugama koje su s državom sklopila 1991., a na snazi su bili do konca 2008. (dalje u tekstu: „inicijalne Konvencije”). Javno poduzeće Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A. (dalje u tekstu: „Fintecna”) (5) držalo je 100 % dioničkog kapitala Tirrenije koja je pak u vlasništvu imala regionalna poduzeća Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar i Toremar. |
| --- | --- |

(14)

Tirrenia grupa sastojala se od šest poduzeća, naime činile su je Tirrenia di Navigazione (dalje u tekstu: „Tirrenia”), Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar i Toremar. Ta su poduzeća pružala usluge pomorskog prijevoza u skladu sa zasebnim ugovorima o javnim uslugama koje su s državom sklopila 1991., a na snazi su bili do konca 2008. (dalje u tekstu: „inicijalne Konvencije”). Javno poduzeće Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A. (dalje u tekstu: „Fintecna”) (5) držalo je 100 % dioničkog kapitala Tirrenije koja je pak u vlasništvu imala regionalna poduzeća Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar i Toremar.

5

| (15) | Tirrenia je 2004. spojena s Adriaticom. Od 2004. Tirrenia grupu činili su Tirrenia, Caremar, Saremar, Siremar i Toremar (6). |
| --- | --- |

(15)

Tirrenia je 2004. spojena s Adriaticom. Od 2004. Tirrenia grupu činili su Tirrenia, Caremar, Saremar, Siremar i Toremar (6).

6

| (16) | Člankom 19. Zakonodavne uredbe 135/2009 pretvorene u Zakon 166/2009 (dalje u tekstu „zakon iz 2009.”) utvrđeno je, između ostalog, da se zbog privatizacije regionalna poduzeća Caremar, Saremar i Toremar prenose na regije Kampaniju, Sardiniju i Toskanu. U njemu se također utvrđuje da će se između talijanske države te Tirrenije i Siremara do 31. prosinca 2009. sklopiti nove konvencije. Isto tako, pružanje regionalnih usluga bit će obuhvaćeno novim ugovorima o javnim uslugama koji će se sklopiti između Saremara, Toremara i Caremara te odnosnih regija do 31. prosinca 2009., odnosno 28. veljače 2010. Nove konvencije/novi ugovori o javnim uslugama stupili bi na snagu nakon privatizacije svakog pojedinog poduzeća bivše Tirrenia grupe (7). |
| --- | --- |

(16)

Člankom 19. Zakonodavne uredbe 135/2009 pretvorene u Zakon 166/2009 (dalje u tekstu „zakon iz 2009.”) utvrđeno je, između ostalog, da se zbog privatizacije regionalna poduzeća Caremar, Saremar i Toremar prenose na regije Kampaniju, Sardiniju i Toskanu. U njemu se također utvrđuje da će se između talijanske države te Tirrenije i Siremara do 31. prosinca 2009. sklopiti nove konvencije. Isto tako, pružanje regionalnih usluga bit će obuhvaćeno novim ugovorima o javnim uslugama koji će se sklopiti između Saremara, Toremara i Caremara te odnosnih regija do 31. prosinca 2009., odnosno 28. veljače 2010. Nove konvencije/novi ugovori o javnim uslugama stupili bi na snagu nakon privatizacije svakog pojedinog poduzeća bivše Tirrenia grupe (7).

nove konvencije

novim ugovorima o javnim uslugama

7

| (17) | Saremar je tako prenesen na RAS temeljem zakona iz 2009. U skladu s inicijalnim Konvencijama sklopljenima s državom, ovo je poduzeće tradicionalno prometovalo na linijama za kabotažni prijevoz isključivo u lokalnom prometu između Sardinije i otoka sjeveroistočno i jugozapadno od Sardinije, te na međunarodnoj liniji s Korzikom. Saremar nije razvio djelatnosti koje se ne subvencioniraju. |
| --- | --- |

(17)

Saremar je tako prenesen na RAS temeljem zakona iz 2009. U skladu s inicijalnim Konvencijama sklopljenima s državom, ovo je poduzeće tradicionalno prometovalo na linijama za kabotažni prijevoz isključivo u lokalnom prometu između Sardinije i otoka sjeveroistočno i jugozapadno od Sardinije, te na međunarodnoj liniji s Korzikom. Saremar nije razvio djelatnosti koje se ne subvencioniraju.

| (18) | Temeljem Regionalnog zakona 18. od 26. srpnja 2013. objava poziva za podnošenje ponuda za privatizaciju Saremara odgođena je do 31. prosinca 2013. Ovom se Odlukom ne prejudicira stajalište Komisije o drugim mjerama u korist Saremara niti o drugim mogućim pitanjima u vezi s državnim potporama proizašlim iz privatizacije tog poduzeća. Sve preostale mjere obuhvaćene Odlukama iz 2011. i 2012., uključujući i projekt Bonus Sardo – Vacanza trenutačno se istražuju u okviru predmeta SA.32014, SA.32015 i SA.32016 te stoga nisu obuhvaćene ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(18)

Temeljem Regionalnog zakona 18. od 26. srpnja 2013. objava poziva za podnošenje ponuda za privatizaciju Saremara odgođena je do 31. prosinca 2013. Ovom se Odlukom ne prejudicira stajalište Komisije o drugim mjerama u korist Saremara niti o drugim mogućim pitanjima u vezi s državnim potporama proizašlim iz privatizacije tog poduzeća. Sve preostale mjere obuhvaćene Odlukama iz 2011. i 2012., uključujući i projekt Bonus Sardo – Vacanza trenutačno se istražuju u okviru predmeta SA.32014, SA.32015 i SA.32016 te stoga nisu obuhvaćene ovom Odlukom.

2.2.   ISCRPAN OPIS MJERA OBUHVAĆENIH OVOM ODLUKOM

ISCRPAN OPIS MJERA OBUHVAĆENIH OVOM ODLUKOM

| (19) | RAS je 2012. i 2013. donio nekoliko mjera s ciljem promicanja turizma i regionalnog razvoja te kako bi osigurao teritorijalni kontinuitet. Prema navodima RAS-a te su inicijative bile prvenstveno opravdane dvama događajima na tržištu usluga prijevoza do otoka iz 2011. |
| --- | --- |

(19)

RAS je 2012. i 2013. donio nekoliko mjera s ciljem promicanja turizma i regionalnog razvoja te kako bi osigurao teritorijalni kontinuitet. Prema navodima RAS-a te su inicijative bile prvenstveno opravdane dvama događajima na tržištu usluga prijevoza do otoka iz 2011.

| (20) | Prvo, iako je matično poduzeće Tirrenia stavljeno u prodaju već 2010., Compagnia Italiana di Navigazione (CIN) stekla je poduzeće i potpisala novu Konvenciju tek u srpnju 2012. Po svoj prilici do samog datuma potpisivanja nove Konvencije nije bilo sigurno hoće li usluge pomorskog prijevoza između Sardinije i kopna Italije i dalje biti subvencionirane te hoće li, u skladu s novom Konvencijom potpisanom s kupcem Tirrenije, opseg javnih usluga biti smanjen. |
| --- | --- |

(20)

Prvo, iako je matično poduzeće Tirrenia stavljeno u prodaju već 2010., Compagnia Italiana di Navigazione (CIN) stekla je poduzeće i potpisala novu Konvenciju tek u srpnju 2012. Po svoj prilici do samog datuma potpisivanja nove Konvencije nije bilo sigurno hoće li usluge pomorskog prijevoza između Sardinije i kopna Italije i dalje biti subvencionirane te hoće li, u skladu s novom Konvencijom potpisanom s kupcem Tirrenije, opseg javnih usluga biti smanjen.

CIN

| (21) | Drugo, privatna poduzeća koja upravljaju linijama između Sardinije i kopna bila su pod istragom talijanskog Nacionalnog tijela za tržišno natjecanje (NCA) glede mogućeg kršenja članka 101. UFEU-a zbog znatnog rasta cijena prijevoza na određenim linijama između Sardinije i kopna. NCA je zaključila svoj postupak 11. lipnja 2013. (8). Povećanje cijena usluga (putničkog) prijevoza u ljeto 2011. od strane privatnih poduzeća okvalificirano je kao usklađeno djelovanje kojim se krši članak 101. UFEU-a. Prema stajalištu NCA-a do kršenja je došlo najmanje između rujna 2010. i rujna 2011. |
| --- | --- |

(21)

Drugo, privatna poduzeća koja upravljaju linijama između Sardinije i kopna bila su pod istragom talijanskog Nacionalnog tijela za tržišno natjecanje (NCA) glede mogućeg kršenja članka 101. UFEU-a zbog znatnog rasta cijena prijevoza na određenim linijama između Sardinije i kopna. NCA je zaključila svoj postupak 11. lipnja 2013. (8). Povećanje cijena usluga (putničkog) prijevoza u ljeto 2011. od strane privatnih poduzeća okvalificirano je kao usklađeno djelovanje kojim se krši članak 101. UFEU-a. Prema stajalištu NCA-a do kršenja je došlo najmanje između rujna 2010. i rujna 2011.

8

| (22) | Temeljem svoje Odluke iz 2012. Komisija je pokrenula službeni istražni postupak u pogledu nekih mjera koje je RAS donio u tom kontekstu. U onome što slijedi Komisija će iscrpno predstaviti mjere koje su pod istragom. |
| --- | --- |

(22)

Temeljem svoje Odluke iz 2012. Komisija je pokrenula službeni istražni postupak u pogledu nekih mjera koje je RAS donio u tom kontekstu. U onome što slijedi Komisija će iscrpno predstaviti mjere koje su pod istragom.

2.2.1.   NAKNADA ZA UPRAVLJANJE DVJEMA LINIJAMA IZMEĐU SARDINIJE I KOPNA ITALIJE

2.2.1.1.   
  Pravni okvir

Pravni okvir

| (23) | RAS pretpostavlja da se prometovanje Saremara 2011. i 2012. na dvjema linijama kojima se Sardinija povezuje s kopnom Italije, naime linijama Olbia (Golfo Aranci) – Civitavecchia i Vado Ligure – Porto Torres kvalificira kao usluga od općeg gospodarskog interesa čije je obavljanje zakonito povjereno operatoru temeljem nekoliko Regionalnih odluka (akti o povjeravanju) koje će dolje biti objašnjene detaljnije. |
| --- | --- |

(23)

RAS pretpostavlja da se prometovanje Saremara 2011. i 2012. na dvjema linijama kojima se Sardinija povezuje s kopnom Italije, naime linijama Olbia (Golfo Aranci) – Civitavecchia i Vado Ligure – Porto Torres kvalificira kao usluga od općeg gospodarskog interesa čije je obavljanje zakonito povjereno operatoru temeljem nekoliko Regionalnih odluka (akti o povjeravanju) koje će dolje biti objašnjene detaljnije.

akti o povjeravanju

Regionalna odluka 20/57 od 26. travnja 2011.

Regionalna odluka 20/57 od 26. travnja 2011.

| (24) | Prema navodima RAS-a, privatna poduzeća koja prometuju na linijama od i do Sardinije u proljeće su 2011. podigla cijene na neodržive razine. U Regionalnoj odluci 20/57 od 26. travnja 2011. (dalje u tekstu: „Odluka 20/57”) spominje se da su u tijeku bili tehnički razgovori s glavnim operatorima prisutnim na tim linijama od 1. ožujka 2011. o mogućim načinima kratkoročnog, srednjoročnog i dugoročnog „stabiliziranja cijena prijevoza na prihvatljive razine”. Prema navodima RAS-a među privatnim operatorima, međutim, nije bilo volje da se podrži inicijativa RAS-a da se poduzmu „zajednički napori s ciljem povećanja protoka turista” tako što bi se na tim linijama naplaćivale niže cijene prijevoza. |
| --- | --- |

(24)

Prema navodima RAS-a, privatna poduzeća koja prometuju na linijama od i do Sardinije u proljeće su 2011. podigla cijene na neodržive razine. U Regionalnoj odluci 20/57 od 26. travnja 2011. (dalje u tekstu: „Odluka 20/57”) spominje se da su u tijeku bili tehnički razgovori s glavnim operatorima prisutnim na tim linijama od 1. ožujka 2011. o mogućim načinima kratkoročnog, srednjoročnog i dugoročnog „stabiliziranja cijena prijevoza na prihvatljive razine”. Prema navodima RAS-a među privatnim operatorima, međutim, nije bilo volje da se podrži inicijativa RAS-a da se poduzmu „zajednički napori s ciljem povećanja protoka turista” tako što bi se na tim linijama naplaćivale niže cijene prijevoza.

| (25) | S obzirom na znatan pad turističke potražnje i zabrinutost proizvodnog sektora koji je zahtijevao cjenovno pristupačne veze s kopnom, RAS se suočio s potrebom da poduzme „hitne mjere kako bi osigurao konkurentnu alternativu cijenama karata koje su naplaćivali privatni operatori”. Zaključio je da Saremar treba „pod tržišnim uvjetima” započeti aktivnosti povezivanja Sardinije s kopnom i inozemstvom „na glavnim turističkim i komercijalnim linijama”. Vodile bi se odvojene knjige kako bi se osigurala ekonomska ravnoteža pri čemu bi se nastojalo uravnotežiti potražnju za prijevoznim uslugama i ekonomsku održivost djelatnosti. |
| --- | --- |

(25)

S obzirom na znatan pad turističke potražnje i zabrinutost proizvodnog sektora koji je zahtijevao cjenovno pristupačne veze s kopnom, RAS se suočio s potrebom da poduzme „hitne mjere kako bi osigurao konkurentnu alternativu cijenama karata koje su naplaćivali privatni operatori”. Zaključio je da Saremar treba „pod tržišnim uvjetima” započeti aktivnosti povezivanja Sardinije s kopnom i inozemstvom „na glavnim turističkim i komercijalnim linijama”. Vodile bi se odvojene knjige kako bi se osigurala ekonomska ravnoteža pri čemu bi se nastojalo uravnotežiti potražnju za prijevoznim uslugama i ekonomsku održivost djelatnosti.

na glavnim turističkim i komercijalnim linijama

| (26) | Saremar bi posebno provjerio mogućnost započinjanja probnog prometovanja tijekom 15. lipnja 2011. i 15. rujna 2011. na najmanje dvije od sljedećih linija (miješane usluge):






  (a) | Sjeveroistočna Sardinija (Olbia ili Golfo Aranci) - Središnja i južna Italija (Civitavecchia ili Napulj) i natrag; |
| --- | --- | --- |

(26)

Saremar bi posebno provjerio mogućnost započinjanja probnog prometovanja tijekom 15. lipnja 2011. i 15. rujna 2011. na najmanje dvije od sljedećih linija (miješane usluge):

(a)

Sjeveroistočna Sardinija (Olbia ili Golfo Aranci) - Središnja i južna Italija (Civitavecchia ili Napulj) i natrag;

| (b) | Sjeveroistočna Sardinija (Olbia ili Golfo Aranci) - Središnja i sjeverna Italija (La Spezia, Carrara ili Livorno) i natrag; |
| --- | --- |

(b)

Sjeveroistočna Sardinija (Olbia ili Golfo Aranci) - Središnja i sjeverna Italija (La Spezia, Carrara ili Livorno) i natrag;

| (c) | Sjeverozapadna Sardinija (Porto Torres) – Sjeverna Italija (Genova ili Savona) i natrag. |
| --- | --- |

(c)

Sjeverozapadna Sardinija (Porto Torres) – Sjeverna Italija (Genova ili Savona) i natrag.

| (27) | Saremar bi također mogao slobodno povećati broj međunarodnih veza. |
| --- | --- |

(27)

Saremar bi također mogao slobodno povećati broj međunarodnih veza.

Regionalna odluka 25/69 od 19. svibnja 2011.

Regionalna odluka 25/69 od 19. svibnja 2011.

| (28) | Regionalnom Odlukom 25/69 od 19. svibnja 2011. (Odluka 25/69) odobren je cjenik koji bi Saremar primjenjivao na usluge prijevoza putnika i tereta na liniji Golfo Aranci – Civitavecchia tijekom razdoblja od 15. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. Predmetna linija po svoj je prilici prepoznata kao „jedna od najtraženijih linija.” |
| --- | --- |

(28)

Regionalnom Odlukom 25/69 od 19. svibnja 2011. (Odluka 25/69) odobren je cjenik koji bi Saremar primjenjivao na usluge prijevoza putnika i tereta na liniji Golfo Aranci – Civitavecchia tijekom razdoblja od 15. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. Predmetna linija po svoj je prilici prepoznata kao „jedna od najtraženijih linija.”

Odluka 25/69

| (29) | Operator je mogao mijenjati cijene kako bi se pokrili troškovi prometovanja i osigurala najviša razina zadovoljstva korisnika. Takve su se izmjene trebale unaprijed prijaviti RAS-u. U sezoni i izvan sezone primjenjivale su se različite cijene. Cijene su bile jednake za stanovnike i one putnike koji nisu bili stanovnici Sardinije. |
| --- | --- |

(29)

Operator je mogao mijenjati cijene kako bi se pokrili troškovi prometovanja i osigurala najviša razina zadovoljstva korisnika. Takve su se izmjene trebale unaprijed prijaviti RAS-u. U sezoni i izvan sezone primjenjivale su se različite cijene. Cijene su bile jednake za stanovnike i one putnike koji nisu bili stanovnici Sardinije.

Regionalna odluka 27/4 od 1. lipnja 2011.

Regionalna odluka 27/4 od 1. lipnja 2011.

| (30) | Regionalnom Odlukom 27/4 od 1. lipnja 2011. (Odluka 27/4) odobren je cjenik koji bi Saremar primjenjivao na usluge prijevoza putnika i tereta na liniji Vado Ligure - Porto Torres tijekom razdoblja od 22. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. |
| --- | --- |

(30)

Regionalnom Odlukom 27/4 od 1. lipnja 2011. (Odluka 27/4) odobren je cjenik koji bi Saremar primjenjivao na usluge prijevoza putnika i tereta na liniji Vado Ligure - Porto Torres tijekom razdoblja od 22. lipnja 2011. do 15. rujna 2011.

Odluka 27/4

| (31) | Osim toga predviđen je popust od 15 % za stanovnike Sardinije. Saremar je mogao mijenjati cijene kako bi se pokrili troškovi prometovanja i osigurala najviša razina zadovoljstva korisnika. |
| --- | --- |

(31)

Osim toga predviđen je popust od 15 % za stanovnike Sardinije. Saremar je mogao mijenjati cijene kako bi se pokrili troškovi prometovanja i osigurala najviša razina zadovoljstva korisnika.

Regionalna odluka 36/6 od 1. rujna 2011.

Regionalna odluka 36/6 od 1. rujna 2011.

| (32) | U Regionalnoj odluci 36/6 od 1. rujna 2011. (Odluka 36/6) napominje se da je do porasta cijena prijevoza na linijama prema kopnu došlo nakon prodaje bivšeg matičnog poduzeća Tirrenije (vidjeti uvodnu izjavu 75.). |
| --- | --- |

(32)

U Regionalnoj odluci 36/6 od 1. rujna 2011. (Odluka 36/6) napominje se da je do porasta cijena prijevoza na linijama prema kopnu došlo nakon prodaje bivšeg matičnog poduzeća Tirrenije (vidjeti uvodnu izjavu 75.).

Odluka 36/6

| (33) | U tom smislu RAS bi podupro poništenje postupka prodaje i odvajanje prodaje Tirrenije od postupka javnog natječaja za dodjelu nove Konvencije te tako sprječavanje de facto monopola u pomorskoj kabotaži od i do Sardinije. Poduzele bi se aktivnosti kako bi se osiguralo pokretanje postupka otvorenog javnog natječaja za nametanje obveza obavljanja javnih usluga (PSO-a) kako bi se odabrale najbolje ponude u smislu broja linija i luka, učestalosti usluge, brzine, kvalitete usluge i cijene prijevoza, kako za putnike tako i za teret. |
| --- | --- |

(33)

U tom smislu RAS bi podupro poništenje postupka prodaje i odvajanje prodaje Tirrenije od postupka javnog natječaja za dodjelu nove Konvencije te tako sprječavanje de facto monopola u pomorskoj kabotaži od i do Sardinije. Poduzele bi se aktivnosti kako bi se osiguralo pokretanje postupka otvorenog javnog natječaja za nametanje obveza obavljanja javnih usluga (PSO-a) kako bi se odabrale najbolje ponude u smislu broja linija i luka, učestalosti usluge, brzine, kvalitete usluge i cijene prijevoza, kako za putnike tako i za teret.

de facto

| (34) | Prekid prometovanja Saremara na linijama do kopna u stvarnosti bi vratio prijašnju situaciju monopola. Dugoročno, glavni cilj na regionalnoj razini bio bi očuvanje stvarnog tržišnog natjecanja na tržištu kabotaže. To bi se postiglo nametanjem obveze pružanja javne usluge na glavnim linijama koje se smatraju strateškim onim operatorima koji ponude najbolje uvjete usluge. |
| --- | --- |

(34)

Prekid prometovanja Saremara na linijama do kopna u stvarnosti bi vratio prijašnju situaciju monopola. Dugoročno, glavni cilj na regionalnoj razini bio bi očuvanje stvarnog tržišnog natjecanja na tržištu kabotaže. To bi se postiglo nametanjem obveze pružanja javne usluge na glavnim linijama koje se smatraju strateškim onim operatorima koji ponude najbolje uvjete usluge.

| (35) | Odlukom 36/6 utvrđuje se da Saremar, na temelju poslovnog plana, mora dokazati održivost probnog pothvata u razdoblju od 30. rujna 2011. do 30. rujna 2012. za najmanje jednu od sljedećih miješanih linija: Olbia – Livorno, Porto Torres - Livorno ili Cagliari – Piombino. |
| --- | --- |

(35)

Odlukom 36/6 utvrđuje se da Saremar, na temelju poslovnog plana, mora dokazati održivost probnog pothvata u razdoblju od 30. rujna 2011. do 30. rujna 2012. za najmanje jednu od sljedećih miješanih linija: Olbia – Livorno, Porto Torres - Livorno ili Cagliari – Piombino.

| (36) | Isto tako, Saremar bi ponovno započeo prometovanje na linijama Golfo Aranci (ili Olbia) – Civitavecchia i Porto Torres – Vado Ligure (ili Genova) od 15. svibnja 2012. do 15. rujna 2012. Na tim bi linijama prometovala dva novozakupljena trajekta. |
| --- | --- |

(36)

Isto tako, Saremar bi ponovno započeo prometovanje na linijama Golfo Aranci (ili Olbia) – Civitavecchia i Porto Torres – Vado Ligure (ili Genova) od 15. svibnja 2012. do 15. rujna 2012. Na tim bi linijama prometovala dva novozakupljena trajekta.

| (37) | Odlukom 36/6 također se utvrdilo da će Saremar biti dokapitaliziran za iznos jednak njegovom potraživanju od Tirrenije u stečaju (vidjeti uvodnu izjavu 89. i et seqq.). |
| --- | --- |

(37)

Odlukom 36/6 također se utvrdilo da će Saremar biti dokapitaliziran za iznos jednak njegovom potraživanju od Tirrenije u stečaju (vidjeti uvodnu izjavu 89. i et seqq.).

et seqq.

Regionalna odluka 48/65 od 1. prosinca 2011.

Regionalna odluka 48/65 od 1. prosinca 2011.

| (38) | Djelujući u skladu s Odlukom 36/6, RAS i Saremar ispitali su održivost prometovanja na jednoj od miješanih linija Olbia – Livorno, Porto Torres - Livorno ili Cagliari – Piombino tijekom razdoblja od 30. rujna 2011. do 30. rujna 2012. Posebno su ocjenjivane trenutna i projicirana potražnja za miješanim uslugama, cijena karata, predviđeni troškovi i prihodi te profitabilnost alternativnih usluga. Analizom je otkriveno sljedeće:






  (a) | na linijama Cagliari – Piombino i Porto Torres – Livorno, visoki rizik od ekonomske neravnoteže, fluktuacije potražnje i konkurentskog pritiska zamjenjivih usluga; |
| --- | --- | --- |

(38)

Djelujući u skladu s Odlukom 36/6, RAS i Saremar ispitali su održivost prometovanja na jednoj od miješanih linija Olbia – Livorno, Porto Torres - Livorno ili Cagliari – Piombino tijekom razdoblja od 30. rujna 2011. do 30. rujna 2012. Posebno su ocjenjivane trenutna i projicirana potražnja za miješanim uslugama, cijena karata, predviđeni troškovi i prihodi te profitabilnost alternativnih usluga. Analizom je otkriveno sljedeće:

(a)

na linijama Cagliari – Piombino i Porto Torres – Livorno, visoki rizik od ekonomske neravnoteže, fluktuacije potražnje i konkurentskog pritiska zamjenjivih usluga;

| (b) | na liniji Olbia – Livorno, iako je konkurentski pritisak na cijene vjerojatan, postizanje ekonomske ravnoteže ipak je moguće; |
| --- | --- |

(b)

na liniji Olbia – Livorno, iako je konkurentski pritisak na cijene vjerojatan, postizanje ekonomske ravnoteže ipak je moguće;

| (c) | na liniji Olbia – Civitavecchia mogla bi se postići ekonomska ravnoteža. |
| --- | --- |

(c)

na liniji Olbia – Civitavecchia mogla bi se postići ekonomska ravnoteža.

| (39) | U odluci 36/6 navodi se da „obveza održavanja ekonomske ravnoteže kako bi se izbjeglo dodjeljivanje državnih potpora nespojivih s unutarnjim tržištem, ne dopušta da se odmah pokrenu druge linije”. Smatralo se da je potrebno prometovati na linijama koje su kratkoročno pokazale dobre izglede za održivost te pokrenuti linije na vrhuncu sezone koje su se već pokazale pozitivnima tijekom probnog razdoblja. |
| --- | --- |

(39)

U odluci 36/6 navodi se da „obveza održavanja ekonomske ravnoteže kako bi se izbjeglo dodjeljivanje državnih potpora nespojivih s unutarnjim tržištem, ne dopušta da se odmah pokrenu druge linije”. Smatralo se da je potrebno prometovati na linijama koje su kratkoročno pokazale dobre izglede za održivost te pokrenuti linije na vrhuncu sezone koje su se već pokazale pozitivnima tijekom probnog razdoblja.

| (40) | Prema tome, Saremar je dobio uputu da odmah aktivira miješanu liniju Olbia -Civitavecchia. Linijom bi se prometovalo svakodnevno na trajektima koje je Saremar angažirao 2011. Cijena karte koju je Saremar naplaćivao izvan sezone 2011. odobrena je kao standardna cijena karte, a Saremar je dobio pravo da ju izmijeni kako bi u obzir uzeo potražnju i osigurao ekonomsku ravnotežu. |
| --- | --- |

(40)

Prema tome, Saremar je dobio uputu da odmah aktivira miješanu liniju Olbia -Civitavecchia. Linijom bi se prometovalo svakodnevno na trajektima koje je Saremar angažirao 2011. Cijena karte koju je Saremar naplaćivao izvan sezone 2011. odobrena je kao standardna cijena karte, a Saremar je dobio pravo da ju izmijeni kako bi u obzir uzeo potražnju i osigurao ekonomsku ravnotežu.

| (41) | Najmanje tri trajekta visokog kapaciteta bila bi uzeta u zakup kako bi se od svibnja do rujna 2012. povećali kapaciteti na linijama Olbia – Civitavecchia i Porto Torres – Vado Ligure (ili Genova) |
| --- | --- |

(41)

Najmanje tri trajekta visokog kapaciteta bila bi uzeta u zakup kako bi se od svibnja do rujna 2012. povećali kapaciteti na linijama Olbia – Civitavecchia i Porto Torres – Vado Ligure (ili Genova)

| (42) | Saremar bi definirao standardnu cijenu vožnje za sve linije, bez obzira na sezonu, kako bi se poduzeću omogućilo da postigne dva cilja - ekonomsku ravnotežu pothvata i najvišu razinu zadovoljstva korisnika. |
| --- | --- |

(42)

Saremar bi definirao standardnu cijenu vožnje za sve linije, bez obzira na sezonu, kako bi se poduzeću omogućilo da postigne dva cilja - ekonomsku ravnotežu pothvata i najvišu razinu zadovoljstva korisnika.

Regionalna odluka 12/28 od 20. ožujka 2012.

Regionalna odluka 12/28 od 20. ožujka 2012.

| (43) | Regionalnom odlukom 12/28 od 20. ožujka 2012. (Odluka 12/28), RAS prima na znanje prijedlog cjenika koji je Saremar iznio za ljetnu sezonu 2012. na liniji Olbia – Civitavecchia, a temeljen je na ispitivanju tržišta koje je to poduzeće provelo. |
| --- | --- |

(43)

Regionalnom odlukom 12/28 od 20. ožujka 2012. (Odluka 12/28), RAS prima na znanje prijedlog cjenika koji je Saremar iznio za ljetnu sezonu 2012. na liniji Olbia – Civitavecchia, a temeljen je na ispitivanju tržišta koje je to poduzeće provelo.

Odluka 12/28

| (44) | Cijene karata razlikovale bi se ovisno o tome je li riječ o niskoj sezoni, vikendu ili visokoj sezoni. Što se tiče cijena karata koje bi se primjenjivale u visokoj sezoni (kolovoz), Saremar je predložio tri mogućnosti, odnosno da se zadrži razina cijena karata iz visoke sezone u 2011., ili da se cijena vožnje za ležaj („posto letto”) poveća za 5 ili za 10 EUR. |
| --- | --- |

(44)

Cijene karata razlikovale bi se ovisno o tome je li riječ o niskoj sezoni, vikendu ili visokoj sezoni. Što se tiče cijena karata koje bi se primjenjivale u visokoj sezoni (kolovoz), Saremar je predložio tri mogućnosti, odnosno da se zadrži razina cijena karata iz visoke sezone u 2011., ili da se cijena vožnje za ležaj („posto letto”) poveća za 5 ili za 10 EUR.

posto letto

| (45) | Odlukom 12/28 ovlašćuje se Saremar da između predloženih cijena karata odabere onu koja najbolje uravnotežuje ciljeve javnog interesa i potrebu da se osigura ekonomska i financijska ravnoteža pothvata. |
| --- | --- |

(45)

Odlukom 12/28 ovlašćuje se Saremar da između predloženih cijena karata odabere onu koja najbolje uravnotežuje ciljeve javnog interesa i potrebu da se osigura ekonomska i financijska ravnoteža pothvata.

Regionalna odluka 22/14 od 22. svibnja 2012.

Regionalna odluka 22/14 od 22. svibnja 2012.

| (46) | Regionalnom odlukom 22/14 od 22. svibnja 2012. (Odluka 22/14), RAS prima na znanje prijedlog cjenika koji je Saremar dao za ljetnu sezonu 2012. (od 1. lipnja 2012. do 15. rujna 2012.) na liniji Porto Torres – Vado Ligure, a temeljen je na ispitivanju tržišta koje je to poduzeće provelo. |
| --- | --- |

(46)

Regionalnom odlukom 22/14 od 22. svibnja 2012. (Odluka 22/14), RAS prima na znanje prijedlog cjenika koji je Saremar dao za ljetnu sezonu 2012. (od 1. lipnja 2012. do 15. rujna 2012.) na liniji Porto Torres – Vado Ligure, a temeljen je na ispitivanju tržišta koje je to poduzeće provelo.

Odluka 22/14

| (47) | Poduzeće je savjetovalo da se nisku (od 1. do 14. lipnja i od 3. do 15.rujna), srednju (od 15. lipnja do 13. srpnja) i visoku sezonu (od 14. srpnja do 2. rujna) odrede različite cijene karata. Za stanovnike Sardinije primjenjivao bi se popust od 15 %. |
| --- | --- |

(47)

Poduzeće je savjetovalo da se nisku (od 1. do 14. lipnja i od 3. do 15.rujna), srednju (od 15. lipnja do 13. srpnja) i visoku sezonu (od 14. srpnja do 2. rujna) odrede različite cijene karata. Za stanovnike Sardinije primjenjivao bi se popust od 15 %.

| (48) | Odlukom se, međutim, ne utvrđuju točne cijene karata koje bi Saremar naplaćivao na toj liniji. Poduzeću je dana uputa da neprekidno nadzire događaje na tržištu te prilagođuje cijene karata kako bi se na najbolji način postigla ravnoteža između ciljeva javnog interesa i zahtjeva da se postigne ekonomska i financijska ravnoteža pothvata. Osim toga, RAS je primio na znanje zakup trajekta Coraggio koji će prometovati na toj liniji od 1. lipnja do 15. rujna 2012. |
| --- | --- |

(48)

Odlukom se, međutim, ne utvrđuju točne cijene karata koje bi Saremar naplaćivao na toj liniji. Poduzeću je dana uputa da neprekidno nadzire događaje na tržištu te prilagođuje cijene karata kako bi se na najbolji način postigla ravnoteža između ciljeva javnog interesa i zahtjeva da se postigne ekonomska i financijska ravnoteža pothvata. Osim toga, RAS je primio na znanje zakup trajekta Coraggio koji će prometovati na toj liniji od 1. lipnja do 15. rujna 2012.

Regionalni zakon 15. od 7. kolovoza 2012.

Regionalni zakon 15. od 7. kolovoza 2012.

| (49) | Regionalnim zakonom 15. od 7. kolovoza 2012. (dalje u tekstu: „Regionalni zakon”) utvrđuje se, inter alia, zahtjev da se odmah (u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu Regionalnog zakona) objavi poziv za podnošenje ponuda za privatizaciju Saremara. |
| --- | --- |

(49)

Regionalnim zakonom 15. od 7. kolovoza 2012. (dalje u tekstu: „Regionalni zakon”) utvrđuje se, inter alia, zahtjev da se odmah (u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu Regionalnog zakona) objavi poziv za podnošenje ponuda za privatizaciju Saremara.

inter alia,

| (50) | Regionalnim zakonom također se utvrđuje da će RAS pokriti mogući deficit koji bi nastao prilikom prometovanja Saremara na vezama s kopnom. S tim je ciljem odobrena subvencija u iznosu od 10 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(50)

Regionalnim zakonom također se utvrđuje da će RAS pokriti mogući deficit koji bi nastao prilikom prometovanja Saremara na vezama s kopnom. S tim je ciljem odobrena subvencija u iznosu od 10 milijuna EUR.

2.2.1.2.   
  Trajanje

Trajanje

| (51) | Saremaru je temeljem akata detaljno navedenih u donjoj tablici povjereno prometovanje dvjema linijama kojima se Sardinija povezuje s kopnom Italije.

  Tablica 1.


  Regionalne Odluke kojima je Saremaru povjereno prometovanje tim dvjema linijama | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure - Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| ljetna sezona 2011. | Odluka 25/69 od 19. svibnja 2011.
  (od 15. lipnja do 15. rujna 2011.) | Odluka 27/4 od 1. lipnja 2011.
  (od 22. lipnja do 15. rujna 2011.) |
| zimska sezona 2012. | Odluka 48/65 od 1. prosinca 2011.
  (žurno pokretanje linije) | Ne prometuje |
| ljetna sezona 2012. | Odluka 36/6 od 1. rujna 2011.
  (od 15. svibnja do 15. rujna 2012.) | Odluka 36/6 od 1. rujna 2011.
  (od 15. svibnja do 15. rujna 2012.) |

(51)

Saremaru je temeljem akata detaljno navedenih u donjoj tablici povjereno prometovanje dvjema linijama kojima se Sardinija povezuje s kopnom Italije.

Tablica 1.

Tablica 1.

Regionalne Odluke kojima je Saremaru povjereno prometovanje tim dvjema linijama

Regionalne Odluke kojima je Saremaru povjereno prometovanje tim dvjema linijama

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure - Porto Torres

ljetna sezona 2011.

Odluka 25/69 od 19. svibnja 2011.

(od 15. lipnja do 15. rujna 2011.)

Odluka 27/4 od 1. lipnja 2011.

(od 22. lipnja do 15. rujna 2011.)

zimska sezona 2012.

Odluka 48/65 od 1. prosinca 2011.

(žurno pokretanje linije)

Ne prometuje

Ne prometuje

ljetna sezona 2012.

Odluka 36/6 od 1. rujna 2011.

(od 15. svibnja do 15. rujna 2012.)

Odluka 36/6 od 1. rujna 2011.

(od 15. svibnja do 15. rujna 2012.)

| (52) | Unaprijed odobreni raspored prometovanja, međutim, na kraju nije u potpunosti ispoštovan. |
| --- | --- |

(52)

Unaprijed odobreni raspored prometovanja, međutim, na kraju nije u potpunosti ispoštovan.

| (53) | Nadalje, Saremar je 2011. svakodnevno od 15. lipnja do 15. rujna 2011. prometovao na liniji Civitavecchia – Olbia (Golfo Aranci). Moby, Tirrenia, Grandi Navi Veloci (GNV) i Forship (Sardinia Ferries) također su u to vrijeme prometovali na toj liniji. |
| --- | --- |

(53)

Nadalje, Saremar je 2011. svakodnevno od 15. lipnja do 15. rujna 2011. prometovao na liniji Civitavecchia – Olbia (Golfo Aranci). Moby, Tirrenia, Grandi Navi Veloci (GNV) i Forship (Sardinia Ferries) također su u to vrijeme prometovali na toj liniji.

Civitavecchia – Olbia (Golfo Aranci)

| (54) | Saremar je 2012. prometovao na toj liniji od 16. siječnja 2012. do 15. rujna 2012. Tijekom ljetnog razdoblja Saremar je na toj liniji prometovao svakodnevno od 1. lipnja 2012. do 15. rujna 2012. (a ne od 15. svibnja 2012. kako je utvrđeno Odlukom 36/6). Moby i CIN/Tirrenia u ljetnom su razdoblju bili prisutni na toj liniji. Tijekom zimskog razdoblja (od 16. siječnja do 30. svibnja 2012.) Saremar je na toj liniji prometovao šest dana u tjednu (9). Tirrenia je također prometovala na toj liniji poštujući obvezu pružanja javnih usluga na temelju inicijalnih Konvencija. Nijedan privatni operator nije bio prisutan na toj liniji u zimskom razdoblju. |
| --- | --- |

(54)

Saremar je 2012. prometovao na toj liniji od 16. siječnja 2012. do 15. rujna 2012. Tijekom ljetnog razdoblja Saremar je na toj liniji prometovao svakodnevno od 1. lipnja 2012. do 15. rujna 2012. (a ne od 15. svibnja 2012. kako je utvrđeno Odlukom 36/6). Moby i CIN/Tirrenia u ljetnom su razdoblju bili prisutni na toj liniji. Tijekom zimskog razdoblja (od 16. siječnja do 30. svibnja 2012.) Saremar je na toj liniji prometovao šest dana u tjednu (9). Tirrenia je također prometovala na toj liniji poštujući obvezu pružanja javnih usluga na temelju inicijalnih Konvencija. Nijedan privatni operator nije bio prisutan na toj liniji u zimskom razdoblju.

9

| (55) | Saremar je na liniji Vado Ligure – Porto Torres prometovao 4 dana u tjednu (10) od 22. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. i od 1. lipnja 2012. (a ne od 15. svibnja 2012. kako je utvrđeno Odlukom 36/6) do 15. rujna 2012. Moby, Tirrenia i GNV bili su prisutni na toj liniji 2011. Moby, CIN/Tirrenia i GNV bili su prisutni na toj liniji 2012. |
| --- | --- |

(55)

Saremar je na liniji Vado Ligure – Porto Torres prometovao 4 dana u tjednu (10) od 22. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. i od 1. lipnja 2012. (a ne od 15. svibnja 2012. kako je utvrđeno Odlukom 36/6) do 15. rujna 2012. Moby, Tirrenia i GNV bili su prisutni na toj liniji 2011. Moby, CIN/Tirrenia i GNV bili su prisutni na toj liniji 2012.

Vado Ligure – Porto Torres

10

| (56) | Usluga je na obje linije obustavljena 15. rujna 2012. |
| --- | --- |

(56)

Usluga je na obje linije obustavljena 15. rujna 2012.

2.2.1.3.   
  Obveze obavljanja javne usluge

Obveze obavljanja javne usluge

| (57) | RAS tvrdi da su obveze obavljanja javne usluge nametnute u pogledu cijena prijevoza koje je Saremar naplaćivao na dvjema linijama do kopna. Opravdanje za nametanje obveze obavljanja javne usluge bilo je povećanje cijena na štetu sardinijske zajednice koje je uslijedilo nakon protutržišnog sporazuma kojeg su na predmetnim linijama sklopili privatni operatori. |
| --- | --- |

(57)

RAS tvrdi da su obveze obavljanja javne usluge nametnute u pogledu cijena prijevoza koje je Saremar naplaćivao na dvjema linijama do kopna. Opravdanje za nametanje obveze obavljanja javne usluge bilo je povećanje cijena na štetu sardinijske zajednice koje je uslijedilo nakon protutržišnog sporazuma kojeg su na predmetnim linijama sklopili privatni operatori.

| (58) | Konkretne odredbe o cijenama karata u aktima o povjeravanju navedene su dolje:






  (a) | Odluka 20/57 ne sadrži izričite odredbe o cijenama karata koje bi Saremar trebao naplaćivati na predloženim linijama; |
| --- | --- | --- |

(58)

Konkretne odredbe o cijenama karata u aktima o povjeravanju navedene su dolje:

(a)

Odluka 20/57 ne sadrži izričite odredbe o cijenama karata koje bi Saremar trebao naplaćivati na predloženim linijama;

| (b) | Odlukom 25/69 odobren je cjenik koji je Saremar trebao primjenjivati na liniji Golfo Aranci – Civitavecchia od 15. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. Operator bi, uz prethodno obavješćivanje RAS-a, mogao mijenjati cijene kako bi se pokrili troškovi pothvata i osigurala najviša razina zadovoljstva korisnika; |
| --- | --- |

(b)

Odlukom 25/69 odobren je cjenik koji je Saremar trebao primjenjivati na liniji Golfo Aranci – Civitavecchia od 15. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. Operator bi, uz prethodno obavješćivanje RAS-a, mogao mijenjati cijene kako bi se pokrili troškovi pothvata i osigurala najviša razina zadovoljstva korisnika;

| (c) | Odlukom 27/4 odobren je cjenik koji bi Saremar primjenjivao za miješane usluge (putnici i teret) na liniji Vado Ligure – Porto Torres od 22. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. Za stanovnike Sardinije primjenjivao bi se popust od 15 %. Operator bi, uz prethodno obavješćivanje RAS-a, mogao mijenjati cijene kako bi se pokrili troškovi pothvata i osigurala najviša razina zadovoljstva korisnika. |
| --- | --- |

(c)

Odlukom 27/4 odobren je cjenik koji bi Saremar primjenjivao za miješane usluge (putnici i teret) na liniji Vado Ligure – Porto Torres od 22. lipnja 2011. do 15. rujna 2011. Za stanovnike Sardinije primjenjivao bi se popust od 15 %. Operator bi, uz prethodno obavješćivanje RAS-a, mogao mijenjati cijene kako bi se pokrili troškovi pothvata i osigurala najviša razina zadovoljstva korisnika.

| (d) | Odluka 36/6 ne odnosi se na cijene prijevoza; |
| --- | --- |

(d)

Odluka 36/6 ne odnosi se na cijene prijevoza;

| (e) | Odlukom 48/65 dana je uputa Saremaru da odmah ponovno otpočne prometovanje na liniji Olbia – Civitavecchia i kao standardnu cijenu vožnje odredi cijenu iz dijela niske sezone koju je Saremar naplaćivao 2011. Tu bi cijenu vožnje Saremar mogao prilagođavati, uz prethodno obavješćivanje RAS-a, kako bi u obzir uzeo stvarnu potražnju te osigurao ekonomsku ravnotežu; |
| --- | --- |

(e)

Odlukom 48/65 dana je uputa Saremaru da odmah ponovno otpočne prometovanje na liniji Olbia – Civitavecchia i kao standardnu cijenu vožnje odredi cijenu iz dijela niske sezone koju je Saremar naplaćivao 2011. Tu bi cijenu vožnje Saremar mogao prilagođavati, uz prethodno obavješćivanje RAS-a, kako bi u obzir uzeo stvarnu potražnju te osigurao ekonomsku ravnotežu;

| (f) | Odlukom 12/28 odobrava se prijedlog Saremara da u ljeto 2012. na liniji Olbia – Civitavecchia primjenjuje različite cijene karata, praveći razliku između dijela niske sezone (radni dani u lipnju i srpnju), vikenda i dijela visoke sezone (kolovoz) te se primaju na znanje tri alternative koje je Saremar predložio u pogledu cijene vožnje koja bi se primjenjivala u dijelu visoke sezone. U Regionalnoj odluci nisu navedene konkretne cijene karata koje je operator predložio. RAS se također nije odlučio za jednu od tri alternativne cijene koje je Saremar predložio za visoku sezonu. Zapravo, RAS je dao uputu Saremaru da primijeni onu cijenu karata koja najbolje uravnotežuje javni interes i ekonomsku održivost. U skladu s Odlukom 12/28, standardnu cijenu karata utvrđenu Odlukom 48/65 Saremar bi održavao do kraja travnja 2012. |
| --- | --- |

(f)

Odlukom 12/28 odobrava se prijedlog Saremara da u ljeto 2012. na liniji Olbia – Civitavecchia primjenjuje različite cijene karata, praveći razliku između dijela niske sezone (radni dani u lipnju i srpnju), vikenda i dijela visoke sezone (kolovoz) te se primaju na znanje tri alternative koje je Saremar predložio u pogledu cijene vožnje koja bi se primjenjivala u dijelu visoke sezone. U Regionalnoj odluci nisu navedene konkretne cijene karata koje je operator predložio. RAS se također nije odlučio za jednu od tri alternativne cijene koje je Saremar predložio za visoku sezonu. Zapravo, RAS je dao uputu Saremaru da primijeni onu cijenu karata koja najbolje uravnotežuje javni interes i ekonomsku održivost. U skladu s Odlukom 12/28, standardnu cijenu karata utvrđenu Odlukom 48/65 Saremar bi održavao do kraja travnja 2012.

| (g) | Odlukom 22/14 odobrava se prijedlog Saremara da se u sezoni 2012. na liniji Porto Torres – Vado Ligure primjenjuju različite cijene karata u razdoblju niske sezone (prva polovica lipnja i prva polovica rujna), razdoblju srednje (od sredine lipnja do sredine srpnja) i razdoblju visoke sezone (od sredine srpnja do 2. rujna). U Regionalnoj odluci nisu navedene konkretne cijene karata koje je operator predložio. U njoj se, međutim, utvrđuje da se na stanovnike Sardinije primjenjuje popust od 15 %. |
| --- | --- |

(g)

Odlukom 22/14 odobrava se prijedlog Saremara da se u sezoni 2012. na liniji Porto Torres – Vado Ligure primjenjuju različite cijene karata u razdoblju niske sezone (prva polovica lipnja i prva polovica rujna), razdoblju srednje (od sredine lipnja do sredine srpnja) i razdoblju visoke sezone (od sredine srpnja do 2. rujna). U Regionalnoj odluci nisu navedene konkretne cijene karata koje je operator predložio. U njoj se, međutim, utvrđuje da se na stanovnike Sardinije primjenjuje popust od 15 %.

| (59) | U pogledu prometovanja na tim dvjema linijama u 2012., tijekom istrage RAS je Komisiji podnio pisma u kojima je Saremar priopćio cijene karata koje bi se naplaćivale na tim linijama u 2012., a koje je RAS službeno usvojio Odlukama 12/28 i 22/14. U pogledu linije Olbia – Civitavecchia, Saremar je obavijestio da će na linijama istodobno prometovati Tirrenia, Moby i GNV te nuditi različite cijene ovisno o sezoni. Saremar je također potvrdio da je od tih operatora najbolju cijenu ponudila Tirrenia. U pismu se navode cijene karata koje bi se primjenjivale na toj liniji u ljeto 2012. u razdoblju niske sezone, tijekom vikenda i u razdoblju visoke sezone, pri čemu su za razdoblje visoke sezone dana tri prijedloga (prema jednom zadržava se cjenik iz 2011, a drugi i treći odnose se na porast cijene po mjestu u kabini za 5 ili 10 EUR). U pismu se potvrđuje da se na stanovnike, kao i u 2011., neće primjenjivati snižena cijena vožnje. Saremar također potvrđuje da se njegov prijedlog cjenika temelji na referentnoj vrijednosti cijena karata Tirrenije. U pogledu linije Porto Torres – Vado Ligure, Saremar je priopćio da se odluka o početku pružanja usluge u 2012. temeljila na pozitivnim rezultatima koji su ostvareni u 2011. Predložen je umjereni porast cijena karata u srednjoj i visokoj sezoni, što bi poduzeću omogućilo da pokrije troškove. |
| --- | --- |

(59)

U pogledu prometovanja na tim dvjema linijama u 2012., tijekom istrage RAS je Komisiji podnio pisma u kojima je Saremar priopćio cijene karata koje bi se naplaćivale na tim linijama u 2012., a koje je RAS službeno usvojio Odlukama 12/28 i 22/14. U pogledu linije Olbia – Civitavecchia, Saremar je obavijestio da će na linijama istodobno prometovati Tirrenia, Moby i GNV te nuditi različite cijene ovisno o sezoni. Saremar je također potvrdio da je od tih operatora najbolju cijenu ponudila Tirrenia. U pismu se navode cijene karata koje bi se primjenjivale na toj liniji u ljeto 2012. u razdoblju niske sezone, tijekom vikenda i u razdoblju visoke sezone, pri čemu su za razdoblje visoke sezone dana tri prijedloga (prema jednom zadržava se cjenik iz 2011, a drugi i treći odnose se na porast cijene po mjestu u kabini za 5 ili 10 EUR). U pismu se potvrđuje da se na stanovnike, kao i u 2011., neće primjenjivati snižena cijena vožnje. Saremar također potvrđuje da se njegov prijedlog cjenika temelji na referentnoj vrijednosti cijena karata Tirrenije. U pogledu linije Porto Torres – Vado Ligure, Saremar je priopćio da se odluka o početku pružanja usluge u 2012. temeljila na pozitivnim rezultatima koji su ostvareni u 2011. Predložen je umjereni porast cijena karata u srednjoj i visokoj sezoni, što bi poduzeću omogućilo da pokrije troškove.

| (60) | Radi nadopune, Komisija napominje da se u Odluci 48/65 o početku prometovanja linijom Olbia – Civitavecchia u siječnju 2012. spominje da će Saremar na toj liniji prometovati svakodnevno trajektima za kružna putovanja. Pregled akata o povjeravanju pokazuje da Saremaru nije nametnut ni jedan drugi obvezujući uvjet u vezi s prometovanjem na dvije predmetne linije (primjerice u pogledu učestalosti), osim onoga o pružanju mješovitih usluga (putnici i teret). Isto tako, tijekom postupka službene istrage talijanske vlasti Komisiji nisu podnijele niti jedan dokaz o tome da su s pomoću drugih pravnih instrumenata nametnuti neki drugi zahtjevi osim onih utvrđenih u gore spomenutim aktima o povjeravanju. |
| --- | --- |

(60)

Radi nadopune, Komisija napominje da se u Odluci 48/65 o početku prometovanja linijom Olbia – Civitavecchia u siječnju 2012. spominje da će Saremar na toj liniji prometovati svakodnevno trajektima za kružna putovanja. Pregled akata o povjeravanju pokazuje da Saremaru nije nametnut ni jedan drugi obvezujući uvjet u vezi s prometovanjem na dvije predmetne linije (primjerice u pogledu učestalosti), osim onoga o pružanju mješovitih usluga (putnici i teret). Isto tako, tijekom postupka službene istrage talijanske vlasti Komisiji nisu podnijele niti jedan dokaz o tome da su s pomoću drugih pravnih instrumenata nametnuti neki drugi zahtjevi osim onih utvrđenih u gore spomenutim aktima o povjeravanju.

2.2.1.4.   
  Naknada

Naknada

| (61) | Ni u jednom aktu o povjeravanju ne spominje se naknada koja će se dodijeliti Saremaru za prometovanje dvjema predmetnim linijama do kopna u 2011./2012. Upravo suprotno, iz odredaba predmetnih akata vidljivo je da su se usluge trebale pružati po komercijalnim uvjetima, a Saremaru je dano dovoljno manevarskog prostora za prilagodbu razina cijena vožnje kako bi se osiguralo da se pokriju troškovi prometovanja na dvjema linijama. |
| --- | --- |

(61)

Ni u jednom aktu o povjeravanju ne spominje se naknada koja će se dodijeliti Saremaru za prometovanje dvjema predmetnim linijama do kopna u 2011./2012. Upravo suprotno, iz odredaba predmetnih akata vidljivo je da su se usluge trebale pružati po komercijalnim uvjetima, a Saremaru je dano dovoljno manevarskog prostora za prilagodbu razina cijena vožnje kako bi se osiguralo da se pokriju troškovi prometovanja na dvjema linijama.

| (62) | Subvencija u iznosu od 10 milijuna EUR iz regionalnog proračuna za 2012. odobrena je temeljem Regionalnog zakona 15. od 7. kolovoza 2012. za pokrivanje „potencijalnog deficita” u prometovanju Saremara na linijama do kopna. Na temelju javno dostupnih informacija (11) naknada je u stvarnosti plaćena Saremaru u dvije rate, 6. studenog 2012. i 3. prosinca 2012. |
| --- | --- |

(62)

Subvencija u iznosu od 10 milijuna EUR iz regionalnog proračuna za 2012. odobrena je temeljem Regionalnog zakona 15. od 7. kolovoza 2012. za pokrivanje „potencijalnog deficita” u prometovanju Saremara na linijama do kopna. Na temelju javno dostupnih informacija (11) naknada je u stvarnosti plaćena Saremaru u dvije rate, 6. studenog 2012. i 3. prosinca 2012.

potencijalnog deficita

11

| (63) | Prema informacijama koje su primljene u postupku istrage, Saremar je u prometovanju na dvjema predmetnim linijama u 2011. ostvario gubitak od 214 000 EUR, a u 2012. gubitak od 13 440 220 EUR. |
| --- | --- |

(63)

Prema informacijama koje su primljene u postupku istrage, Saremar je u prometovanju na dvjema predmetnim linijama u 2011. ostvario gubitak od 214 000 EUR, a u 2012. gubitak od 13 440 220 EUR.

2.2.1.5.   
  Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na predmetnim linijama

Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na predmetnim linijama

| (64) | Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom Italije bitno se promijenila tijekom 2011. – 2012. |
| --- | --- |

(64)

Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom Italije bitno se promijenila tijekom 2011. – 2012.

| (65) | Osim javnog operatora Tirrenije na linijama od i do Sardinije u proljeće 2011. bila su prisutna četiri privatna operatora: Moby, Forship, SNAV (12) i GNV. |
| --- | --- |

(65)

Osim javnog operatora Tirrenije na linijama od i do Sardinije u proljeće 2011. bila su prisutna četiri privatna operatora: Moby, Forship, SNAV (12) i GNV.

12

| (66) | Mobyjem upravlja Onorato Partecipazioni S.r.l. (dalje u tekstu: „Onorato Partecipazioni”). Moby je aktivan na tržištu pružanja usluga pomorskog prijevoza putnika i tereta u Mediteranskom moru. |
| --- | --- |

(66)

Mobyjem upravlja Onorato Partecipazioni S.r.l. (dalje u tekstu: „Onorato Partecipazioni”). Moby je aktivan na tržištu pružanja usluga pomorskog prijevoza putnika i tereta u Mediteranskom moru.

| (67) | GNV je privatni operator kojim zajednički upravljaju Marinvest, holding skupina poduzeća aktivnih u pomorskom prijevozu i Investitori Associati SGR. Ovo poduzeće prometuje na brojnim linijama na Mediteranu. |
| --- | --- |

(67)

GNV je privatni operator kojim zajednički upravljaju Marinvest, holding skupina poduzeća aktivnih u pomorskom prijevozu i Investitori Associati SGR. Ovo poduzeće prometuje na brojnim linijama na Mediteranu.

| (68) | SNAV-om u potpunosti upravlja Marinvest, a bavi se gotovo isključivo prijevozom putnika na različitim linijama na Mediteranu. |
| --- | --- |

(68)

SNAV-om u potpunosti upravlja Marinvest, a bavi se gotovo isključivo prijevozom putnika na različitim linijama na Mediteranu.

| (69) | Forship, kojim upravlja francusko poduzeće Lotta Maritime S.A., pruža usluge prijevoza putnika i vozila na Mediteranu, posebice od i do Sardinije, koristeći se brandovima Corsica Ferries i Sardinia Ferries. |
| --- | --- |

(69)

Forship, kojim upravlja francusko poduzeće Lotta Maritime S.A., pruža usluge prijevoza putnika i vozila na Mediteranu, posebice od i do Sardinije, koristeći se brandovima Corsica Ferries i Sardinia Ferries.

| (70) | U svibnju 2011. NCA je sve operatore (osim Tirrenije) stavila pod istragu zbog moguće povrede članka 101. UFEU-a, a u vezi s prometovanjem na linijama do kopna Italije, uključujući i dvije linije na kojima je tijekom 2011. – 2012. prometovao Saremar. NCA je zaključila svoj postupak 11. lipnja 2013. (13). Zaključila je da povećanje cijena usluga putničkog prijevoza od strane predmetnih operatora predstavlja usklađeno djelovanje kojim se krši članak 101. UFEU-a. Kršenje se događalo najmanje između rujna 2010. i rujna 2011. |
| --- | --- |

(70)

U svibnju 2011. NCA je sve operatore (osim Tirrenije) stavila pod istragu zbog moguće povrede članka 101. UFEU-a, a u vezi s prometovanjem na linijama do kopna Italije, uključujući i dvije linije na kojima je tijekom 2011. – 2012. prometovao Saremar. NCA je zaključila svoj postupak 11. lipnja 2013. (13). Zaključila je da povećanje cijena usluga putničkog prijevoza od strane predmetnih operatora predstavlja usklađeno djelovanje kojim se krši članak 101. UFEU-a. Kršenje se događalo najmanje između rujna 2010. i rujna 2011.

13

| (71) | Prema navodima NCA Moby (do 40 %) i Tirrenia (do 35 %) bili su glavni operatori na liniji Civitavecchia – Olbia (Golfo Aranci) u 2009. – 2010. u pogledu putničkog prijevoza. U 2011. Tirrenia je povećala svoj tržišni udio na štetu Mobyja, pri čemu je Saremar dobio manje od 10 % tržišta (14). NCA je napomenula da je na toj liniji:






  — | Moby zabilježio gubitak (od manje od 1 milijun EUR) tijekom 2008. – 2010. te dobitak u 2011.; |
| --- | --- | --- |

(71)

Prema navodima NCA Moby (do 40 %) i Tirrenia (do 35 %) bili su glavni operatori na liniji Civitavecchia – Olbia (Golfo Aranci) u 2009. – 2010. u pogledu putničkog prijevoza. U 2011. Tirrenia je povećala svoj tržišni udio na štetu Mobyja, pri čemu je Saremar dobio manje od 10 % tržišta (14). NCA je napomenula da je na toj liniji:

14

—

Moby zabilježio gubitak (od manje od 1 milijun EUR) tijekom 2008. – 2010. te dobitak u 2011.;

| — | SNAV zabilježio gubitak tijekom 2008. – 2010., iako je trend išao prema smanjenju gubitka; |
| --- | --- |

—

SNAV zabilježio gubitak tijekom 2008. – 2010., iako je trend išao prema smanjenju gubitka;

| — | i Forship zabilježio negativne rezultate tijekom 2008. - 2011. |
| --- | --- |

—

i Forship zabilježio negativne rezultate tijekom 2008. - 2011.

| (72) | Na liniji Genova (Vado Ligure) – Porto Torres, Moby, Tirrenia i GNV imali su sličan tržišni udio u 2009. – 2010. Isto tako u 2011. porastao je tržišni udio Tirrenije, a smanjen je onaj Mobyija. GNV je za više od polovice smanjio svoju prisutnost na tržištu. Saremar je imao manje od 10 % tržišta. NCA je također napomenula da je:






  — | Moby popravio rezultate od blagog gubitka u 2008. na dobitak u 2011.; |
| --- | --- | --- |

(72)

Na liniji Genova (Vado Ligure) – Porto Torres, Moby, Tirrenia i GNV imali su sličan tržišni udio u 2009. – 2010. Isto tako u 2011. porastao je tržišni udio Tirrenije, a smanjen je onaj Mobyija. GNV je za više od polovice smanjio svoju prisutnost na tržištu. Saremar je imao manje od 10 % tržišta. NCA je također napomenula da je:

—

Moby popravio rezultate od blagog gubitka u 2008. na dobitak u 2011.;

| — | GNV zabilježio značajne gubitke na toj liniji tijekom 2008. – 2010. |
| --- | --- |

—

GNV zabilježio značajne gubitke na toj liniji tijekom 2008. – 2010.

| (73) | Privatni su operatori tijekom istrage koju je provela NCA opravdali povećanje cijene u ljetnoj sezoni 2011. (u pravilu do 85 % u odnosu na 2010. na liniji Olbia – Civitavecchia i 75 % na liniji Genova – Porto Torres) značajnim povećanjem troškova goriva. Prema navodima NCA-a, Tirrenija je primijenila blaže povećanje cijena, naime cijene su porasle do 30 % na liniji Civitavecchia – Golfo Aranci i do 15 % na liniji Genova – Porto Torres. |
| --- | --- |

(73)

Privatni su operatori tijekom istrage koju je provela NCA opravdali povećanje cijene u ljetnoj sezoni 2011. (u pravilu do 85 % u odnosu na 2010. na liniji Olbia – Civitavecchia i 75 % na liniji Genova – Porto Torres) značajnim povećanjem troškova goriva. Prema navodima NCA-a, Tirrenija je primijenila blaže povećanje cijena, naime cijene su porasle do 30 % na liniji Civitavecchia – Golfo Aranci i do 15 % na liniji Genova – Porto Torres.

| (74) | Osim toga, prema Odluci NCA-a, između Mobyija i GNV-a u proljeće 2011. potpisana su dva sporazuma. Nadalje, ta su dva poduzeća potpisala code-share sporazum na liniji Civitavecchia – Olbia za razdoblje od travnja do prosinca 2011. prema kojem su ta dva poduzeća zajednički prometovala na toj liniji i sudjelovala u rezultatima u skladu s unaprijed određenim postotkom, bez obzira na prodane karte. Na temelju drugog sporazuma, GNV je u razdoblju od lipnja do prosinca 2011. mogao prodavati karte Mobyja na liniji Genova – Porto Torres. U praksi, tijekom referentnog razdoblja GNV je na Moby preusmjeravao potražnju koju sam nije mogao zadovoljiti, što je bilo na štetu Tirremara i Saremara. Na temelju tih sporazuma NCA je zaključila da ta dva poduzeća nisu imala motiva natjecati se u pogledu cijena na predmetnim linijama. Slične su sporazume ta dva poduzeća potpisala i 2012. |
| --- | --- |

(74)

Osim toga, prema Odluci NCA-a, između Mobyija i GNV-a u proljeće 2011. potpisana su dva sporazuma. Nadalje, ta su dva poduzeća potpisala code-share sporazum na liniji Civitavecchia – Olbia za razdoblje od travnja do prosinca 2011. prema kojem su ta dva poduzeća zajednički prometovala na toj liniji i sudjelovala u rezultatima u skladu s unaprijed određenim postotkom, bez obzira na prodane karte. Na temelju drugog sporazuma, GNV je u razdoblju od lipnja do prosinca 2011. mogao prodavati karte Mobyja na liniji Genova – Porto Torres. U praksi, tijekom referentnog razdoblja GNV je na Moby preusmjeravao potražnju koju sam nije mogao zadovoljiti, što je bilo na štetu Tirremara i Saremara. Na temelju tih sporazuma NCA je zaključila da ta dva poduzeća nisu imala motiva natjecati se u pogledu cijena na predmetnim linijama. Slične su sporazume ta dva poduzeća potpisala i 2012.

| (75) | Akvizicijom Tirrenije, CIN je 18. srpnja 2012. s talijanskom državom potpisao novu Konvenciju (vidjeti uvodnu izjavu 16.) prema kojoj je poduzeću povjereno izvršavanje obveze javne usluge, između ostalog, na linijama Civitavecchia – Olbia i Genova – Porto Torres. CIN je konzorcij koji se u trenutku kada je Tirrenia stavljena u prodaju sastojao od Mobyja, SNAV-a i GNV-a (zadnja dva putem Marinvesta) i Grimaldi Compagnia di Navigazionea, odnosno glavnih konkurenata Tirrenije na linijama na kojima se tradicionalno prometovalo u skladu s režimom javne usluge (15). |
| --- | --- |

(75)

Akvizicijom Tirrenije, CIN je 18. srpnja 2012. s talijanskom državom potpisao novu Konvenciju (vidjeti uvodnu izjavu 16.) prema kojoj je poduzeću povjereno izvršavanje obveze javne usluge, između ostalog, na linijama Civitavecchia – Olbia i Genova – Porto Torres. CIN je konzorcij koji se u trenutku kada je Tirrenia stavljena u prodaju sastojao od Mobyja, SNAV-a i GNV-a (zadnja dva putem Marinvesta) i Grimaldi Compagnia di Navigazionea, odnosno glavnih konkurenata Tirrenije na linijama na kojima se tradicionalno prometovalo u skladu s režimom javne usluge (15).

15

| (76) | Kupovina Tirrenije od strane CIN-a priopćena je Komisiji, a ona je 18. siječnja 2012. odlučila pokrenuti postupak u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (16). Strane su kasnije povukle ovu operaciju,a nova, s novom raspodjelom dionica u CIN-u, priopćena je NCA-u. NCA je odlukom od 21. lipnja 2012. odobrila ovo spajanje pod određenim uvjetima (17). |
| --- | --- |

(76)

Kupovina Tirrenije od strane CIN-a priopćena je Komisiji, a ona je 18. siječnja 2012. odlučila pokrenuti postupak u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (16). Strane su kasnije povukle ovu operaciju,a nova, s novom raspodjelom dionica u CIN-u, priopćena je NCA-u. NCA je odlukom od 21. lipnja 2012. odobrila ovo spajanje pod određenim uvjetima (17).

16

17

| (77) | GNV i Forship 2012. prestali su prometovati na liniji Civitavecchia – Olbia. U svojim primjedbama u tijeku istrage, GNV je tvrdio da je njegov izlazak s tržišta bio izravna posljedica potpore koju je RAS dodijelio Saremaru, a koja je potonjem omogućila cijenu vožnje koja je bila niža od troškova (vidjeti uvodnu izjavu135.). |
| --- | --- |

(77)

GNV i Forship 2012. prestali su prometovati na liniji Civitavecchia – Olbia. U svojim primjedbama u tijeku istrage, GNV je tvrdio da je njegov izlazak s tržišta bio izravna posljedica potpore koju je RAS dodijelio Saremaru, a koja je potonjem omogućila cijenu vožnje koja je bila niža od troškova (vidjeti uvodnu izjavu135.).

| (78) | Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na dvjema linijama u trenutku ulaska Saremara na tržište bila je sljedeća:

  Tablica 2.


  Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na predmetnim linijama | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure – Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| ljetna sezona 2011. (od lipnja do rujna) | Moby, Tirrenia, GNV (18), Forship (Sardinia Ferries) | Moby, Tirrenia, GNV |
| zimska sezona 2012.
  (od siječnja do sredine svibnja) | CIN/Tirrenia | Ne prometuje |
| ljetna sezona 2012.
  (od sredine svibnja do rujna) | Moby, CIN/Tirrenia | Moby, CIN/Tirrenia, GNV |

(78)

Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na dvjema linijama u trenutku ulaska Saremara na tržište bila je sljedeća:

Tablica 2.

Tablica 2.

Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na predmetnim linijama

Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na predmetnim linijama

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure – Porto Torres

ljetna sezona 2011. (od lipnja do rujna)

Moby, Tirrenia, GNV (18), Forship (Sardinia Ferries)

18

Moby, Tirrenia, GNV

zimska sezona 2012.

(od siječnja do sredine svibnja)

CIN/Tirrenia

Ne prometuje

Ne prometuje

ljetna sezona 2012.

(od sredine svibnja do rujna)

Moby, CIN/Tirrenia

Moby, CIN/Tirrenia, GNV

| (79) | Odlukom koja je donesena 18. lipnja 2013. (19), NCA je pokrenula postupak službene istrage u vezi s potencijalnim kršenjem od strane Mobyja i CIN-a uvjeta iz Odluke NCA-a kojom se odobrava spajanje Tirrenije i CIN-a, između ostalog, uvjeta da se povećanje cijena (u odnosu na cijene Mobyja iz 2009.) na tri linije kojima se Sardinija povezuje s kopnom, uključujući i dvije linije koje su predmet istrage u ovom predmetu, ograniči na povećanje koje odražava rast troškova goriva. |
| --- | --- |

(79)

Odlukom koja je donesena 18. lipnja 2013. (19), NCA je pokrenula postupak službene istrage u vezi s potencijalnim kršenjem od strane Mobyja i CIN-a uvjeta iz Odluke NCA-a kojom se odobrava spajanje Tirrenije i CIN-a, između ostalog, uvjeta da se povećanje cijena (u odnosu na cijene Mobyja iz 2009.) na tri linije kojima se Sardinija povezuje s kopnom, uključujući i dvije linije koje su predmet istrage u ovom predmetu, ograniči na povećanje koje odražava rast troškova goriva.

19

2.2.2.   PROMIDŽBENE AKTIVNOSTI

| (80) | Temeljem Regionalne odluke 20/58 od 26. travnja 2011. (Odluka 20/58), Agenzia Sardegna Promozione (dalje u tekstu: „Agencija”) financirala bi promidžbu projekta Bonus Sardo – Vacanza s iznosom od 3 milijuna EUR (uključujući PDV) (20). |
| --- | --- |

(80)

Temeljem Regionalne odluke 20/58 od 26. travnja 2011. (Odluka 20/58), Agenzia Sardegna Promozione (dalje u tekstu: „Agencija”) financirala bi promidžbu projekta Bonus Sardo – Vacanza s iznosom od 3 milijuna EUR (uključujući PDV) (20).

Agenzia Sardegna Promozione

20

| (81) | Regionalnom Odlukom 25/53 od 19. svibnja 2011. (Odluka 25/53), RAS je Saremaru povjerio zadatak provođenja promidžbenih aktivnosti koje su se u osnovi sastoje od izlaganja loga i oglašavanja na plovilima Saremara s ciljem promicanja Sardinije kao turističkog odredišta, a da se pri tome izravno ne promiče projekt Bonus Sardo – Vacanza. Odlukom 25/53 također je dana uputa Agenciji da Saremaru dodijeli iznos od 3 milijuna EUR predviđenih Odlukom 20/58, uz predujam od 80 %. |
| --- | --- |

(81)

Regionalnom Odlukom 25/53 od 19. svibnja 2011. (Odluka 25/53), RAS je Saremaru povjerio zadatak provođenja promidžbenih aktivnosti koje su se u osnovi sastoje od izlaganja loga i oglašavanja na plovilima Saremara s ciljem promicanja Sardinije kao turističkog odredišta, a da se pri tome izravno ne promiče projekt Bonus Sardo – Vacanza. Odlukom 25/53 također je dana uputa Agenciji da Saremaru dodijeli iznos od 3 milijuna EUR predviđenih Odlukom 20/58, uz predujam od 80 %.

Odluka 25/53

2.2.3.   KREDIT OD 3 MILIJUNA EUR I PRVO PISMO PODRŠKE

| (82) | Temeljem Regionalne odluke 23/2 od 12. svibnja 2011. (Odluka 23/2), Saremaru je za potrebe likvidnosti dopušteno da ugovori kredit od 3 milijuna EUR uz kamatu „prosječne tržišne stope” s indikativnim dospijećem od osam mjeseci. |
| --- | --- |

(82)

Temeljem Regionalne odluke 23/2 od 12. svibnja 2011. (Odluka 23/2), Saremaru je za potrebe likvidnosti dopušteno da ugovori kredit od 3 milijuna EUR uz kamatu „prosječne tržišne stope” s indikativnim dospijećem od osam mjeseci.

Odluka 23/2

prosječne tržišne stope

| (83) | Regionalnom odlukom 31/24 od 20. srpnja 2011. (Odluka 31/24), RAS, kao jedini dioničar Saremara izdao je pismo podrške na ime Banco di Sardegna S.p.A (dalje u tekstu: „banka BS”) kao preduvjet za odobravanje kreditne linije. |
| --- | --- |

(83)

Regionalnom odlukom 31/24 od 20. srpnja 2011. (Odluka 31/24), RAS, kao jedini dioničar Saremara izdao je pismo podrške na ime Banco di Sardegna S.p.A (dalje u tekstu: „banka BS”) kao preduvjet za odobravanje kreditne linije.

Odluka 31/24

| (84) | U pismu podrške RAS se obvezuje da će banku BS unaprijed obavijestiti o mogućim promjenama u pogledu njegovog dioničkog udjela u poduzeću te da će nastojati njime uspješno upravljati. |
| --- | --- |

(84)

U pismu podrške RAS se obvezuje da će banku BS unaprijed obavijestiti o mogućim promjenama u pogledu njegovog dioničkog udjela u poduzeću te da će nastojati njime uspješno upravljati.

| (85) | Regionalnom odlukom 12/15 od 20. ožujka 2012. (Odluka 12/15) RAS je objavio da Saremar na koncu nije ugovorio kreditnu liniju od 3 milijuna EUR koja je odobrena Odlukom 23/2 te da je pismo podrške koje je odobreno Odlukom 31/24 naposljetku isteklo. |
| --- | --- |

(85)

Regionalnom odlukom 12/15 od 20. ožujka 2012. (Odluka 12/15) RAS je objavio da Saremar na koncu nije ugovorio kreditnu liniju od 3 milijuna EUR koja je odobrena Odlukom 23/2 te da je pismo podrške koje je odobreno Odlukom 31/24 naposljetku isteklo.

Odluka 12/15

2.2.4.   DRUGO PISMO PODRŠKE

| (86) | Regionalnom odlukom 52/119 od 23. prosinca 2011. (Odluka 52/119), RAS je odobrio drugo pismo podrške kako bi Saremaru omogućio dobivanje ugovora o prekoračenju po računu od 5 milijuna EUR čime bi se trenutno osigurala razina likvidnosti potrebna za prometovanje na linijama prema kopnu. Zatraženo je jamstvo od banke Monte dei Paschi di Siena (dalje u tekstu: „banka MPS”) kao preduvjet za odobravanje prekoračenja. |
| --- | --- |

(86)

Regionalnom odlukom 52/119 od 23. prosinca 2011. (Odluka 52/119), RAS je odobrio drugo pismo podrške kako bi Saremaru omogućio dobivanje ugovora o prekoračenju po računu od 5 milijuna EUR čime bi se trenutno osigurala razina likvidnosti potrebna za prometovanje na linijama prema kopnu. Zatraženo je jamstvo od banke Monte dei Paschi di Siena (dalje u tekstu: „banka MPS”) kao preduvjet za odobravanje prekoračenja.

Odluka 52/119

| (87) | U pismu podrške napominje se da je Saremar u potpunosti u vlasništvu RAS-a, da je odobren iznos od 11,5 milijuna EUR za dokapitalizaciju te da će poduzeće nastaviti prometovati na linijama s kopnom. RAS se obvezuje da će zajmodavca unaprijed obavijestiti o mogućim promjenama u pogledu njegovog dioničkog udjela u poduzeću te da će nastojati njime uspješno upravljati. |
| --- | --- |

(87)

U pismu podrške napominje se da je Saremar u potpunosti u vlasništvu RAS-a, da je odobren iznos od 11,5 milijuna EUR za dokapitalizaciju te da će poduzeće nastaviti prometovati na linijama s kopnom. RAS se obvezuje da će zajmodavca unaprijed obavijestiti o mogućim promjenama u pogledu njegovog dioničkog udjela u poduzeću te da će nastojati njime uspješno upravljati.

| (88) | RAS je izjavio da pismo podrške odobreno Odlukom 52/119 na koncu nije bilo izdano, te da je MPS dodijelio kredit od 2,5 milijuna EUR po tržišnim uvjetima bez jamstva od strane RAS-a. U svojim primjedbama vezano uz odluku iz 2012., RAS je Komisiji dostavio ugovor o kreditu sklopljen s bankom MPS. Ugovorom se utvrđuje kreditna linija do 2,5 milijuna EUR uz promjenjivu kamatnu stopu temeljenu na jednomjesečnom EURIBORU + 5 %. |
| --- | --- |

(88)

RAS je izjavio da pismo podrške odobreno Odlukom 52/119 na koncu nije bilo izdano, te da je MPS dodijelio kredit od 2,5 milijuna EUR po tržišnim uvjetima bez jamstva od strane RAS-a. U svojim primjedbama vezano uz odluku iz 2012., RAS je Komisiji dostavio ugovor o kreditu sklopljen s bankom MPS. Ugovorom se utvrđuje kreditna linija do 2,5 milijuna EUR uz promjenjivu kamatnu stopu temeljenu na jednomjesečnom EURIBORU + 5 %.

2.2.5.   DOKAPITALIZACIJA

| (89) | Prema Odluci 36/6, potraživanje Saremara u iznosu od 11 546 403,59 EUR od Tirrenije u stečaju evidentirano je u Stečajnoj komori Građanskog suda u Rimu te proglašeno zakonski utjerivim 1. travnja 2011. Otpis kredita za 5 773 201,80 EUR, tj. 50 %, kada je odobrena bilanca poduzeća za 2010. doveo je do gubitka od 5 253 530,05 EUR u 2010. Dana 28. ožujka 2012. Skupština dioničara Saremara odlučila je pokriti gubitak od 4 890 950,36 EUR (21) koji je prenesen na 2012. smanjenjem kapitala s 6 099 961 EUR na 1 209 010,64 EUR. |
| --- | --- |

(89)

Prema Odluci 36/6, potraživanje Saremara u iznosu od 11 546 403,59 EUR od Tirrenije u stečaju evidentirano je u Stečajnoj komori Građanskog suda u Rimu te proglašeno zakonski utjerivim 1. travnja 2011. Otpis kredita za 5 773 201,80 EUR, tj. 50 %, kada je odobrena bilanca poduzeća za 2010. doveo je do gubitka od 5 253 530,05 EUR u 2010. Dana 28. ožujka 2012. Skupština dioničara Saremara odlučila je pokriti gubitak od 4 890 950,36 EUR (21) koji je prenesen na 2012. smanjenjem kapitala s 6 099 961 EUR na 1 209 010,64 EUR.

21

| (90) | Prema talijanskom Građanskom zakonu dioničari moraju dokapitalizirati poduzeće kada se njegov kapital smanji za više od jedne trećine. Prema tome, 15. lipnja 2012. Skupština dioničara odlučila je povećati kapital Saremara s 1 209 010,64 na 6 099 961 EUR, od čega je 824 309,69 EUR položeno na račun 11. srpnja 2012., što je minimalni iznos potreban da bi kapital bio u skladu sa zakonskim zahtjevima. Preostali dio bio bi uplaćen nakon što bi mjera prethodno bila prijavljena Komisiji. |
| --- | --- |

(90)

Prema talijanskom Građanskom zakonu dioničari moraju dokapitalizirati poduzeće kada se njegov kapital smanji za više od jedne trećine. Prema tome, 15. lipnja 2012. Skupština dioničara odlučila je povećati kapital Saremara s 1 209 010,64 na 6 099 961 EUR, od čega je 824 309,69 EUR položeno na račun 11. srpnja 2012., što je minimalni iznos potreban da bi kapital bio u skladu sa zakonskim zahtjevima. Preostali dio bio bi uplaćen nakon što bi mjera prethodno bila prijavljena Komisiji.

| (91) | Komisija do današnjeg dana nije obaviještena o daljnjim injekcijama kapitala. |
| --- | --- |

(91)

Komisija do današnjeg dana nije obaviještena o daljnjim injekcijama kapitala.

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

3.1.   NAKNADA ZA PROMETOVANJE NA DVJEMA LINIJAMA IZMEĐU SARDINIJE I KOPNA ITALIJE

NAKNADA ZA PROMETOVANJE NA DVJEMA LINIJAMA IZMEĐU SARDINIJE I KOPNA ITALIJE

3.1.1.   UTVRĐIVANJE POTPORE

| (92) | U svojoj odluci iz 2012. Komisija je zauzela preliminarni stav da se u aktima kojima se Saremaru povjerava prometovanje na dvjema linijama prema kopnu predmetne usluge ne kvalificiraju izričito kao usluge od općeg gospodarskog interesa, niti se u njima spominje naknada Saremaru za obvezu obavljanja javne usluge. Komisija je također napomenula da se, na temelju informacija dostupnih u toj fazi, čini da naknada od 10 milijuna EUR koja je dodijeljena Saremaru premašuje operativne gubitke. |
| --- | --- |

(92)

U svojoj odluci iz 2012. Komisija je zauzela preliminarni stav da se u aktima kojima se Saremaru povjerava prometovanje na dvjema linijama prema kopnu predmetne usluge ne kvalificiraju izričito kao usluge od općeg gospodarskog interesa, niti se u njima spominje naknada Saremaru za obvezu obavljanja javne usluge. Komisija je također napomenula da se, na temelju informacija dostupnih u toj fazi, čini da naknada od 10 milijuna EUR koja je dodijeljena Saremaru premašuje operativne gubitke.

| (93) | Komisija je također zauzela preliminarni stav da nije ispunjen četvrti Altmark-kriterij (22) budući da Saremar nije prometovao na dvjema dodatnim linijama koje su mu povjerene 2011. Osim toga Komisija nije imala nikakve dokaze koji bi potvrdili argument da je Saremar pružio uslugu uz minimalan trošak za zajednicu. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je također zauzela preliminarni stav da nije ispunjen četvrti Altmark-kriterij (22) budući da Saremar nije prometovao na dvjema dodatnim linijama koje su mu povjerene 2011. Osim toga Komisija nije imala nikakve dokaze koji bi potvrdili argument da je Saremar pružio uslugu uz minimalan trošak za zajednicu.

22

3.1.2.   SPOJIVOST S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

| (94) | Komisija je smatrala da se potpora u obliku naknade za pružanje javnih usluga Saremaru ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prijavljivanja mjera u skladu s Odlukom Komisije 2005/842/EZ (23) (dalje u tekstu: Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.), niti u skladu s Odlukom 2012/21/EU (24) (dalje u tekstu: „Odluka o SGEI-u iz 2011.”). |
| --- | --- |

(94)

Komisija je smatrala da se potpora u obliku naknade za pružanje javnih usluga Saremaru ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prijavljivanja mjera u skladu s Odlukom Komisije 2005/842/EZ (23) (dalje u tekstu: Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.), niti u skladu s Odlukom 2012/21/EU (24) (dalje u tekstu: „Odluka o SGEI-u iz 2011.”).

23

24

| (95) | Komisija je izrazila sumnju glede spojivosti naknada s unutarnjim tržištem temeljem okvira Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (2011.) (25) (dalje u tekstu: Okvir za SGEI iz 2011.), s obzirom da je upitno radi li se kod ovih usluga o uslugama od općeg gospodarskog interesa i s obzirom na činjenicu da je Saremaru možda dodijeljena prekomjerna naknada. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je izrazila sumnju glede spojivosti naknada s unutarnjim tržištem temeljem okvira Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga (2011.) (25) (dalje u tekstu: Okvir za SGEI iz 2011.), s obzirom da je upitno radi li se kod ovih usluga o uslugama od općeg gospodarskog interesa i s obzirom na činjenicu da je Saremaru možda dodijeljena prekomjerna naknada.

25

| (96) | Naposljetku, Komisija je napomenula da usluge od općeg gospodarskog interesa nakon 31. siječnja 2012. također moraju ispunjavati dodatne uvjete utvrđene u stavcima 14., 19., 20., 24., 39. i 60 Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. da bi ih se smatralo spojivima s unutarnjim tržištem. Komisija je smatrala da ti uvjeti u ovom predmetu nisu bili ispunjeni. |
| --- | --- |

(96)

Naposljetku, Komisija je napomenula da usluge od općeg gospodarskog interesa nakon 31. siječnja 2012. također moraju ispunjavati dodatne uvjete utvrđene u stavcima 14., 19., 20., 24., 39. i 60 Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. da bi ih se smatralo spojivima s unutarnjim tržištem. Komisija je smatrala da ti uvjeti u ovom predmetu nisu bili ispunjeni.

3.2.   PROMIDŽBENE AKTIVNOSTI

PROMIDŽBENE AKTIVNOSTI

| (97) | Komisija je pozvala Italiju da objasni kako je utvrđena cijena promidžbenih aktivnosti te da podnese dokaz da je cijena utvrđena prema tržišnoj vrijednosti, tako da, primjerice, navede referentne cijene dostupne na tržištu. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je pozvala Italiju da objasni kako je utvrđena cijena promidžbenih aktivnosti te da podnese dokaz da je cijena utvrđena prema tržišnoj vrijednosti, tako da, primjerice, navede referentne cijene dostupne na tržištu.

3.3.   KREDIT OD 3 MILIJUNA EUR I PISMA PODRŠKE

KREDIT OD 3 MILIJUNA EUR I PISMA PODRŠKE

| (98) | Komisija je zauzela preliminarni stav da pisma podrške nisu dala nepravednu prednost Saremaru s obzirom da naposljetku nisu iskorištena kao jamstvo za neki kredit ili druge financijske obveze korisnika. Zatražila je od Italije i zainteresiranih strana da podnesu primjedbe s tim u vezi. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je zauzela preliminarni stav da pisma podrške nisu dala nepravednu prednost Saremaru s obzirom da naposljetku nisu iskorištena kao jamstvo za neki kredit ili druge financijske obveze korisnika. Zatražila je od Italije i zainteresiranih strana da podnesu primjedbe s tim u vezi.

| (99) | Komisija je također pozvala Italiju da podnese dokaz da je kredit od 3 milijuna EUR koji je Saremar uzeo kod Banco di Sardegna S.p.A. u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je također pozvala Italiju da podnese dokaz da je kredit od 3 milijuna EUR koji je Saremar uzeo kod Banco di Sardegna S.p.A. u skladu s tržišnim uvjetima.

3.4.   DOKAPITALIZACIJA

DOKAPITALIZACIJA

| (100) | U pogledu dokapitalizacije Saremara, Komisija je zauzela preliminarni stav da je tom mjerom dana gospodarska prednost poduzeću s obzirom da nije vjerojatno da bi privatni dioničar u sličnim uvjetima upisao predmetni kapital. Zatražila je od Italije i zainteresiranih strana da podnesu primjedbe s tim u vezi. |
| --- | --- |

(100)

U pogledu dokapitalizacije Saremara, Komisija je zauzela preliminarni stav da je tom mjerom dana gospodarska prednost poduzeću s obzirom da nije vjerojatno da bi privatni dioničar u sličnim uvjetima upisao predmetni kapital. Zatražila je od Italije i zainteresiranih strana da podnesu primjedbe s tim u vezi.

4.   PRIMJEDBE RAS-a I SAREMARA

PRIMJEDBE RAS-a I SAREMARA

4.1.   NAKNADA ZA UPRAVLJANJE DVJEMA LINIJAMA IZMEĐU SARDINIJE I KOPNA ITALIJE

NAKNADA ZA UPRAVLJANJE DVJEMA LINIJAMA IZMEĐU SARDINIJE I KOPNA ITALIJE

| (101) | Saremar podupire i dopunjuje argumente koje je iznio RAS u pogledu naknade za prometovanje na dvjema linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom 2011. i 2012. Te se primjedbe dolje razmatraju zajedno. |
| --- | --- |

(101)

Saremar podupire i dopunjuje argumente koje je iznio RAS u pogledu naknade za prometovanje na dvjema linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom 2011. i 2012. Te se primjedbe dolje razmatraju zajedno.

| (102) | Poduzeće nije dalo primjedbe u pogledu drugih mjera koje su pod istragom. |
| --- | --- |

(102)

Poduzeće nije dalo primjedbe u pogledu drugih mjera koje su pod istragom.

4.1.1.   PITANJA VEZANA UZ UTVRĐIVANJE POTPORE

| (103) | Prvo, RAS je iznio argument da je naknada dodijeljena Saremaru za prometovanje na dvjema linijama s kopnom u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu (dalje u tekstu: „MEIP”). Iako je prometovanje na linijama proizvodilo gubitak, bilo je legitimno pretpostaviti da će ta djelatnost donijeti povrat. Prilikom donošenja predmetnih mjera RAS je djelovao kao razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu s obzirom da su se odluke o aktiviranju dvije predmetne linije temeljile na poslovnim planovima pripremljenim ex ante. Posebno je potrebno napomenuti sljedeće:






  (a) | u ožujku/travnju 2011. kada je RAS odlučio da će Saremar početi pružati uslugu na novim linijama do kopna, razmatrao je samo linije na kojima bi se mogla postići ekonomska ravnoteža; |
| --- | --- | --- |

(103)

Prvo, RAS je iznio argument da je naknada dodijeljena Saremaru za prometovanje na dvjema linijama s kopnom u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu (dalje u tekstu: „MEIP”). Iako je prometovanje na linijama proizvodilo gubitak, bilo je legitimno pretpostaviti da će ta djelatnost donijeti povrat. Prilikom donošenja predmetnih mjera RAS je djelovao kao razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu s obzirom da su se odluke o aktiviranju dvije predmetne linije temeljile na poslovnim planovima pripremljenim ex ante. Posebno je potrebno napomenuti sljedeće:

ex ante

(a)

u ožujku/travnju 2011. kada je RAS odlučio da će Saremar početi pružati uslugu na novim linijama do kopna, razmatrao je samo linije na kojima bi se mogla postići ekonomska ravnoteža;

| (b) | Odlukom 36/6, RAS je odlučio da Saremar, na temelju poslovnog plana, treba potvrditi održivost pothvata u razdoblju od 30. rujna 2011. do 30. rujna 2012., za najmanje jednu dodatnu liniju od sljedećih: Olbia – Livorno, Porto Torres - Livorno i Cagliari – Piombino. Od Saremara je također zatraženo da, na temelju poslovnog plana, ponovno pokrene prometovanje na linijama Golfo Aranci (ili Olbia) – Civitavecchia, Porto Torres - Vado Ligure (ili Genova) od 15. svibnja 2012. do 15. rujna 2012. Odluka da se ne započne s pružanjem usluga na novim linijama, nego da se u ljetnoj sezoni 2012. ponovno pokrene prometovanje na dvjema linijama na kojima je Saremar prometovao 2011. također je donesena iz razloga profitabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

Odlukom 36/6, RAS je odlučio da Saremar, na temelju poslovnog plana, treba potvrditi održivost pothvata u razdoblju od 30. rujna 2011. do 30. rujna 2012., za najmanje jednu dodatnu liniju od sljedećih: Olbia – Livorno, Porto Torres - Livorno i Cagliari – Piombino. Od Saremara je također zatraženo da, na temelju poslovnog plana, ponovno pokrene prometovanje na linijama Golfo Aranci (ili Olbia) – Civitavecchia, Porto Torres - Vado Ligure (ili Genova) od 15. svibnja 2012. do 15. rujna 2012. Odluka da se ne započne s pružanjem usluga na novim linijama, nego da se u ljetnoj sezoni 2012. ponovno pokrene prometovanje na dvjema linijama na kojima je Saremar prometovao 2011. također je donesena iz razloga profitabilnosti;

| (c) | odluka RAS-a da ograniči operativne gubitke obustavom pružanja usluge na obje linije na kraju razdoblja visoke sezone 2012. te da dijelom nadoknadi operativni gubitak bila je ključna da bi se njegov poslovni rizik sveo na minimum. Prema tome, takvu bi odluku isto tako donio i privatni ulagač. |
| --- | --- |

(c)

odluka RAS-a da ograniči operativne gubitke obustavom pružanja usluge na obje linije na kraju razdoblja visoke sezone 2012. te da dijelom nadoknadi operativni gubitak bila je ključna da bi se njegov poslovni rizik sveo na minimum. Prema tome, takvu bi odluku isto tako donio i privatni ulagač.

| (104) | Drugo, RAS je naglasio da su se u ovom slučaju poštovala četiri Altmark-kriterija iz razloga koji su navedeni dolje: |
| --- | --- |

(104)

Drugo, RAS je naglasio da su se u ovom slučaju poštovala četiri Altmark-kriterija iz razloga koji su navedeni dolje:

Altmark 1

Altmark 1

| (105) | Nacionalna tijela imaju široko diskrecijsko pravo u pogledu definicije usluga od općeg gospodarskog interesa. Zakonom 296. od 7. prosinca 2006. RAS-u je dodijeljena nadležnost u pogledu teritorijalnog kontinuiteta te je on stoga najpozvanije tijelo da definira usluge od općeg gospodarskog interesa u pogledu veza od Sardinije do kopna Italije. Na temelju toga, RAS naglašava svoj interes da osigura teritorijalni kontinuitet uz prihvatljive cijene vožnje. Probno povjeravanje usluge Saremaru odgovorilo bi na potrebe od općeg interesa, i bilo bi vođeno razlozima žurnosti. |
| --- | --- |

(105)

Nacionalna tijela imaju široko diskrecijsko pravo u pogledu definicije usluga od općeg gospodarskog interesa. Zakonom 296. od 7. prosinca 2006. RAS-u je dodijeljena nadležnost u pogledu teritorijalnog kontinuiteta te je on stoga najpozvanije tijelo da definira usluge od općeg gospodarskog interesa u pogledu veza od Sardinije do kopna Italije. Na temelju toga, RAS naglašava svoj interes da osigura teritorijalni kontinuitet uz prihvatljive cijene vožnje. Probno povjeravanje usluge Saremaru odgovorilo bi na potrebe od općeg interesa, i bilo bi vođeno razlozima žurnosti.

| (106) | U pogledu stvarne potrebe nametanja obveza obavljanja javne usluge, RAS se najprije prisjeća ozbiljne krize bivšeg matičnog poduzeća Tirrenije koja je tradicionalno prometovala na linijama između Sardinije i kopna Italije. Financijski problemi Tirrenije navodno su doveli do iznimne neizvjesnosti u pogledu pružanja javne usluge, barem do srpnja 2012. kada je CIN potpisao novu Konvenciju. RAS se prisjeća da je Komisija zaustavila prodaju Tirrenije CIN-u u izvornom sastavu dioničara. |
| --- | --- |

(106)

U pogledu stvarne potrebe nametanja obveza obavljanja javne usluge, RAS se najprije prisjeća ozbiljne krize bivšeg matičnog poduzeća Tirrenije koja je tradicionalno prometovala na linijama između Sardinije i kopna Italije. Financijski problemi Tirrenije navodno su doveli do iznimne neizvjesnosti u pogledu pružanja javne usluge, barem do srpnja 2012. kada je CIN potpisao novu Konvenciju. RAS se prisjeća da je Komisija zaustavila prodaju Tirrenije CIN-u u izvornom sastavu dioničara.

| (107) | Drugo, RAS navodi da je rast cijena prijevoza na linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom u mjesecima koji su uslijedili ozbiljno utjecao na većinu korisnika, a posebno na socijalno ranjivi dio sardinijske zajednice. |
| --- | --- |

(107)

Drugo, RAS navodi da je rast cijena prijevoza na linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom u mjesecima koji su uslijedili ozbiljno utjecao na većinu korisnika, a posebno na socijalno ranjivi dio sardinijske zajednice.

| (108) | Iz tih je razloga u travnju 2011. RAS odlučio uspostaviti probne usluge javnog prijevoza s ciljem osiguranja teritorijalnog kontinuiteta s kopnom uz prihvatljive cijene. Privatni operatori, iako su bili obaviješteni o ovom pitanju, prema navodima RAS-a, nisu pokazali spremnost da obuzdaju cijene i odbacili su svaki oblik erga omnes obveze u pogledu cijena vožnje. |
| --- | --- |

(108)

Iz tih je razloga u travnju 2011. RAS odlučio uspostaviti probne usluge javnog prijevoza s ciljem osiguranja teritorijalnog kontinuiteta s kopnom uz prihvatljive cijene. Privatni operatori, iako su bili obaviješteni o ovom pitanju, prema navodima RAS-a, nisu pokazali spremnost da obuzdaju cijene i odbacili su svaki oblik erga omnes obveze u pogledu cijena vožnje.

erga omnes

| (109) | Pružanje usluga od općega gospodarskog interesa povjereno je Saremaru temeljem nekoliko akata o povjeravanju u kojima je dan jasan pregled ciljeva od javnog interesa. RAS je naglasio da je povjeravanje predmetne usluge Saremaru bila jedina održiva alternativa kako bi se izbjeglo ozbiljno narušavanje teritorijalnog kontinuiteta. |
| --- | --- |

(109)

Pružanje usluga od općega gospodarskog interesa povjereno je Saremaru temeljem nekoliko akata o povjeravanju u kojima je dan jasan pregled ciljeva od javnog interesa. RAS je naglasio da je povjeravanje predmetne usluge Saremaru bila jedina održiva alternativa kako bi se izbjeglo ozbiljno narušavanje teritorijalnog kontinuiteta.

| (110) | Saremar se može smatrati internim operatorom RAS-a: RAS, koji je njegov jedini dioničar, njime izravno upravlja; statutarno mu je povjereno prometovanje na linijama od Sardinije do manjih otoka i Korzike, s jedne strane, te do kopna, s druge strane; nema diskrecijska prava u pogledu obavljanja usluga koje su mu povjerena i koje jednostrano određuje RAS; osim toga, Saremar se ne upušta u djelatnosti koje su suprotne interesima RAS-a. Prema tome, RAS smatra da, u skladu s pravilima javne nabave, nije morao objaviti javni natječaj za pružanje usluge, nego ju je slobodno mogao izravno dodijeliti internom operatoru. Dok god naknada nije premašivala troškove nastale prilikom obavljanja usluge, u pitanju nije bila državna potpora. |
| --- | --- |

(110)

Saremar se može smatrati internim operatorom RAS-a: RAS, koji je njegov jedini dioničar, njime izravno upravlja; statutarno mu je povjereno prometovanje na linijama od Sardinije do manjih otoka i Korzike, s jedne strane, te do kopna, s druge strane; nema diskrecijska prava u pogledu obavljanja usluga koje su mu povjerena i koje jednostrano određuje RAS; osim toga, Saremar se ne upušta u djelatnosti koje su suprotne interesima RAS-a. Prema tome, RAS smatra da, u skladu s pravilima javne nabave, nije morao objaviti javni natječaj za pružanje usluge, nego ju je slobodno mogao izravno dodijeliti internom operatoru. Dok god naknada nije premašivala troškove nastale prilikom obavljanja usluge, u pitanju nije bila državna potpora.

| (111) | U tom smislu, RAS se poziva na Uredbu (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (26) kojom se izričito utvrđuje da nacionalna tijela mogu internom operatoru/odjelu povjeriti pružanje usluga prijevoza bez objave javnog natječaja za ugovor o javnim uslugama. Uredbom (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (27) također se predviđa mogućnost da javna tijela poduzmu „hitne mjere u slučaju obustave usluge ili ako postoji opasnost od obustave usluge”, koje mogu biti u obliku „izravne dodjele ugovora o javnim uslugama ili zajednički dogovorenog odgađanja ugovora o javnim uslugama”. |
| --- | --- |

(111)

U tom smislu, RAS se poziva na Uredbu (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (26) kojom se izričito utvrđuje da nacionalna tijela mogu internom operatoru/odjelu povjeriti pružanje usluga prijevoza bez objave javnog natječaja za ugovor o javnim uslugama. Uredbom (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (27) također se predviđa mogućnost da javna tijela poduzmu „hitne mjere u slučaju obustave usluge ili ako postoji opasnost od obustave usluge”, koje mogu biti u obliku „izravne dodjele ugovora o javnim uslugama ili zajednički dogovorenog odgađanja ugovora o javnim uslugama”.

26

27

| (112) | RAS smatra da je Komisija potvrdila to stajalište u okviru postupka zbog povrede u pogledu nepoštivanja od strane Italije Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3577/92 od 7. prosinca 1992. o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prometu unutar država članica (pomorska kabotaža) (28) (dalje u tekstu: „Uredba o pomorskoj kabotaži”) u čijem je kontekstu Komisija izjavila da „ako bi regije uslugu obavljale putem internog operatora u smislu predmeta sudske prakse ANAV (C-410/04), uz poštivanje svih relevantnih zahtjeva, smatralo bi se da se poštuje Uredba o pomorskoj kabotaži”. |
| --- | --- |

(112)

RAS smatra da je Komisija potvrdila to stajalište u okviru postupka zbog povrede u pogledu nepoštivanja od strane Italije Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3577/92 od 7. prosinca 1992. o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prometu unutar država članica (pomorska kabotaža) (28) (dalje u tekstu: „Uredba o pomorskoj kabotaži”) u čijem je kontekstu Komisija izjavila da „ako bi regije uslugu obavljale putem internog operatora u smislu predmeta sudske prakse ANAV (C-410/04), uz poštivanje svih relevantnih zahtjeva, smatralo bi se da se poštuje Uredba o pomorskoj kabotaži”.

28

| (113) | RAS naglašava da su linije na kojima će Saremar prometovati izabrane na temelju studije izvedivosti koja je uzela u obzir potrebu da se osigura teritorijalni kontinuitet kao i ekonomska održivost djelatnosti. Kako se navodi u kasnijim Odlukama 25/69 i 27/4, upravo na temelju te studije i informacija s tržišta koje je prikupio Saremar za razdoblje visoke sezone, naime od 15. lipnja do 15. rujna 2011. i od 22. lipnja do 15. rujna aktivirane su linije Civitavecchia – Golfo Aranci, odnosno Vado Ligure – Porto Torres. |
| --- | --- |

(113)

RAS naglašava da su linije na kojima će Saremar prometovati izabrane na temelju studije izvedivosti koja je uzela u obzir potrebu da se osigura teritorijalni kontinuitet kao i ekonomska održivost djelatnosti. Kako se navodi u kasnijim Odlukama 25/69 i 27/4, upravo na temelju te studije i informacija s tržišta koje je prikupio Saremar za razdoblje visoke sezone, naime od 15. lipnja do 15. rujna 2011. i od 22. lipnja do 15. rujna aktivirane su linije Civitavecchia – Golfo Aranci, odnosno Vado Ligure – Porto Torres.

| (114) | RAS također podsjeća da prometovanje na linijama Genova - Porto Torres i Civitavecchia – Olbia u ljetnoj sezoni nije u području primjene nove Konvencije koju je talijanska država sklopila s CIN-om pa stoga nije pod obvezom javne usluge da osigura cjenovnu prihvatljivost usluga. U svakom slučaju, ta nova Konvencija dopušta reviziju cijena kako bi se u obzir uzeo rast troškova (posebno troškova brodskog goriva) te stoga ne bi jamčila cjenovnu prihvatljivost usluga stanovnicima Sardinije. |
| --- | --- |

(114)

RAS također podsjeća da prometovanje na linijama Genova - Porto Torres i Civitavecchia – Olbia u ljetnoj sezoni nije u području primjene nove Konvencije koju je talijanska država sklopila s CIN-om pa stoga nije pod obvezom javne usluge da osigura cjenovnu prihvatljivost usluga. U svakom slučaju, ta nova Konvencija dopušta reviziju cijena kako bi se u obzir uzeo rast troškova (posebno troškova brodskog goriva) te stoga ne bi jamčila cjenovnu prihvatljivost usluga stanovnicima Sardinije.

| (115) | Prema navodima RAS-a probno prometovanje na dvjema linijama do kopna nedvojbeno je obustavljeno u rujnu 2012. RAS potom izlaže strukturirani projekt za prometovanje na linijama do kopna koji je prijavljen Komisiji, naime projekt Flotta Sarda. Osnovat će se novo poduzeće, Flotta Sarda S.p.A., (Flotta Sarda), u punom vlasništvu RAS-a koji će ga i financirati. Tom će poduzeću, u skladu s režimom javnih usluga, biti povjereno pružanje usluga pomorskog prijevoza na četiri linije koje povezuju Sardiniju s kopnom Italije. Flotta Sarda primat će godišnju naknadu za pokrivanje troškova pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(115)

Prema navodima RAS-a probno prometovanje na dvjema linijama do kopna nedvojbeno je obustavljeno u rujnu 2012. RAS potom izlaže strukturirani projekt za prometovanje na linijama do kopna koji je prijavljen Komisiji, naime projekt Flotta Sarda. Osnovat će se novo poduzeće, Flotta Sarda S.p.A., (Flotta Sarda), u punom vlasništvu RAS-a koji će ga i financirati. Tom će poduzeću, u skladu s režimom javnih usluga, biti povjereno pružanje usluga pomorskog prijevoza na četiri linije koje povezuju Sardiniju s kopnom Italije. Flotta Sarda primat će godišnju naknadu za pokrivanje troškova pružanja javne usluge.

Flotta Sarda

Flotta Sarda

Altmark 2

Altmark 2

| (116) | Činjenica da Regionalne odluke kojima se Saremaru daje uputa da započne prometovanje na predmetnim linijama ne predviđaju pravo na naknadu ne znači da nije ispunjen drugi Altmark-kriterij. Javna tijela ne trebaju definirati ex ante točni iznos naknade koja će se dodijeliti za obavljanje javnih usluga. Zapravo, dovoljno je da unaprijed predvide sredstvo izračuna prihvatljivih troškova, u onoj mjeri u kojoj se ti troškovi izravno mogu pripisati pružanju usluga od općeg gospodarskog interesa. Doista, u ovom predmetu, kada je RAS odlučio dati uputu Saremaru da uspostavi veze s kopnom, nije smatrao da će obavljanje takvih usluga rezultirati gubicima. Naknada se teoretski mogla pokazati nepotrebnom, međutim, nije bila isključena. |
| --- | --- |

(116)

Činjenica da Regionalne odluke kojima se Saremaru daje uputa da započne prometovanje na predmetnim linijama ne predviđaju pravo na naknadu ne znači da nije ispunjen drugi Altmark-kriterij. Javna tijela ne trebaju definirati ex ante točni iznos naknade koja će se dodijeliti za obavljanje javnih usluga. Zapravo, dovoljno je da unaprijed predvide sredstvo izračuna prihvatljivih troškova, u onoj mjeri u kojoj se ti troškovi izravno mogu pripisati pružanju usluga od općeg gospodarskog interesa. Doista, u ovom predmetu, kada je RAS odlučio dati uputu Saremaru da uspostavi veze s kopnom, nije smatrao da će obavljanje takvih usluga rezultirati gubicima. Naknada se teoretski mogla pokazati nepotrebnom, međutim, nije bila isključena.

ex ante

| (117) | RAS naglašava da, s obzirom da su za predmetne usluge vođene odvojene knjige, neto troškove nastale u postupku pružanja javne usluge nije bilo lako identificirati. |
| --- | --- |

(117)

RAS naglašava da, s obzirom da su za predmetne usluge vođene odvojene knjige, neto troškove nastale u postupku pružanja javne usluge nije bilo lako identificirati.

Altmark 3

Altmark 3

| (118) | Za predmetne javne usluge koje je obavljao Saremar vođene su zasebne knjige. RAS je stajališta da je to dovoljno kako bi se osiguralo da se javna sredstva koriste samo kako bi se operatoru nadoknadio evidentirani deficit. RAS je stoga stajališta da Saremar nije primio prekomjernu naknadu. |
| --- | --- |

(118)

Za predmetne javne usluge koje je obavljao Saremar vođene su zasebne knjige. RAS je stajališta da je to dovoljno kako bi se osiguralo da se javna sredstva koriste samo kako bi se operatoru nadoknadio evidentirani deficit. RAS je stoga stajališta da Saremar nije primio prekomjernu naknadu.

Altmark 4

Altmark 4

| (119) | RAS smatra da je četvrti Altmark-kriterij ispunjen s obzirom da su plovila koja prometuju uzeta u zakup nakon ispitivanja tržišta, a troškovi brodskog goriva u skladu su s tržišnim cijenama. Sve ostale komponente troškova (osiguranje, pomoćne usluge, lučke pristojbe) tržišno su utemeljene |
| --- | --- |

(119)

RAS smatra da je četvrti Altmark-kriterij ispunjen s obzirom da su plovila koja prometuju uzeta u zakup nakon ispitivanja tržišta, a troškovi brodskog goriva u skladu su s tržišnim cijenama. Sve ostale komponente troškova (osiguranje, pomoćne usluge, lučke pristojbe) tržišno su utemeljene

4.1.2.   PITANJA VEZANA UZ SPOJIVOST S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

| (120) | RAS napominje da to što se Saremar kvalificira kao interni operator sprječava primjenu uvjeta nediskriminacije utvrđenog Uredbom o pomorskoj kabotaži pa dodjela javne usluge Saremaru stoga ne predstavlja povredu Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. i 2011. |
| --- | --- |

(120)

RAS napominje da to što se Saremar kvalificira kao interni operator sprječava primjenu uvjeta nediskriminacije utvrđenog Uredbom o pomorskoj kabotaži pa dodjela javne usluge Saremaru stoga ne predstavlja povredu Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. i 2011.

| (121) | RAS objašnjava da je mjera u svim svojim bitnim elementima definirana već u travnju 2011. Sve potpore koje su provedene prije stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. trebalo bi ocijeniti na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. RAS smatra da su ispunjeni uvjeti glede spojivosti s unutarnjim tržištem koji su u njoj utvrđeni. Prije svega:






  (a) | usluga je povjerena Saremaru na temelju transparentnih, nediskriminirajućih uvjeta u smislu Uredbe o pomorskoj kabotaži; |
| --- | --- | --- |

(121)

RAS objašnjava da je mjera u svim svojim bitnim elementima definirana već u travnju 2011. Sve potpore koje su provedene prije stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. trebalo bi ocijeniti na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. RAS smatra da su ispunjeni uvjeti glede spojivosti s unutarnjim tržištem koji su u njoj utvrđeni. Prije svega:

(a)

usluga je povjerena Saremaru na temelju transparentnih, nediskriminirajućih uvjeta u smislu Uredbe o pomorskoj kabotaži;

| (b) | poštovane su gornje granice iz članka 2. stavka 1. točaka (a) i (c) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.: iznos subvencije je ispod 30 milijuna EUR, a na svakoj je liniji prevezeno manje od 300 000 putnika; |
| --- | --- |

(b)

poštovane su gornje granice iz članka 2. stavka 1. točaka (a) i (c) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.: iznos subvencije je ispod 30 milijuna EUR, a na svakoj je liniji prevezeno manje od 300 000 putnika;

| (c) | usluge su zakonito kvalificirane kao usluge od općeg gospodarskog interesa te povjerene Saremaru temeljem nekoliko akata o povjeravanju, u skladu s njezinim člankom 4.; |
| --- | --- |

(c)

usluge su zakonito kvalificirane kao usluge od općeg gospodarskog interesa te povjerene Saremaru temeljem nekoliko akata o povjeravanju, u skladu s njezinim člankom 4.;

| (d) | naknada koja je dodijeljena Saremaru za prometovanje na linijama do kopna ne premašuje iznos koji je potreban da bi se pokrili troškovi nastali prilikom obavljanja usluge, u skladu s njezinim člankom 6. |
| --- | --- |

(d)

naknada koja je dodijeljena Saremaru za prometovanje na linijama do kopna ne premašuje iznos koji je potreban da bi se pokrili troškovi nastali prilikom obavljanja usluge, u skladu s njezinim člankom 6.

| (122) | RAS smatra da bi ta mjera u svakom slučaju ispunjavala i uvjete iz Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. s obzirom da je:






  (a) | poštovana druga gornja granica utvrđena u njezinom članku 2. stavku 1. točki (d) |
| --- | --- | --- |

(122)

RAS smatra da bi ta mjera u svakom slučaju ispunjavala i uvjete iz Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. s obzirom da je:

(a)

poštovana druga gornja granica utvrđena u njezinom članku 2. stavku 1. točki (d)

| (b) | usluga je povjerena Saremaru nakon tehničkih konzultacija s privatnim operatorima. Nadalje, RAS je primio brojne pritužbe u vezi s uslugom koju su pružali privatni operatori; |
| --- | --- |

(b)

usluga je povjerena Saremaru nakon tehničkih konzultacija s privatnim operatorima. Nadalje, RAS je primio brojne pritužbe u vezi s uslugom koju su pružali privatni operatori;

| (c) | naknada uzima u obzir neto troškove koje je operator imao prilikom obavljanja usluge; |
| --- | --- |

(c)

naknada uzima u obzir neto troškove koje je operator imao prilikom obavljanja usluge;

| (d) | poštovani su zahtjevi glede transparentnosti s obzirom da su objavljene Regionalne odluke o tom predmetu. |
| --- | --- |

(d)

poštovani su zahtjevi glede transparentnosti s obzirom da su objavljene Regionalne odluke o tom predmetu.

| (123) | Naposljetku, RAS je stajališta da se ne može smatrati da mjera narušava tržišno natjecanje u mjeri u kojoj bi bila suprotna interesima Unije, s obzirom da joj je cilj osigurati teritorijalni kontinuitet te da je ograničena na deficit nastao prilikom pružanja usluge od općega gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(123)

Naposljetku, RAS je stajališta da se ne može smatrati da mjera narušava tržišno natjecanje u mjeri u kojoj bi bila suprotna interesima Unije, s obzirom da joj je cilj osigurati teritorijalni kontinuitet te da je ograničena na deficit nastao prilikom pružanja usluge od općega gospodarskog interesa.

4.2.   PROMIDŽBENE AKTIVNOSTI

PROMIDŽBENE AKTIVNOSTI

| (124) | Prema stajalištu RAS-a subvencija za promidžbene aktivnosti odgovara uslugama koje je Saremar u stvarnosti obavio te stoga tom poduzeću ne daje nikakvu neprimjerenu gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(124)

Prema stajalištu RAS-a subvencija za promidžbene aktivnosti odgovara uslugama koje je Saremar u stvarnosti obavio te stoga tom poduzeću ne daje nikakvu neprimjerenu gospodarsku prednost.

| (125) | RAS smatra da, prilikom ocjene usklađenosti cijene s tržišnim uvjetima, u obzir treba uzeti činjenicu da predmetne promidžbene aktivnosti nisu bile ograničene na visoku sezonu u 2011. kako je prvotno predviđeno, nego su na kraju proširene i na 2012. |
| --- | --- |

(125)

RAS smatra da, prilikom ocjene usklađenosti cijene s tržišnim uvjetima, u obzir treba uzeti činjenicu da predmetne promidžbene aktivnosti nisu bile ograničene na visoku sezonu u 2011. kako je prvotno predviđeno, nego su na kraju proširene i na 2012.

| (126) | Kasnije tijekom postupka, 28. lipnja 2013., RAS je Komisiji dostavio stručno mišljenje kako bi opravdao cijenu promidžbenih aktivnosti. Stručnjak je zaključio da bi se tržišna cijena promidžbenih aktivnosti koje je 2011. i 2012. obavio Saremar kretala u rasponu od 2 458 168 EUR i 2 609 631 EUR (bez PDV-a). RAS stoga smatra da je cijena koju je platio Saremaru bila opravdana. Referentna točka tržišnih troškova utvrđena je tako što su u obzir uzeti prosječni troškovi po kvadratnom metru koji su procijenjeni na temelju parametara kao što su trajanje (uzeti su u obzir određeni popusti za nastavak promidžbene kampanje u 2012.), vrsta oglašavanja (unutarnje ili vanjsko) i lokacija (važniji gradovi, značajniji priljev stanovništva, područja s izrazitom mobilnošću). |
| --- | --- |

(126)

Kasnije tijekom postupka, 28. lipnja 2013., RAS je Komisiji dostavio stručno mišljenje kako bi opravdao cijenu promidžbenih aktivnosti. Stručnjak je zaključio da bi se tržišna cijena promidžbenih aktivnosti koje je 2011. i 2012. obavio Saremar kretala u rasponu od 2 458 168 EUR i 2 609 631 EUR (bez PDV-a). RAS stoga smatra da je cijena koju je platio Saremaru bila opravdana. Referentna točka tržišnih troškova utvrđena je tako što su u obzir uzeti prosječni troškovi po kvadratnom metru koji su procijenjeni na temelju parametara kao što su trajanje (uzeti su u obzir određeni popusti za nastavak promidžbene kampanje u 2012.), vrsta oglašavanja (unutarnje ili vanjsko) i lokacija (važniji gradovi, značajniji priljev stanovništva, područja s izrazitom mobilnošću).

| (127) | RAS navodi da, ako cijenu plaćenu Saremaru za promidžbene aktivnosti treba smatrati prekomjernom, prednost koja je dana poduzeću bila bi ograničena na razliku između stvarno plaćene cijene i tržišne vrijednosti usluga. Naposljetku, RAS smatra da bi spojivost s unutarnjim tržištem bilo koje takve potpore trebala biti procijenjena na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(127)

RAS navodi da, ako cijenu plaćenu Saremaru za promidžbene aktivnosti treba smatrati prekomjernom, prednost koja je dana poduzeću bila bi ograničena na razliku između stvarno plaćene cijene i tržišne vrijednosti usluga. Naposljetku, RAS smatra da bi spojivost s unutarnjim tržištem bilo koje takve potpore trebala biti procijenjena na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a.

4.3.   KREDIT OD 3 MILIJUNA EUR I PISMA PODRŠKE

KREDIT OD 3 MILIJUNA EUR I PISMA PODRŠKE

| (128) | RAS tvrdi da kreditna linija u iznosu od 3 milijuna EUR koju je dobio Saremar ne uključuje nikakva regionalna sredstva. Saremaru ju je po tržišnim uvjetima dodijelila banka BS, privatna financijska institucija. Saremar, međutim, nije aktivirao tu kreditnu liniju, rezultat čega je bilo to da je pismo podrške iz srpnja 2011. izdano u skladu s Odlukom 23/2 isteklo 30. studenog 2011. S obzirom da pismo podrške nije bilo vezano niti uz jednu financijsku obavezu poduzeća, ne može ga se smatrati jamstvom. |
| --- | --- |

(128)

RAS tvrdi da kreditna linija u iznosu od 3 milijuna EUR koju je dobio Saremar ne uključuje nikakva regionalna sredstva. Saremaru ju je po tržišnim uvjetima dodijelila banka BS, privatna financijska institucija. Saremar, međutim, nije aktivirao tu kreditnu liniju, rezultat čega je bilo to da je pismo podrške iz srpnja 2011. izdano u skladu s Odlukom 23/2 isteklo 30. studenog 2011. S obzirom da pismo podrške nije bilo vezano niti uz jednu financijsku obavezu poduzeća, ne može ga se smatrati jamstvom.

| (129) | Drugo pismo podrške koje je odobreno Odlukom 52/119 nije izdano, pa stoga RAS nije preuzeo nikakvu obvezu u korist Saremara. Financijska transakcija predviđena Odlukom 52/119 (ugovor o prekoračenju po računu u iznosu od 5 milijuna EUR) zapravo nikad nije bila provedena. Kako se napominje u Odluci 12/15 kredit ugovoren s bankom MPS Saremar je zatražio i dobio bez jamstva RAS-a. |
| --- | --- |

(129)

Drugo pismo podrške koje je odobreno Odlukom 52/119 nije izdano, pa stoga RAS nije preuzeo nikakvu obvezu u korist Saremara. Financijska transakcija predviđena Odlukom 52/119 (ugovor o prekoračenju po računu u iznosu od 5 milijuna EUR) zapravo nikad nije bila provedena. Kako se napominje u Odluci 12/15 kredit ugovoren s bankom MPS Saremar je zatražio i dobio bez jamstva RAS-a.

4.4.   DOKAPITALIZACIJA

DOKAPITALIZACIJA

| (130) | RAS naglašava da dokapitalizacija nije ni u kakvoj vezi s prometovanjem Saremara na dvjema linijama do kopna Italije. Mjera se zapravo odnosi na usluge prometovanja prema manjim otocima i Korzici koje je Saremar pružao temeljem inicijalne Konvencije koja je produljena. |
| --- | --- |

(130)

RAS naglašava da dokapitalizacija nije ni u kakvoj vezi s prometovanjem Saremara na dvjema linijama do kopna Italije. Mjera se zapravo odnosi na usluge prometovanja prema manjim otocima i Korzici koje je Saremar pružao temeljem inicijalne Konvencije koja je produljena.

| (131) | Iznos od 11,5 milijuna EUR utvrđen Odlukom 36/6 odgovara potraživanju od poduzeća Tirrenija u stečajnom postupku. Taj se iznos, međutim, odnosi na financijske operacije u okviru Tirrenia Grupe koje datiraju u razdoblje prije 2009. Taj bi iznos stoga već bio odobren 2004. kada je Komisija donijela svoju konačnu odluku o inicijalnim Konvencijama sve do kraja 2008. |
| --- | --- |

(131)

Iznos od 11,5 milijuna EUR utvrđen Odlukom 36/6 odgovara potraživanju od poduzeća Tirrenija u stečajnom postupku. Taj se iznos, međutim, odnosi na financijske operacije u okviru Tirrenia Grupe koje datiraju u razdoblje prije 2009. Taj bi iznos stoga već bio odobren 2004. kada je Komisija donijela svoju konačnu odluku o inicijalnim Konvencijama sve do kraja 2008.

| (132) | Do današnjeg dana dokapitalizacije je provedena samo djelomično. Odlukom od 15. lipnja 2012., Skupština dioničara Saremara odlučila je povećati kapital poduzeća s 1 209 010,64 EUR na 6 099 961 EUR, izdavanjem 307 765 običnih dionica nominalne vrijednosti od 19,82 EUR. RAS je 11. srpnja 2012. povećao kapital Saremara za samo 824 309,6 EUR. RAS je uvjetovao upisivanje preostalih 4 066 640,67 EUR poštivanjem klauzule mirovanja i prijavljivanjem operacije Komisiji. |
| --- | --- |

(132)

Do današnjeg dana dokapitalizacije je provedena samo djelomično. Odlukom od 15. lipnja 2012., Skupština dioničara Saremara odlučila je povećati kapital poduzeća s 1 209 010,64 EUR na 6 099 961 EUR, izdavanjem 307 765 običnih dionica nominalne vrijednosti od 19,82 EUR. RAS je 11. srpnja 2012. povećao kapital Saremara za samo 824 309,6 EUR. RAS je uvjetovao upisivanje preostalih 4 066 640,67 EUR poštivanjem klauzule mirovanja i prijavljivanjem operacije Komisiji.

| (133) | RAS naglašava da je cilj dokapitalizacije bio isključivo nadoknada sredstava koji su u svakom slučaju već bili na raspolaganju Saremaru. Ova mjera ne uključuje prijenos novih javnih sredstava te stoga ne predstavlja državnu potporu. Trebalo bi smatrati da ova mjera poštuje načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu s obzirom da je utemeljena na poslovnom planu definiranom ex ante, a cilj joj je najučinkovitije iskoristiti prihod od prodaje poduzeća u pogledu pouzdanih perspektiva održivosti. |
| --- | --- |

(133)

RAS naglašava da je cilj dokapitalizacije bio isključivo nadoknada sredstava koji su u svakom slučaju već bili na raspolaganju Saremaru. Ova mjera ne uključuje prijenos novih javnih sredstava te stoga ne predstavlja državnu potporu. Trebalo bi smatrati da ova mjera poštuje načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu s obzirom da je utemeljena na poslovnom planu definiranom ex ante, a cilj joj je najučinkovitije iskoristiti prihod od prodaje poduzeća u pogledu pouzdanih perspektiva održivosti.

ex ante

| (134) | Naposljetku, RAS naglašava da su privatni operatori, posebice GNV i Moby, imali koristi od povećanja kapitala tako što su nadoknadili operativne gubitke. Neke su se od tih operacija po svoj prilici odvijale istodobno s mjerom koju je RAS poduzeo u korist Saremara. |
| --- | --- |

(134)

Naposljetku, RAS naglašava da su privatni operatori, posebice GNV i Moby, imali koristi od povećanja kapitala tako što su nadoknadili operativne gubitke. Neke su se od tih operacija po svoj prilici odvijale istodobno s mjerom koju je RAS poduzeo u korist Saremara.

5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

5.1.   MOBY

MOBY

5.1.1.   NAKNADA ZA PROMETOVANJE DVJEMA LINIJAMA IZMEĐU SARDINIJE I KOPNA ITALIJE

| (135) | Moby smatra da je Saremar tijekom 2011. i 2012. mogao prometovati na dvjema linijama prema kopnu po cijenama nižim od troškova samo zbog subvencije koju mu je dodijelio RAS. Moby tvrdi da je zbog pretjerano niskih cijena koje je Saremar naplaćivao, struktura tržišta znatno izmijenjena. Privatni operatori aktivni na predmetnim linijama do 2011., kao što su GNV ili Forship (Sardinia Ferries), nisu imali drugog izbora nago napustiti to tržište. |
| --- | --- |

(135)

Moby smatra da je Saremar tijekom 2011. i 2012. mogao prometovati na dvjema linijama prema kopnu po cijenama nižim od troškova samo zbog subvencije koju mu je dodijelio RAS. Moby tvrdi da je zbog pretjerano niskih cijena koje je Saremar naplaćivao, struktura tržišta znatno izmijenjena. Privatni operatori aktivni na predmetnim linijama do 2011., kao što su GNV ili Forship (Sardinia Ferries), nisu imali drugog izbora nago napustiti to tržište.

| (136) | Prema mišljenju Mobyja mjera se ne može opravdati razlozima od javnog interesa iz najmanje dva razloga. |
| --- | --- |

(136)

Prema mišljenju Mobyja mjera se ne može opravdati razlozima od javnog interesa iz najmanje dva razloga.

| (137) | Prvo, Italija je u obzir uzela sve zakonite interese javnih usluga kada je 18. srpnja 2012. sklopila novu Konvenciju s CIN-om koja je uključivala ispunjavanje obveze javne usluge na linijama između Sardinije i kopna Italije. Novom Konvencijom utvrđena je obveza obavljanja javne usluge u pogledu prometovanja na linijama Genova – Porto Torres i Civitavecchia – Olbia tijekom razdoblja niske sezone (tijekom čitave godine, osim u razdoblju od lipnja do rujna) najmanje s dnevnom frekvencijom. Konvencijom je također utvrđena gornja granica za cijene karata i dodatna smanjenja cijene karata za stanovnike na svim linijama koje su obuhvaćene režimom javne usluge. Njome su propisani i zahtjevi glede minimalnih kapaciteta koji su posebno utvrđeni za svaku predmetnu liniju. |
| --- | --- |

(137)

Prvo, Italija je u obzir uzela sve zakonite interese javnih usluga kada je 18. srpnja 2012. sklopila novu Konvenciju s CIN-om koja je uključivala ispunjavanje obveze javne usluge na linijama između Sardinije i kopna Italije. Novom Konvencijom utvrđena je obveza obavljanja javne usluge u pogledu prometovanja na linijama Genova – Porto Torres i Civitavecchia – Olbia tijekom razdoblja niske sezone (tijekom čitave godine, osim u razdoblju od lipnja do rujna) najmanje s dnevnom frekvencijom. Konvencijom je također utvrđena gornja granica za cijene karata i dodatna smanjenja cijene karata za stanovnike na svim linijama koje su obuhvaćene režimom javne usluge. Njome su propisani i zahtjevi glede minimalnih kapaciteta koji su posebno utvrđeni za svaku predmetnu liniju.

| (138) | Drugo, mjera ne sadrži stvarni interes za javne usluge, s obzirom da su dvije predmetne linije po svojoj prirodi komercijalne. Saremar je na tim linijama prometovao ne samo u razdoblju niske sezone, nego i u razdobljima visoke sezone u 2011. i 2012. kada je na tržištu bilo prisutno nekoliko drugih operatora. Predmetne su linije isključene iz područja primjene nove Konvencije upravo zbog njihove komercijalne prirode tijekom ljetne sezone |
| --- | --- |

(138)

Drugo, mjera ne sadrži stvarni interes za javne usluge, s obzirom da su dvije predmetne linije po svojoj prirodi komercijalne. Saremar je na tim linijama prometovao ne samo u razdoblju niske sezone, nego i u razdobljima visoke sezone u 2011. i 2012. kada je na tržištu bilo prisutno nekoliko drugih operatora. Predmetne su linije isključene iz područja primjene nove Konvencije upravo zbog njihove komercijalne prirode tijekom ljetne sezone

| (139) | Osim toga, akti o povjeravanju predmetne usluge ne definiraju izrijekom kao usluge od općeg gospodarskog interesa, a operatoru se ne dodjeljuje pravo na naknadu. Nadalje RAS je Saremaru pružanje tih usluga povjerio izravno, bez prethodnog postupka javnog natječaja. |
| --- | --- |

(139)

Osim toga, akti o povjeravanju predmetne usluge ne definiraju izrijekom kao usluge od općeg gospodarskog interesa, a operatoru se ne dodjeljuje pravo na naknadu. Nadalje RAS je Saremaru pružanje tih usluga povjerio izravno, bez prethodnog postupka javnog natječaja.

| (140) | Moby zaključuje da naknada nije bila opravdana te da ni u kom slučaju nije razmjerna gubicima koje je Saremar ostvario u pružanju usluga. |
| --- | --- |

(140)

Moby zaključuje da naknada nije bila opravdana te da ni u kom slučaju nije razmjerna gubicima koje je Saremar ostvario u pružanju usluga.

5.1.2.   PROMIDŽBENE AKTIVNOSTI

| (141) | Moby smatra da je subvencija u iznosu od 2 479 000 EUR (bez PDV-a) koja je dodijeljena Saremaru za promidžbene aktivnosti očito nesrazmjerna. Nadalje, trenutni predujam u iznosu od 80 % ne može se smatrati uobičajenom poslovnom praksom. |
| --- | --- |

(141)

Moby smatra da je subvencija u iznosu od 2 479 000 EUR (bez PDV-a) koja je dodijeljena Saremaru za promidžbene aktivnosti očito nesrazmjerna. Nadalje, trenutni predujam u iznosu od 80 % ne može se smatrati uobičajenom poslovnom praksom.

| (142) | Na temelju bilance Saremara za 2011., Moby također tvrdi da je Agencija, osim iznosa od 3 milijuna EUR, Saremaru dodijelila i iznos od 1 157 000 EUR (bez PDV-a) kao povrat predujma koji je Saremar po svoj prilici isplatio u okviru projekta „Summer 2011 – Flotta Sarda campaign” (vidjeti uvodnu izjavu 80.). Moby smatra da i taj iznos predstavlja potporu Saremaru. |
| --- | --- |

(142)

Na temelju bilance Saremara za 2011., Moby također tvrdi da je Agencija, osim iznosa od 3 milijuna EUR, Saremaru dodijelila i iznos od 1 157 000 EUR (bez PDV-a) kao povrat predujma koji je Saremar po svoj prilici isplatio u okviru projekta „Summer 2011 – Flotta Sarda campaign” (vidjeti uvodnu izjavu 80.). Moby smatra da i taj iznos predstavlja potporu Saremaru.

Summer 2011 – Flotta Sarda campaign

| (143) | Naposljetku, Agencija prethodno nije održala natječajni postupak za dodjelu usluga promidžbe. |
| --- | --- |

(143)

Naposljetku, Agencija prethodno nije održala natječajni postupak za dodjelu usluga promidžbe.

5.1.3.   KREDIT OD 3 MILIJUNA EUR I PISMA PODRŠKE

| (144) | U pogledu drugog pisma podrške (vidjeti uvodnu izjavu 87.), Moby podsjeća da je Odlukom 52/119 RAS potvrdio da je od banke MPS zatražen trenutni kredit za pokretanje usluge na liniji Civitavecchia – Olbia te da je banka zatražila jamstvo RAS-a. Činjenica da je pismo podrške službeno povučeno Odlukom 12/15 nevažna je u pogledu kvalifikacije mjere kao državne potpore s obzirom da ga je banka MPS izrijekom zatražila te je već proizvelo učinke. |
| --- | --- |

(144)

U pogledu drugog pisma podrške (vidjeti uvodnu izjavu 87.), Moby podsjeća da je Odlukom 52/119 RAS potvrdio da je od banke MPS zatražen trenutni kredit za pokretanje usluge na liniji Civitavecchia – Olbia te da je banka zatražila jamstvo RAS-a. Činjenica da je pismo podrške službeno povučeno Odlukom 12/15 nevažna je u pogledu kvalifikacije mjere kao državne potpore s obzirom da ga je banka MPS izrijekom zatražila te je već proizvelo učinke.

5.1.4.   DOKAPITALIZACIJA

| (145) | Moby u potpunosti podupire preliminarno stajalište Komisije o dokapitalizaciji. Tvrdi da privatni ulagač nikada ne bi poduzeo tu istu investiciju s obzirom na tešku financijsku situaciju poduzeća i s obzirom da se u bliskoj budućnosti ne može očekivati povrat održivosti. Osim toga, dokapitalizacijom je djelotvorno olakšan pristup Saremara kreditu banke MPS pa je stoga imala učinke slične učincima jamstva, čime je Saremaru dodijeljena gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(145)

Moby u potpunosti podupire preliminarno stajalište Komisije o dokapitalizaciji. Tvrdi da privatni ulagač nikada ne bi poduzeo tu istu investiciju s obzirom na tešku financijsku situaciju poduzeća i s obzirom da se u bliskoj budućnosti ne može očekivati povrat održivosti. Osim toga, dokapitalizacijom je djelotvorno olakšan pristup Saremara kreditu banke MPS pa je stoga imala učinke slične učincima jamstva, čime je Saremaru dodijeljena gospodarska prednost.

5.1.5.   DRUGE MJERE

| (146) | Moby također navodi i dodatni iznos od 4 milijuna EUR koji je RAS dodijelio Saremaru u listopadu 2011. Tim su iznosom po svoj prilici dopunjene državne subvencije zbog rasta operativnih troškova na linijama do malih otoka i Korzike na kojima je prometovao Saremar temeljem nove Konvencije koja je produljena. Moby smatra da ta mjera predstavlja dodatnu potporu Saremaru koja prethodno nije bila prijavljena Komisiji. |
| --- | --- |

(146)

Moby također navodi i dodatni iznos od 4 milijuna EUR koji je RAS dodijelio Saremaru u listopadu 2011. Tim su iznosom po svoj prilici dopunjene državne subvencije zbog rasta operativnih troškova na linijama do malih otoka i Korzike na kojima je prometovao Saremar temeljem nove Konvencije koja je produljena. Moby smatra da ta mjera predstavlja dodatnu potporu Saremaru koja prethodno nije bila prijavljena Komisiji.

| (147) | Moby je stajališta da sve mjere koje se ocjenjuju predstavljaju nezakonitu i s unutarnjim tržištem nespojivu potporu Saremaru. |
| --- | --- |

(147)

Moby je stajališta da sve mjere koje se ocjenjuju predstavljaju nezakonitu i s unutarnjim tržištem nespojivu potporu Saremaru.

5.2.   OSTALE STRANE

OSTALE STRANE

| (148) | Niti jedna druga strana nije podnijela primjedbe na mjere obuhvaćene ovom Odlukom u okviru proceduralnih rokova. |
| --- | --- |

(148)

Niti jedna druga strana nije podnijela primjedbe na mjere obuhvaćene ovom Odlukom u okviru proceduralnih rokova.

| (149) | Kasnije tijekom istrage, 3. srpnja 2013., GNV je Komisiji dostavio dva dokumenta: i. izvješće sudskog vještaka u kontekstu građanske parnice koju je pokrenuo GNV protiv Saremara na Sudu u Genovi i ii. sudski nalog od 11. lipnja 2013. o prihvaćanju izvješća. |
| --- | --- |

(149)

Kasnije tijekom istrage, 3. srpnja 2013., GNV je Komisiji dostavio dva dokumenta: i. izvješće sudskog vještaka u kontekstu građanske parnice koju je pokrenuo GNV protiv Saremara na Sudu u Genovi i ii. sudski nalog od 11. lipnja 2013. o prihvaćanju izvješća.

| (150) | Vještak je razmatrao i u izvješće uključio tri pitanja koja su relevantna za ovu ocjenu državne potpore: i. je li ili ne dokapitalizacijom dodijeljena prednost poslovnom ogranku koji je prometovao na dvjema linijama do kopna, ii. je li dokapitalizacija u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu, i iii. je li subvencija koja je plaćena Saremaru za promidžbene aktivnosti u skladu s tržišnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(150)

Vještak je razmatrao i u izvješće uključio tri pitanja koja su relevantna za ovu ocjenu državne potpore: i. je li ili ne dokapitalizacijom dodijeljena prednost poslovnom ogranku koji je prometovao na dvjema linijama do kopna, ii. je li dokapitalizacija u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu, i iii. je li subvencija koja je plaćena Saremaru za promidžbene aktivnosti u skladu s tržišnim gospodarstvom.

| (151) | Prema tom izvješću, cilj je dokapitalizacije bio da se poduzeće održi, u svjetlu činjenice da nije bilo sigurno hoće li inicijalna Konvencija biti produljena za narednih 12 mjeseci te stoga ni hoće li naknada za sljedeću godinu biti dostupna. Izvješće se poziva na dokument odobren s bilancom za 2011. (29) u kojem se podsjeća da su dvije linije do kopna Italije u 2011. proizvele operativni gubitak od 214 000 EUR te da zbog neizvjesnosti oko privatizacije Tirrenije ni državne subvencije nisu sigurne. U izvješću se zaključuje da je dokapitalizacija bila potrebna kako bi se osigurao kontinuitet prometovanja. Koristila je i poslovnom ogranku koji je prometovao na linijama do manjih otoka i onom koji je pružao uslugu prijevoza do kopna. |
| --- | --- |

(151)

Prema tom izvješću, cilj je dokapitalizacije bio da se poduzeće održi, u svjetlu činjenice da nije bilo sigurno hoće li inicijalna Konvencija biti produljena za narednih 12 mjeseci te stoga ni hoće li naknada za sljedeću godinu biti dostupna. Izvješće se poziva na dokument odobren s bilancom za 2011. (29) u kojem se podsjeća da su dvije linije do kopna Italije u 2011. proizvele operativni gubitak od 214 000 EUR te da zbog neizvjesnosti oko privatizacije Tirrenije ni državne subvencije nisu sigurne. U izvješću se zaključuje da je dokapitalizacija bila potrebna kako bi se osigurao kontinuitet prometovanja. Koristila je i poslovnom ogranku koji je prometovao na linijama do manjih otoka i onom koji je pružao uslugu prijevoza do kopna.

29

| (152) | U izvješću se dalje navodi da je Saremar u 2011. imao ukupni višak od 2 523 439 EUR. Tu je uključena i dobit od 2 737 797 EUR na linijama na kojima je prometovao temeljem Konvencije sklopljene s državom kao i gubitak od 214 358 EUR na linijama do kopna. |
| --- | --- |

(152)

U izvješću se dalje navodi da je Saremar u 2011. imao ukupni višak od 2 523 439 EUR. Tu je uključena i dobit od 2 737 797 EUR na linijama na kojima je prometovao temeljem Konvencije sklopljene s državom kao i gubitak od 214 358 EUR na linijama do kopna.

| (153) | Vještak je također zaključio da dokapitalizacija nije bila u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu, s obzirom na neizvjesnost oko poduzeća koje je izgubilo više od trećine upisanog kapitala, na iznimno konkurentno tržište na kojem je poduzeće djelovalo i na njegove ograničene poslovne izglede. U izvješću se zaključuje da privatni ulagač najvjerojatnije ne bi uložio u takvu djelatnost. |
| --- | --- |

(153)

Vještak je također zaključio da dokapitalizacija nije bila u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu, s obzirom na neizvjesnost oko poduzeća koje je izgubilo više od trećine upisanog kapitala, na iznimno konkurentno tržište na kojem je poduzeće djelovalo i na njegove ograničene poslovne izglede. U izvješću se zaključuje da privatni ulagač najvjerojatnije ne bi uložio u takvu djelatnost.

| (154) | U pogledu usklađenosti cijene za promidžbene aktivnosti s tržišnom vrijednosti, vještak je ustvrdio da je prema bilanci poduzeća za 2011. Saremar primio 2 479 000 EUR kao naknadu za pružanje usluga oglašavanja na plovilima koja su prometovala na linijama do kopna. Analizirao je usklađenost te cijene s tržišnom tako što je podijelio troškove koji su nastali uslijed pružanja usluga prijevoza s brojem prevezenih putnika. Dobiveni iznos troška od 18,47 EUR po putniku smatra se pretjeranim kada ga se usporedi s uobičajenim troškovima takve vrste oglašavanja, a pogotovo ako se u obzir uzme činjenica da su oglasi bili usmjereni na putnike na plovilu koji su prema tome već odabrali Sardiniju kao turističko odredište. Smatra se da cijena koju je platio RAS ne odražava tržišnu vrijednost promidžbenih aktivnosti koje je Saremar obavio. |
| --- | --- |

(154)

U pogledu usklađenosti cijene za promidžbene aktivnosti s tržišnom vrijednosti, vještak je ustvrdio da je prema bilanci poduzeća za 2011. Saremar primio 2 479 000 EUR kao naknadu za pružanje usluga oglašavanja na plovilima koja su prometovala na linijama do kopna. Analizirao je usklađenost te cijene s tržišnom tako što je podijelio troškove koji su nastali uslijed pružanja usluga prijevoza s brojem prevezenih putnika. Dobiveni iznos troška od 18,47 EUR po putniku smatra se pretjeranim kada ga se usporedi s uobičajenim troškovima takve vrste oglašavanja, a pogotovo ako se u obzir uzme činjenica da su oglasi bili usmjereni na putnike na plovilu koji su prema tome već odabrali Sardiniju kao turističko odredište. Smatra se da cijena koju je platio RAS ne odražava tržišnu vrijednost promidžbenih aktivnosti koje je Saremar obavio.

| (155) | GNV je Komisiji također dostavio i primjedbe Saremara na izvješće koje je podneseno u kontekstu nacionalnog postupka. U svojim je primjedbama Saremar naglasio da je NCA već potvrdila da je njezin udio na tržištu usluga pomorskog prijevoza kojima se Sardinija povezuje s kopnom Italije i dalje marginalan i da stoga ne bi mogao promijeniti prethodno postojeće tržišne uvjete. Saremar je također potvrdio negativne rezultate u 2011. (214 358 EUR) na linijama kojima se Sardinija povezuje s kopnom. Izjavio je da je poduzeće trebalo povisiti cijene karata na razine onih privatnih operatora kako bi se nadoknadili gubici ostvareni na dvjema linijama do kopna. |
| --- | --- |

(155)

GNV je Komisiji također dostavio i primjedbe Saremara na izvješće koje je podneseno u kontekstu nacionalnog postupka. U svojim je primjedbama Saremar naglasio da je NCA već potvrdila da je njezin udio na tržištu usluga pomorskog prijevoza kojima se Sardinija povezuje s kopnom Italije i dalje marginalan i da stoga ne bi mogao promijeniti prethodno postojeće tržišne uvjete. Saremar je također potvrdio negativne rezultate u 2011. (214 358 EUR) na linijama kojima se Sardinija povezuje s kopnom. Izjavio je da je poduzeće trebalo povisiti cijene karata na razine onih privatnih operatora kako bi se nadoknadili gubici ostvareni na dvjema linijama do kopna.

| (156) | Činjenica da je pružanje usluga na tim dvjema linijama obustavljeno u rujnu 2011. pomogla je da se ograniče operativni gubici. Nastavak prometovanja nagativno bi utjecao na rezultate i doveo bi do intervencije RAS-a u smislu pokrivanja operativnih gubitaka. |
| --- | --- |

(156)

Činjenica da je pružanje usluga na tim dvjema linijama obustavljeno u rujnu 2011. pomogla je da se ograniče operativni gubici. Nastavak prometovanja nagativno bi utjecao na rezultate i doveo bi do intervencije RAS-a u smislu pokrivanja operativnih gubitaka.

| (157) | Saremar je naglasio da je stanje poduzeća u trenutku dokapitalizacije bilo kritično, s obzirom na (više nego umjeren) rizik od rezanja javnih subvencija. Zbog nemogućnosti države da podupre poduzeće, također i u rukovoditeljskom smislu, financijsko je stanje poduzeća izazvalo znatnu zabrinutost. Prema mišljenju Saremara, to bilo kakvu usporedbu s privatnim operatorima čini neumjesnom. |
| --- | --- |

(157)

Saremar je naglasio da je stanje poduzeća u trenutku dokapitalizacije bilo kritično, s obzirom na (više nego umjeren) rizik od rezanja javnih subvencija. Zbog nemogućnosti države da podupre poduzeće, također i u rukovoditeljskom smislu, financijsko je stanje poduzeća izazvalo znatnu zabrinutost. Prema mišljenju Saremara, to bilo kakvu usporedbu s privatnim operatorima čini neumjesnom.

6.   PRIMJEDBE ITALIJE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ITALIJE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (158) | Italija nije iznijela primjedbe na prigovore koje su podnijele zainteresirane strane u vezi s mjerama koje je RAS donio u korist Saremara. |
| --- | --- |

(158)

Italija nije iznijela primjedbe na prigovore koje su podnijele zainteresirane strane u vezi s mjerama koje je RAS donio u korist Saremara.

7.   OCJENA

OCJENA

7.1.   POSTOJANJE POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-a

POSTOJANJE POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-a

| (159) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(159)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (160) | Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Stoga, kako bi se utvrdilo predstavljaju li prijavljene mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 7., potrebno je ispuniti sve gore navedene uvjete. U osnovi, financijska potpora trebala bi:






  (a) | biti dodijeljena od strane države i iz državnih sredstava, |
| --- | --- | --- |

(160)

Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Stoga, kako bi se utvrdilo predstavljaju li prijavljene mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 7., potrebno je ispuniti sve gore navedene uvjete. U osnovi, financijska potpora trebala bi:

(a)

biti dodijeljena od strane države i iz državnih sredstava,

| (b) | stavljati u povoljniji položaj određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe, |
| --- | --- |

(b)

stavljati u povoljniji položaj određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe,

| (c) | narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, i |
| --- | --- |

(c)

narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, i

| (d) | utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

utjecati na trgovinu među državama članicama.

7.1.1.   NAKNADA ZA PROMETOVANJE DVJEMA DODATNIM LINIJAMA KOJE POVEZUJU SARDINIJU S KOPNOM

Državna sredstva

Državna sredstva

| (161) | Da bi se smatrala državnom potporom, financijska mjera mora se moći pripisati državi i mora biti izravno ili neizravno dodijeljena iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(161)

Da bi se smatrala državnom potporom, financijska mjera mora se moći pripisati državi i mora biti izravno ili neizravno dodijeljena iz državnih sredstava.

| (162) | Naknadu za prometovanje Saremara na dvije pomorske linije isplatio je RAS iz regionalnog proračuna. Iz toga slijedi da ju se može pripisati državi i da je dana iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(162)

Naknadu za prometovanje Saremara na dvije pomorske linije isplatio je RAS iz regionalnog proračuna. Iz toga slijedi da ju se može pripisati državi i da je dana iz državnih sredstava.

| (163) | Subvencija koja je dodijeljena Saremaru za promidžbene aktivnosti može se pripisati državi s obzirom da je Agencija u potpunom vlasništvu RAS-a i da joj je zadaća provoditi regionalne politike u pogledu turizma i regionalnog razvoja. Informacije koje je Komisija imala na raspolaganju, kao ni primjedbe koje su zainteresirane strane podnijele nakon pokretanja postupka, ne dovode u pitanje činjenicu da se ta mjera može pripisati državi. |
| --- | --- |

(163)

Subvencija koja je dodijeljena Saremaru za promidžbene aktivnosti može se pripisati državi s obzirom da je Agencija u potpunom vlasništvu RAS-a i da joj je zadaća provoditi regionalne politike u pogledu turizma i regionalnog razvoja. Informacije koje je Komisija imala na raspolaganju, kao ni primjedbe koje su zainteresirane strane podnijele nakon pokretanja postupka, ne dovode u pitanje činjenicu da se ta mjera može pripisati državi.

| (164) | U pogledu pisama podrške, Komisija primjećuje da se u njima samo utvrđuje da je RAS na sebe preuzeo obvezu da će bankama prijaviti bilo kakve promjene u pogledu dioničarskih udjela u poduzeću, zajedno s izjavom da će RAS, kao dioničar, osigurati da se Saremarom upravlja učinkovito, djelotvorno i štedljivo. S obzirom da ta pisma podrške nisu služila kao jamstvo neke financijske obveze Saremara, nisu predstavljala potencijalni budući teret za državna sredstva. Na temelju toga Komisija zaključuje da ne predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(164)

U pogledu pisama podrške, Komisija primjećuje da se u njima samo utvrđuje da je RAS na sebe preuzeo obvezu da će bankama prijaviti bilo kakve promjene u pogledu dioničarskih udjela u poduzeću, zajedno s izjavom da će RAS, kao dioničar, osigurati da se Saremarom upravlja učinkovito, djelotvorno i štedljivo. S obzirom da ta pisma podrške nisu služila kao jamstvo neke financijske obveze Saremara, nisu predstavljala potencijalni budući teret za državna sredstva. Na temelju toga Komisija zaključuje da ne predstavljaju državnu potporu.

| (165) | Sve druge mjere dodjeljuje RAS izravno iz regionalnog proračuna i stoga se mogu pripisati državnim sredstvima. |
| --- | --- |

(165)

Sve druge mjere dodjeljuje RAS izravno iz regionalnog proračuna i stoga se mogu pripisati državnim sredstvima.

Selektivnost

Selektivnost

| (166) | Sve mjere koje su predmetom ove ocjene, uključujući naknadu za prometovanje na pomorskim linijama, dodijeljene su jednom primatelje i stoga su očito selektivne. |
| --- | --- |

(166)

Sve mjere koje su predmetom ove ocjene, uključujući naknadu za prometovanje na pomorskim linijama, dodijeljene su jednom primatelje i stoga su očito selektivne.

Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

Naknada za prometovanje dvjema linijama između Sardinije i kopna Italije

Naknada za prometovanje dvjema linijama između Sardinije i kopna Italije

| (167) | Tijekom postupka službene istrage RAS je najprije ustvrdio da je naknada za prometovanje na dvjema predmetnim linijama spojiva s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. RAS je potom iznio stav da je ispunio Altmark-kriterije. |
| --- | --- |

(167)

Tijekom postupka službene istrage RAS je najprije ustvrdio da je naknada za prometovanje na dvjema predmetnim linijama spojiva s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. RAS je potom iznio stav da je ispunio Altmark-kriterije.

| (168) | Omjer u kojem naknada ispunjava Altmark-kriterije ocjenjuje se u uvodnoj izjavi 180. et seqq. Opća napomena Komisije je, međutim, da je potrebno razlikovati primjenu testa subjekta u tržišnom gospodarstvu i ispunjavanje Altmark-kriterija. I dok je cilj oba testa da se procijeni postojanje prednosti za korisnika, oni se očito odnose na različite uloge koje javna tijela mogu imati prilikom donošenja financijskih mjera u korist nekog poduzetnika. Test subjekta u tržišnom gospodarstvu primjenjuje se kada javna tijela djeluju iz svoje uloge dioničara (tj. prvenstveno s ciljem ostvarivanja profita u poslovnom pothvatu), dok je Altmark relevantan kada su javna tijela vođena ciljevima od javnog interesa koji nisu tipični za privatnog operatora (tj. ostvarivanje profita od sekundarne je važnosti, ako je uopće važno) (30). Prema tome, argumenti koje je RAS izložio da bi opravdao dodjelu naknade za prometovanje na tim dvjema linijama između Sardinije i kopna Italije čine se kontradiktornima. |
| --- | --- |

(168)

Omjer u kojem naknada ispunjava Altmark-kriterije ocjenjuje se u uvodnoj izjavi 180. et seqq. Opća napomena Komisije je, međutim, da je potrebno razlikovati primjenu testa subjekta u tržišnom gospodarstvu i ispunjavanje Altmark-kriterija. I dok je cilj oba testa da se procijeni postojanje prednosti za korisnika, oni se očito odnose na različite uloge koje javna tijela mogu imati prilikom donošenja financijskih mjera u korist nekog poduzetnika. Test subjekta u tržišnom gospodarstvu primjenjuje se kada javna tijela djeluju iz svoje uloge dioničara (tj. prvenstveno s ciljem ostvarivanja profita u poslovnom pothvatu), dok je Altmark relevantan kada su javna tijela vođena ciljevima od javnog interesa koji nisu tipični za privatnog operatora (tj. ostvarivanje profita od sekundarne je važnosti, ako je uopće važno) (30). Prema tome, argumenti koje je RAS izložio da bi opravdao dodjelu naknade za prometovanje na tim dvjema linijama između Sardinije i kopna Italije čine se kontradiktornima.

et seqq

30

| (169) | Komisija, štoviše, primjećuje da mjera može biti u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu samo ako je utemeljena na čvrstim izgledima glede održivosti korisnika. RAS smatra da su postupak i koraci koje je slijedio prije donošenja odluke da Saremaru povjeri prometovanje na predmetnim linijama usporedivi s onima nekog privatnog operatora na tržištu u sličnim uvjetima. Međutim, u postupku istrage Komisiji nisu dostavljeni ni poslovni plan ni ispitivanje tržišta koje je Saremar vjerojatno obavio prije dobivanja javne potpore, iako je obveza države članice bila da dostavi objektivne dokaze iz kojih bi bilo vidljivo da se naknada za prometovanje na dvjema linijama između Sardinije i kopna Italije treba pripisati državi koja je postupala kao dioničar. (31) Upravo suprotno, pismom od 26. rujna 2013. RAS je potvrdio da, iako je priprema poslovnog plana bila predviđena Odlukom 36/6, takav plan u pogledu prometovanja na tim linijama u ljeto 2012. nije pripremljen. Prema tome, odluku da se ponovno pokrene prometovanje na dvjema linijama RAS je donio prije negoli je Saremar sastavio poslovni plan, barem što se tiče ljetne sezone 2012. Nadalje, iz bilance Saremara, i kao što je Saremar potvrdio u okviru nacionalne građanske parnice, vidljivo je da je prometovanje na dvjema linijama u ljetnoj sezoni 2012. proizvodilo gubitke i stoga ne bi moglo razumno opravdati odluku da se prometovanje na istim linijama nastavi u 2012., osobito stoga jer nije postojao nikakav poslovni plan ili projekcija iz kojih bi bilo vidljivo da bi linije u budućnosti postale značajno profitabilne. Zaključno, Komisija smatra da se naknada za prometovanje na dvjema linijama između Sardinije i kopna Italije ne može pripisati postupanju države u svojstvu dioničara te stoga nije sukladna s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(169)

Komisija, štoviše, primjećuje da mjera može biti u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu samo ako je utemeljena na čvrstim izgledima glede održivosti korisnika. RAS smatra da su postupak i koraci koje je slijedio prije donošenja odluke da Saremaru povjeri prometovanje na predmetnim linijama usporedivi s onima nekog privatnog operatora na tržištu u sličnim uvjetima. Međutim, u postupku istrage Komisiji nisu dostavljeni ni poslovni plan ni ispitivanje tržišta koje je Saremar vjerojatno obavio prije dobivanja javne potpore, iako je obveza države članice bila da dostavi objektivne dokaze iz kojih bi bilo vidljivo da se naknada za prometovanje na dvjema linijama između Sardinije i kopna Italije treba pripisati državi koja je postupala kao dioničar. (31) Upravo suprotno, pismom od 26. rujna 2013. RAS je potvrdio da, iako je priprema poslovnog plana bila predviđena Odlukom 36/6, takav plan u pogledu prometovanja na tim linijama u ljeto 2012. nije pripremljen. Prema tome, odluku da se ponovno pokrene prometovanje na dvjema linijama RAS je donio prije negoli je Saremar sastavio poslovni plan, barem što se tiče ljetne sezone 2012. Nadalje, iz bilance Saremara, i kao što je Saremar potvrdio u okviru nacionalne građanske parnice, vidljivo je da je prometovanje na dvjema linijama u ljetnoj sezoni 2012. proizvodilo gubitke i stoga ne bi moglo razumno opravdati odluku da se prometovanje na istim linijama nastavi u 2012., osobito stoga jer nije postojao nikakav poslovni plan ili projekcija iz kojih bi bilo vidljivo da bi linije u budućnosti postale značajno profitabilne. Zaključno, Komisija smatra da se naknada za prometovanje na dvjema linijama između Sardinije i kopna Italije ne može pripisati postupanju države u svojstvu dioničara te stoga nije sukladna s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

31

| (170) | U pogledu navodnog ispunjavanja Altmark-kriterija, Italija smatra da je definirana javna misija bila kabotažni prijevoz na dvije gore spomenute linije po pristupačnim cijenama (32). U tom kontekstu, Komisija napominje da se usluge mogu smatrati uslugama od općeg gospodarskog interesa samo ako ih bez javne naknade tržište ne bi pružalo na zadovoljavajući način i pod uvjetima (kao što je cijena) koji su slični onima koje su utvrdila javna tijela (33). Prema navodima RAS-a, povjeravanje Saremaru privremenog prometovanja na dvjema linijama bila je kratkoročna mjera dok se ne iznađu učinkovitije popravne mjere za rješavanje pitanja tržišnog neuspjeha u pružanju cjenovno pristupačnih veza između Sardinije i kopna Italije. |
| --- | --- |

(170)

U pogledu navodnog ispunjavanja Altmark-kriterija, Italija smatra da je definirana javna misija bila kabotažni prijevoz na dvije gore spomenute linije po pristupačnim cijenama (32). U tom kontekstu, Komisija napominje da se usluge mogu smatrati uslugama od općeg gospodarskog interesa samo ako ih bez javne naknade tržište ne bi pružalo na zadovoljavajući način i pod uvjetima (kao što je cijena) koji su slični onima koje su utvrdila javna tijela (33). Prema navodima RAS-a, povjeravanje Saremaru privremenog prometovanja na dvjema linijama bila je kratkoročna mjera dok se ne iznađu učinkovitije popravne mjere za rješavanje pitanja tržišnog neuspjeha u pružanju cjenovno pristupačnih veza između Sardinije i kopna Italije.

32

33

| (171) | Iako se prometovanje na dvije linije do kopna izrijekom ne kvalificira kao usluga od općeg gospodarskog interesa, u aktima o povjeravanju spominje se pristupačnost cijena karata kao opći preduvjet prometovanja. Tijekom postupka službene istrage RAS i Saremar inzistirali su da je opravdanje za mjeru činjenica da se radi o usluzi od općeg gospodarskog interesa. To je opravdanje osobito vidljivo u njihovim primjedbama na Odluku iz 2012., neovisno o dodatnim argumentima u pogledu poštivanja načela ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(171)

Iako se prometovanje na dvije linije do kopna izrijekom ne kvalificira kao usluga od općeg gospodarskog interesa, u aktima o povjeravanju spominje se pristupačnost cijena karata kao opći preduvjet prometovanja. Tijekom postupka službene istrage RAS i Saremar inzistirali su da je opravdanje za mjeru činjenica da se radi o usluzi od općeg gospodarskog interesa. To je opravdanje osobito vidljivo u njihovim primjedbama na Odluku iz 2012., neovisno o dodatnim argumentima u pogledu poštivanja načela ulagača u tržišnom gospodarstvu.

| (172) | U ovome što slijedi, Komisija će razmotriti navodno poštivanje uvjeta koje je Sud utvrdio u svojoj presudi u predmetu Altmark kako bi mogla donijeti zaključak o tome predstavlja li naknada koja je plaćena Saremaru za obavljanje javne usluge prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ti su uvjeti kumulativni tako da se u slučaju da samo jedan od njih nije ispunjen smatra da naknada korisniku dodjeljuje prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ti se uvjeti mogu sažeti na sljedeći način:






  (a) | poduzetniku primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene (Altmark 1); |
| --- | --- | --- |

(172)

U ovome što slijedi, Komisija će razmotriti navodno poštivanje uvjeta koje je Sud utvrdio u svojoj presudi u predmetu Altmark kako bi mogla donijeti zaključak o tome predstavlja li naknada koja je plaćena Saremaru za obavljanje javne usluge prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ti su uvjeti kumulativni tako da se u slučaju da samo jedan od njih nije ispunjen smatra da naknada korisniku dodjeljuje prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ti se uvjeti mogu sažeti na sljedeći način:

(a)

poduzetniku primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene (Altmark 1);

| (b) | parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju biti utvrđeni unaprijed, na objektivan i transparentan način (Altmark 2); |
| --- | --- |

(b)

parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju biti utvrđeni unaprijed, na objektivan i transparentan način (Altmark 2);

| (c) | naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju obveze javne usluge, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit za izvršavanje tih obveza (Altmark 3); |
| --- | --- |

(c)

naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju obveze javne usluge, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit za izvršavanje tih obveza (Altmark 3);

| (d) | ako poduzetnik kojem su povjerene obveze pružanja javnih usluga u konkretnom slučaju nije odabran nakon postupka javne nabave u cilju odabira ponuditelja koji ima mogućnost pružanja tih usluga po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipični poduzetnik, kojim se primjereno upravlja i koji je prikladno opremljen sredstvima za ispunjenje zahtjeva javnih usluga, snosio pri ispunjenju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit za ispunjenje tih obveza (Altmark 4). |
| --- | --- |

(d)

ako poduzetnik kojem su povjerene obveze pružanja javnih usluga u konkretnom slučaju nije odabran nakon postupka javne nabave u cilju odabira ponuditelja koji ima mogućnost pružanja tih usluga po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipični poduzetnik, kojim se primjereno upravlja i koji je prikladno opremljen sredstvima za ispunjenje zahtjeva javnih usluga, snosio pri ispunjenju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit za ispunjenje tih obveza (Altmark 4).

Altmark 2

Altmark 2

| (173) | Zbog jasnoće, u predmetnom slučaju Komisija smatra da bi bilo svrhovitije započeti analizu od drugog Altmark-kriterija. |
| --- | --- |

(173)

Zbog jasnoće, u predmetnom slučaju Komisija smatra da bi bilo svrhovitije započeti analizu od drugog Altmark-kriterija.

| (174) | U tom smislu Komisija primjećuje da parametri za izračun naknade nisu bili utvrđeni unaprijed. Zapravo u aktima o povjeravanju, naime u Odluci 25/69, Odluci 48/65 i Odluci 36/6 za liniju Golfo Aranci – Civitavecchia, te Odluci 27/4 i Odluci 36/6 za liniju Vado Ligure – Porto Torres, nigdje se izrijekom ne spominje naknada koja bi se dodijelila Saremaru za prometovanje na predmetnim linijama. Sam je RAS priznao da prvotno nije bila predviđena nikakva naknada jer se smatralo da su te linije komercijalno održive, a namjera je bila da Saremar na njima prometuje na način da postigne ekonomsku ravnotežu. Doista, namjera RAS-a nije bila da Saremaru dodijeli naknadu za obavljanje predmetnih usluga. S obzirom da, prvo, nikakva naknada nije bila predviđena za prometovanje na predmetnim linijama, a, drugo, Saremaru je dano dovoljno manevarskog prostora da cijene karata prilagodi tako da pokrije troškove pružanja usluge, Komisija ne može smatrati da su parametri za izračun te (nepostojeće) naknade utvrđeni unaprijed na objektivan i transparentan način. |
| --- | --- |

(174)

U tom smislu Komisija primjećuje da parametri za izračun naknade nisu bili utvrđeni unaprijed. Zapravo u aktima o povjeravanju, naime u Odluci 25/69, Odluci 48/65 i Odluci 36/6 za liniju Golfo Aranci – Civitavecchia, te Odluci 27/4 i Odluci 36/6 za liniju Vado Ligure – Porto Torres, nigdje se izrijekom ne spominje naknada koja bi se dodijelila Saremaru za prometovanje na predmetnim linijama. Sam je RAS priznao da prvotno nije bila predviđena nikakva naknada jer se smatralo da su te linije komercijalno održive, a namjera je bila da Saremar na njima prometuje na način da postigne ekonomsku ravnotežu. Doista, namjera RAS-a nije bila da Saremaru dodijeli naknadu za obavljanje predmetnih usluga. S obzirom da, prvo, nikakva naknada nije bila predviđena za prometovanje na predmetnim linijama, a, drugo, Saremaru je dano dovoljno manevarskog prostora da cijene karata prilagodi tako da pokrije troškove pružanja usluge, Komisija ne može smatrati da su parametri za izračun te (nepostojeće) naknade utvrđeni unaprijed na objektivan i transparentan način.

| (175) | Kao što je vidljivo iz Odluke 20/57, cilj obveze da se vode odvojene knjige bio je osigurati da Saremar ostvari ekonomsku ravnotežu prilikom prometovanja na predmetnim linijama, a ne da se utvrde parametri za buduću hipotetsku naknadu koja je, zapravo, od samog početka bila isključena. |
| --- | --- |

(175)

Kao što je vidljivo iz Odluke 20/57, cilj obveze da se vode odvojene knjige bio je osigurati da Saremar ostvari ekonomsku ravnotežu prilikom prometovanja na predmetnim linijama, a ne da se utvrde parametri za buduću hipotetsku naknadu koja je, zapravo, od samog početka bila isključena.

| (176) | Odluka RAS-a da Saremaru dodijeli naknadu za prometovanje na dvije predmetne linije donesena je tek 7. kolovoza 2012. pa je, prema tome, mehanizam naknade razvijen ex post, nakon što je došlo do deficita u prometovanju na tim linijama. Kao što je već spomenuto, niti iznos naknade, niti parametri za njezin izračun nisu mogli biti utvrđeni ex ante, s obzirom da se smatralo da je prometovanje na dvjema predmetnim linijama, koje su smatrane „glavnim komercijalnim i turističkim linijama” (34), održivo i da će Saremar na njima prometovati uz ostvarivanje ekonomske ravnoteže. Komisija podsjeća da se u aktima o povjeravanju jasno utvrđuje manevarski prostor Saremara u pogledu prilagodbe cijene karata kako bi se osigurala održivost prometovanja na dvjema predmetnim linijama. Komisija dalje napominje da Saremar ne samo da je imao pravo izmijeniti cijene karata s ciljem postizanja održivosti, nego je to zapravo i učinio. Naime, u Saremarovom prijedlogu cijena karata za liniju Porto Torres – Vado Ligure 2012. spominje se da su predložene cijene blago porasle u usporedbi s cijenama koje su se na istoj liniji primjenjivale 2011. kako bi se omogućilo da to poduzeće pokrije troškove. Temeljem predloženog cjenika Saremar je u tom trenutku predvidio višak od [...] EUR (*1) na toj liniji. |
| --- | --- |

(176)

Odluka RAS-a da Saremaru dodijeli naknadu za prometovanje na dvije predmetne linije donesena je tek 7. kolovoza 2012. pa je, prema tome, mehanizam naknade razvijen ex post, nakon što je došlo do deficita u prometovanju na tim linijama. Kao što je već spomenuto, niti iznos naknade, niti parametri za njezin izračun nisu mogli biti utvrđeni ex ante, s obzirom da se smatralo da je prometovanje na dvjema predmetnim linijama, koje su smatrane „glavnim komercijalnim i turističkim linijama” (34), održivo i da će Saremar na njima prometovati uz ostvarivanje ekonomske ravnoteže. Komisija podsjeća da se u aktima o povjeravanju jasno utvrđuje manevarski prostor Saremara u pogledu prilagodbe cijene karata kako bi se osigurala održivost prometovanja na dvjema predmetnim linijama. Komisija dalje napominje da Saremar ne samo da je imao pravo izmijeniti cijene karata s ciljem postizanja održivosti, nego je to zapravo i učinio. Naime, u Saremarovom prijedlogu cijena karata za liniju Porto Torres – Vado Ligure 2012. spominje se da su predložene cijene blago porasle u usporedbi s cijenama koje su se na istoj liniji primjenjivale 2011. kako bi se omogućilo da to poduzeće pokrije troškove. Temeljem predloženog cjenika Saremar je u tom trenutku predvidio višak od [...] EUR (*1) na toj liniji.

ex post

ex ante

glavnim komercijalnim i turističkim linijama

34

*1

| (177) | Nadalje, u Odluci 36/6 navodi se da „obveza održavanja ekonomske ravnoteže kako bi se izbjeglo dodjeljivanje državnih potpora nespojivih s unutarnjim tržištem, ne dopušta da se odmah pokrenu druge linije”. Prema tome, već u trenutku izdavanja akata o povjeravanju bilo je jasno da RAS ne namjerava dodijeliti naknadu za prometovanje na dvjema predmetnim linijama. Štoviše, također je jasno da je, u svjetlu prevladavajućeg stanja na tržištu, RAS već tada bio svjestan da će se subvencije koje se dodijele za kabotažni prijevoz do kopna Italije vjerojatno smatrati državnom potporom koja nije spojiva s unutarnjim tržištem. U svom izvješću o financijskom izvješću RAS-a za 2012. talijanski Revizorski sud zaključio je da: „prometovanje na dvjema predmetnim linijama [...] ne samo da nije omogućilo poštivanje obveze održavanja ekonomske ravnoteže kako bi se izbjegla dodjela državnih potpora koje nisu spojive s unutarnjim tržištem, kako je utvrđeno u Odluci 48/65, nego je iskoristilo 10 milijuna EUR koje je platila regija, što je deficit veći od 13 milijuna EUR” (35). |
| --- | --- |

(177)

Nadalje, u Odluci 36/6 navodi se da „obveza održavanja ekonomske ravnoteže kako bi se izbjeglo dodjeljivanje državnih potpora nespojivih s unutarnjim tržištem, ne dopušta da se odmah pokrenu druge linije”. Prema tome, već u trenutku izdavanja akata o povjeravanju bilo je jasno da RAS ne namjerava dodijeliti naknadu za prometovanje na dvjema predmetnim linijama. Štoviše, također je jasno da je, u svjetlu prevladavajućeg stanja na tržištu, RAS već tada bio svjestan da će se subvencije koje se dodijele za kabotažni prijevoz do kopna Italije vjerojatno smatrati državnom potporom koja nije spojiva s unutarnjim tržištem. U svom izvješću o financijskom izvješću RAS-a za 2012. talijanski Revizorski sud zaključio je da: „prometovanje na dvjema predmetnim linijama [...] ne samo da nije omogućilo poštivanje obveze održavanja ekonomske ravnoteže kako bi se izbjegla dodjela državnih potpora koje nisu spojive s unutarnjim tržištem, kako je utvrđeno u Odluci 48/65, nego je iskoristilo 10 milijuna EUR koje je platila regija, što je deficit veći od 13 milijuna EUR” (35).

35

| (178) | Naposljetku, kao što je objašnjeno dolje u vezi s analizom prvog Altmark-kriterija, Komisija smatra da za dio razdoblja koji se analizira u ovoj odluci, Saremaru nije bila povjerena obveza za koju su jasno definirane razine cijena karata koje se smatraju cjenovno prihvatljivim. S obzirom da parametri za izračun naknade za izvršenje obveze javne usluge u pogledu pristupačnih cijena karata moraju nužno biti povezani s razinom cijena karata koja se smatra pristupačnom, a ta razina u ovom slučaju nije uvijek bila jasno definirana, ne može se smatrati da su parametri za izračun naknade utvrđeni unaprijed na objektivan i transparentan način. |
| --- | --- |

(178)

Naposljetku, kao što je objašnjeno dolje u vezi s analizom prvog Altmark-kriterija, Komisija smatra da za dio razdoblja koji se analizira u ovoj odluci, Saremaru nije bila povjerena obveza za koju su jasno definirane razine cijena karata koje se smatraju cjenovno prihvatljivim. S obzirom da parametri za izračun naknade za izvršenje obveze javne usluge u pogledu pristupačnih cijena karata moraju nužno biti povezani s razinom cijena karata koja se smatra pristupačnom, a ta razina u ovom slučaju nije uvijek bila jasno definirana, ne može se smatrati da su parametri za izračun naknade utvrđeni unaprijed na objektivan i transparentan način.

| (179) | Zaključno, Komisija smatra da se u predmetnom slučaju ne može smatrati da je ispunjen drugi Altmark-kriterij te je, prema tome, naknadom Saremaru dodijeljena prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(179)

Zaključno, Komisija smatra da se u predmetnom slučaju ne može smatrati da je ispunjen drugi Altmark-kriterij te je, prema tome, naknadom Saremaru dodijeljena prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Altmark 1

Altmark 1

| (180) | Komisija također duboko sumnja u ispunjavanje prvog Altmark-kriterija. |
| --- | --- |

(180)

Komisija također duboko sumnja u ispunjavanje prvog Altmark-kriterija.

| (181) | S tim u vezi, mora se primijetiti da ne postoji jedinstvena i precizna definicija usluge koja bi se temeljem zakona Unije mogla smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa, bilo u smislu prvog Altmark-kriterija, bilo u smislu članka 106. stavka 2. UFEU-a (36). U točki 46. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (37) stoji sljedeće:

  „S obzirom da na razini Unije nema posebnih pravila kojima bi se definiralo područje primjene u pogledu postojanja usluge od općeg gospodarskog interesa, države članice imaju visok stupanj diskrecije pri uvrštavanju usluga među usluge od općeg gospodarskog interesa te pri dodjeljivanju naknade pružatelju predmetnih usluga. Nadležnost Komisije na tom je području ograničena na provjeravanje je li država članica napravila očitu pogrešku kada je uslugu uvrstila među usluge od općeg gospodarskog interesa i na ocjenjivanje je li pri dodjeli naknade bila uključena državna potpora. Ako postoje specifična pravila Unije, država članica pri korištenju svog diskrecijskog prava u obzir mora uzeti i ta pravila, ne dovodeći u pitanje dužnost Komisije da, za potrebe nadzora državne potpore, obavi ocjenu je li usluga od općeg gospodarskog interesa pravilno uvrštena.” |
| --- | --- |

(181)

S tim u vezi, mora se primijetiti da ne postoji jedinstvena i precizna definicija usluge koja bi se temeljem zakona Unije mogla smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa, bilo u smislu prvog Altmark-kriterija, bilo u smislu članka 106. stavka 2. UFEU-a (36). U točki 46. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa (37) stoji sljedeće:

36

37

„S obzirom da na razini Unije nema posebnih pravila kojima bi se definiralo područje primjene u pogledu postojanja usluge od općeg gospodarskog interesa, države članice imaju visok stupanj diskrecije pri uvrštavanju usluga među usluge od općeg gospodarskog interesa te pri dodjeljivanju naknade pružatelju predmetnih usluga. Nadležnost Komisije na tom je području ograničena na provjeravanje je li država članica napravila očitu pogrešku kada je uslugu uvrstila među usluge od općeg gospodarskog interesa i na ocjenjivanje je li pri dodjeli naknade bila uključena državna potpora. Ako postoje specifična pravila Unije, država članica pri korištenju svog diskrecijskog prava u obzir mora uzeti i ta pravila, ne dovodeći u pitanje dužnost Komisije da, za potrebe nadzora državne potpore, obavi ocjenu je li usluga od općeg gospodarskog interesa pravilno uvrštena.”

| (182) | Nacionalna tijela, prema tome, imaju pravo zauzeti stajalište da su određene usluge od općeg interesa te da ih se mora izvršavati temeljem obveze pružanja javne usluge kako bi se osiguralo da se zaštiti javni interes kada samo tržište nije dovoljno da bi se osiguralo njihovo pružanje na potrebnoj razini ili pod potrebnim uvjetima. |
| --- | --- |

(182)

Nacionalna tijela, prema tome, imaju pravo zauzeti stajalište da su određene usluge od općeg interesa te da ih se mora izvršavati temeljem obveze pružanja javne usluge kako bi se osiguralo da se zaštiti javni interes kada samo tržište nije dovoljno da bi se osiguralo njihovo pružanje na potrebnoj razini ili pod potrebnim uvjetima.

| (183) | U ovom predmetu misija javne usluge koju je definirala Italija bila je kabotažni prijevoz na dvjema linijama koje po pristupačnim cijenama povezuju kopno Italije sa Sardinijom, naime Civitavecchia – Olbia/Golfo Aranci i Vado Ligure – Porto Torres. |
| --- | --- |

(183)

U ovom predmetu misija javne usluge koju je definirala Italija bila je kabotažni prijevoz na dvjema linijama koje po pristupačnim cijenama povezuju kopno Italije sa Sardinijom, naime Civitavecchia – Olbia/Golfo Aranci i Vado Ligure – Porto Torres.

Image 1

| (184) | U području kabotaže, detaljna pravila Unije kojima se uređuje pitanje obveze javne usluge utvrđena su u Uredbi o pomorskoj kabotaži te, za potrebe utvrđivanja potencijalne državne potpore poduzetnicima koji se bave pomorskim prijevozom, u smjernicama Zajednice o državnoj potpori u pomorskom prijevozu (dalje u tekstu „Pomorske smjernice”) (38). |
| --- | --- |

(184)

U području kabotaže, detaljna pravila Unije kojima se uređuje pitanje obveze javne usluge utvrđena su u Uredbi o pomorskoj kabotaži te, za potrebe utvrđivanja potencijalne državne potpore poduzetnicima koji se bave pomorskim prijevozom, u smjernicama Zajednice o državnoj potpori u pomorskom prijevozu (dalje u tekstu „Pomorske smjernice”) (38).

38

| (185) | U članku 4. stavku 1. Uredbe o pomorskoj kabotaži predviđa se sljedeće:

  „Država članica može sklopiti ugovore o obavljanju javne usluge s, ili nametnuti obvezu javne usluge kao uvjeta za pružanje usluga kabotaže, brodarskim društvima koja sudjeluju u redovnoj usluzi za, od ili između otoka. Uvijek kada država članica sklapa ugovor o obavljanju javne usluge ili nametne obvezu javne usluge, čini to bez diskriminacije u odnosu na sve brodare Zajednice.” |
| --- | --- |

(185)

U članku 4. stavku 1. Uredbe o pomorskoj kabotaži predviđa se sljedeće:

„Država članica može sklopiti ugovore o obavljanju javne usluge s, ili nametnuti obvezu javne usluge kao uvjeta za pružanje usluga kabotaže, brodarskim društvima koja sudjeluju u redovnoj usluzi za, od ili između otoka. Uvijek kada država članica sklapa ugovor o obavljanju javne usluge ili nametne obvezu javne usluge, čini to bez diskriminacije u odnosu na sve brodare Zajednice.”

| (186) | U skladu s odjeljkom 9. Pomorskih smjernica, „obveza javne usluge može se nametnuti ili ugovor o obavljanju javne usluge može biti sklopljen za usluge navedene u članku 4. Uredbe (EEZ) br. 3577/92”, odnosno za usluge do, od ili između otoka. |
| --- | --- |

(186)

U skladu s odjeljkom 9. Pomorskih smjernica, „obveza javne usluge može se nametnuti ili ugovor o obavljanju javne usluge može biti sklopljen za usluge navedene u članku 4. Uredbe (EEZ) br. 3577/92”, odnosno za usluge do, od ili između otoka.

| (187) | Iz ustaljene sudske prakse proizlazi da se obveza javne usluge može nametnuti samo ako je to opravdano potrebom da se osiguraju odgovarajuće redovite usluge pomorskog prijevoza koje samo tržište ne može osigurati (39). Komunikacija o tumačenju Uredbe o pomorskoj kabotaži (40) potvrđuje da „o tome na kojim je linijama potrebna obveza javne usluge odlučuju države članice(prema potrebi uključujući regionalna i lokalna tijela javne vlasti). Naime, obveze javne usluge mogu se predvidjeti za redovite (linijske) usluge otočne kabotaže uslučaju da tržište ne pruža odgovarajuće usluge.” Štoviše, člankom 2. stavkom 4. Uredbe o pomorskoj kabotaži obveze javne usluge definiraju se kao obveze koje predmetni brodar, gledajući vlastite komercijalne interese, ne bi preuzeo ili ne bi preuzeo u istom opsegu ili pod istim uvjetima. |
| --- | --- |

(187)

Iz ustaljene sudske prakse proizlazi da se obveza javne usluge može nametnuti samo ako je to opravdano potrebom da se osiguraju odgovarajuće redovite usluge pomorskog prijevoza koje samo tržište ne može osigurati (39). Komunikacija o tumačenju Uredbe o pomorskoj kabotaži (40) potvrđuje da „o tome na kojim je linijama potrebna obveza javne usluge odlučuju države članice(prema potrebi uključujući regionalna i lokalna tijela javne vlasti). Naime, obveze javne usluge mogu se predvidjeti za redovite (linijske) usluge otočne kabotaže uslučaju da tržište ne pruža odgovarajuće usluge.” Štoviše, člankom 2. stavkom 4. Uredbe o pomorskoj kabotaži obveze javne usluge definiraju se kao obveze koje predmetni brodar, gledajući vlastite komercijalne interese, ne bi preuzeo ili ne bi preuzeo u istom opsegu ili pod istim uvjetima.

39

40

| (188) | Kao što je spomenuto gore, RAS smatra da je u ovom slučaju nametnuta obveza javne usluge s obzirom da se od Saremara tražilo da na dvije linije za kabotažni prijevoz do kopna Italije ponudi pristupačne cijene. Dolje u tablici navode se konkretne cijene karata koje je Saremar trebao naplaćivati na linijama kako je utvrđeno u aktima o povjeravanju. Za 2012. razmatraju se cijene karata koje je Saremar predložio RAS-u s obzirom da u aktima o povjeravanju nije navedena konkretna cijena karata.

  Tablica 3.


  Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) utvrđene u aktima o povjeravanju | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure - Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| ljetna sezona 2011. | (Odluka 25/69)






  — | 21 EUR od 15. lipnja do 15. srpnja i od 1. do 15. rujna; |

(188)

Kao što je spomenuto gore, RAS smatra da je u ovom slučaju nametnuta obveza javne usluge s obzirom da se od Saremara tražilo da na dvije linije za kabotažni prijevoz do kopna Italije ponudi pristupačne cijene. Dolje u tablici navode se konkretne cijene karata koje je Saremar trebao naplaćivati na linijama kako je utvrđeno u aktima o povjeravanju. Za 2012. razmatraju se cijene karata koje je Saremar predložio RAS-u s obzirom da u aktima o povjeravanju nije navedena konkretna cijena karata.

Tablica 3.

Tablica 3.

Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) utvrđene u aktima o povjeravanju

Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) utvrđene u aktima o povjeravanju

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure - Porto Torres

ljetna sezona 2011.

(Odluka 25/69)

—

21 EUR od 15. lipnja do 15. srpnja i od 1. do 15. rujna;

| — | 35 EUR od 16. srpnja do 31. kolovoza. |
| --- | --- |

—

35 EUR od 16. srpnja do 31. kolovoza.

(Odluka 27/4)

| — | 35 EUR od 22. lipnja do 15. srpnja i od 1. do 15. rujna; |
| --- | --- |

—

35 EUR od 22. lipnja do 15. srpnja i od 1. do 15. rujna;

| — | 40 EUR od 16. srpnja do 31. kolovoza. |
| --- | --- |

—

40 EUR od 16. srpnja do 31. kolovoza.

Za stanovnike Sardinije primjenjivao bi se popust od 15 %.

zimska sezona 2012.

(Odluka 48/65)

| — | Saremar je trebao naplaćivati cijenu vožnje za nisku sezonu koju je naplaćivao 2011. (tj. 21 EUR). |
| --- | --- |

—

Saremar je trebao naplaćivati cijenu vožnje za nisku sezonu koju je naplaćivao 2011. (tj. 21 EUR).

Ne prometuje

Ne prometuje

ljetna sezona 2012.

| — | 21 EUR od 16. siječnja do 30. svibnja, u lipnju i srpnju (od ponedjeljka do četvrtka) i od 3. rujna do 31. prosinca 2012.; |
| --- | --- |

—

21 EUR od 16. siječnja do 30. svibnja, u lipnju i srpnju (od ponedjeljka do četvrtka) i od 3. rujna do 31. prosinca 2012.;

| — | 25 EUR u lipnju i srpnju (od petka do nedjelje), 30. i 31. srpnja, 1. i 2. rujna; |
| --- | --- |

—

25 EUR u lipnju i srpnju (od petka do nedjelje), 30. i 31. srpnja, 1. i 2. rujna;

| — | 35 EUR od 1. do 31. kolovoza. |
| --- | --- |

—

35 EUR od 1. do 31. kolovoza.

| — | 35 EUR (30 EUR za stanovnike) od 1. do 14. lipnja i od 3. do 15. rujna; |
| --- | --- |

—

35 EUR (30 EUR za stanovnike) od 1. do 14. lipnja i od 3. do 15. rujna;

| — | 38 EUR (33 EUR za stanovnike) od 15. lipnja do 13. srpnja; |
| --- | --- |

—

38 EUR (33 EUR za stanovnike) od 15. lipnja do 13. srpnja;

| — | 44 EUR (38 EUR za stanovnike) od 14. srpnja do 2. rujna. |
| --- | --- |

—

44 EUR (38 EUR za stanovnike) od 14. srpnja do 2. rujna.

| (189) | Komisija napominje da akti o povjeravanju ne nameću druge obveze pružanja javne usluge u pogledu učestalosti, kapaciteta ili redovitosti (miješanih) usluga koje pruža Saremar, pri čemu je moguća iznimka Odluka 48/65 o pokretanju usluge na liniji Olbia - Civitavecchia u zimskoj sezoni 2012. u kojoj se utvrđuje da Saremar na toj liniji uslugu mora pružati svakodnevno pomoću trajekata za kružno putovanje. Isto tako, tijekom postupka službene istrage talijanske vlasti Komisiji nisu podnijele niti jedan dokaz o tome da su Saremaru nametnuti drugi zahtjevi koji nisu bili utvrđeni u gore spomenutim aktima o povjeravanju.. |
| --- | --- |

(189)

Komisija napominje da akti o povjeravanju ne nameću druge obveze pružanja javne usluge u pogledu učestalosti, kapaciteta ili redovitosti (miješanih) usluga koje pruža Saremar, pri čemu je moguća iznimka Odluka 48/65 o pokretanju usluge na liniji Olbia - Civitavecchia u zimskoj sezoni 2012. u kojoj se utvrđuje da Saremar na toj liniji uslugu mora pružati svakodnevno pomoću trajekata za kružno putovanje. Isto tako, tijekom postupka službene istrage talijanske vlasti Komisiji nisu podnijele niti jedan dokaz o tome da su Saremaru nametnuti drugi zahtjevi koji nisu bili utvrđeni u gore spomenutim aktima o povjeravanju..

| (190) | Komisija smatra da se obveza primjenjivanja pristupačnih cijena karata, čak i ako se promatra zasebno, može tumačiti kao obveza obavljanja javne usluge te da se cilj od javnog interesa u ovom slučaju može smatrati legitimnim, osobito u kontekstu rasta cijena usluga putničkog prijevoza do otoka u ljeto 2011. do te mjere da se može smatrati da tržište nije već nudilo usporedivu uslugu po tim cijenama. |
| --- | --- |

(190)

Komisija smatra da se obveza primjenjivanja pristupačnih cijena karata, čak i ako se promatra zasebno, može tumačiti kao obveza obavljanja javne usluge te da se cilj od javnog interesa u ovom slučaju može smatrati legitimnim, osobito u kontekstu rasta cijena usluga putničkog prijevoza do otoka u ljeto 2011. do te mjere da se može smatrati da tržište nije već nudilo usporedivu uslugu po tim cijenama.

| (191) | Kako bi provjerila postojanje obveze javne usluge čije je obavljanje povjereno Saremaru te je li mu bilo potrebno dodijeliti naknadu za dodatne troškove koji su nastali pri ispunjavanju tih obveza, Komisija mora ispitati:






  (a) | prvo, bi li usluga bila neodgovarajuća da je njeno pružanje prepušteno samom tržištu, u svjetlu zahtjeva javne usluge u pogledu pristupačnih cijena kojeg je nametnula država članica, i |
| --- | --- | --- |

(191)

Kako bi provjerila postojanje obveze javne usluge čije je obavljanje povjereno Saremaru te je li mu bilo potrebno dodijeliti naknadu za dodatne troškove koji su nastali pri ispunjavanju tih obveza, Komisija mora ispitati:

(a)

prvo, bi li usluga bila neodgovarajuća da je njeno pružanje prepušteno samom tržištu, u svjetlu zahtjeva javne usluge u pogledu pristupačnih cijena kojeg je nametnula država članica, i

| (b) | drugo, jesu li operatoru doista povjerene jasno definirane obveze javne usluge. |
| --- | --- |

(b)

drugo, jesu li operatoru doista povjerene jasno definirane obveze javne usluge.

| (192) | Iz razloga koji su dolje iscrpno navedeni, Komisija zaključuje da u predmetnom slučaju ti uvjeti nisu bili ispunjeni u potpunosti. |
| --- | --- |

(192)

Iz razloga koji su dolje iscrpno navedeni, Komisija zaključuje da u predmetnom slučaju ti uvjeti nisu bili ispunjeni u potpunosti.

Ljetne sezone 2011. i 2012.

Ljetne sezone 2011. i 2012.

| (193) | U ljeto 2011., kada je Saremaru povjereno prometovanje na te dvije linije četiri su druga operatora pružala redovitu uslugu na liniji Civitavecchia – Olbia,a tri na liniji Genova – Porto Torres (41). Štoviše, Tirrenia je nudila usluge slične onima koje je pružao Saremar i koje su ispunjavale prilično neodređene obveze utvrđene u aktima o povjeravanju. Doista, kao što je gore navedeno, do srpnja 2012. Tirrenia je pružala miješane usluge na linijama Genova – Porto Torres i Civitavecchia – Olbia temeljem režima javnih usluga na koji su se odnosile obveze javne usluge u pogledu vrste plovila, učestalosti usluge i smanjenih cijena za stanovnike Sardinije i posebne kategorije stanovnika u skladu s inicijalnim Konvencijama (vidjeti uvodnu izjavu 14.). Izvorno je inicijalna Konvencija koja je ostala na snazi do lipnja 2012. također utvrđivala i obvezu javne usluge u pogledu cijena karata kako bi se osigurala cjenovna pristupačnost predmetne usluge. S obzirom na činjenicu da neke linije, a osobito dvije linije koje se ocjenjuju, „jamče iznimno visoke razine prometa”, talijanske su vlasti odlučile obustaviti obveze glede cijena karata koje su nametnute Tirreniji u ljetnoj sezoni (osim onih vezanih uz cijene karata za stanovnike i drugih obveza koje su se odnosile na učestalost usluge i vrstu plovila) kako bi se osiguralo da Tirrenia uživa punu komercijalnu slobodu u pogledu cijena koje nudi svojim korisnicima (42). U pogledu cijena karata na dvije predmetne linije od srpnja 2012., nova je Konvencija Tirreniji/CIN-u jamčila istu komercijalnu slobodu (43). Prema tome, odluka da se Tirreniji i Tirreniji/CIN-u dopusti da slobodno utvrde cijene u ljetnoj sezoni kada se bilježe visoke razine prometa, a i nekoliko drugih brodara prometuje na tim linijama, nije nasumična odluka talijanskih vlasti, nego rezultat njihove procjene u pogledu prikladnosti usluga koje su ponuđene na tržištu u tom razdoblju godine. Činjenica da je sam RAS izvorno smatrao da bi Saremar mogao prometovati na dvije predmetne linije tako da nudi prihvatljive cijene i postiže ekonomsku ravnotežu govori da su tržišni uvjeti na tim linijama takvi da je tržište samo sposobno ponuditi zadovoljavajuće usluge, osobito u ljeto kada je razina prometa izrazito visoka. |
| --- | --- |

(193)

U ljeto 2011., kada je Saremaru povjereno prometovanje na te dvije linije četiri su druga operatora pružala redovitu uslugu na liniji Civitavecchia – Olbia,a tri na liniji Genova – Porto Torres (41). Štoviše, Tirrenia je nudila usluge slične onima koje je pružao Saremar i koje su ispunjavale prilično neodređene obveze utvrđene u aktima o povjeravanju. Doista, kao što je gore navedeno, do srpnja 2012. Tirrenia je pružala miješane usluge na linijama Genova – Porto Torres i Civitavecchia – Olbia temeljem režima javnih usluga na koji su se odnosile obveze javne usluge u pogledu vrste plovila, učestalosti usluge i smanjenih cijena za stanovnike Sardinije i posebne kategorije stanovnika u skladu s inicijalnim Konvencijama (vidjeti uvodnu izjavu 14.). Izvorno je inicijalna Konvencija koja je ostala na snazi do lipnja 2012. također utvrđivala i obvezu javne usluge u pogledu cijena karata kako bi se osigurala cjenovna pristupačnost predmetne usluge. S obzirom na činjenicu da neke linije, a osobito dvije linije koje se ocjenjuju, „jamče iznimno visoke razine prometa”, talijanske su vlasti odlučile obustaviti obveze glede cijena karata koje su nametnute Tirreniji u ljetnoj sezoni (osim onih vezanih uz cijene karata za stanovnike i drugih obveza koje su se odnosile na učestalost usluge i vrstu plovila) kako bi se osiguralo da Tirrenia uživa punu komercijalnu slobodu u pogledu cijena koje nudi svojim korisnicima (42). U pogledu cijena karata na dvije predmetne linije od srpnja 2012., nova je Konvencija Tirreniji/CIN-u jamčila istu komercijalnu slobodu (43). Prema tome, odluka da se Tirreniji i Tirreniji/CIN-u dopusti da slobodno utvrde cijene u ljetnoj sezoni kada se bilježe visoke razine prometa, a i nekoliko drugih brodara prometuje na tim linijama, nije nasumična odluka talijanskih vlasti, nego rezultat njihove procjene u pogledu prikladnosti usluga koje su ponuđene na tržištu u tom razdoblju godine. Činjenica da je sam RAS izvorno smatrao da bi Saremar mogao prometovati na dvije predmetne linije tako da nudi prihvatljive cijene i postiže ekonomsku ravnotežu govori da su tržišni uvjeti na tim linijama takvi da je tržište samo sposobno ponuditi zadovoljavajuće usluge, osobito u ljeto kada je razina prometa izrazito visoka.

41

42

43

| (194) | S druge strane, RAS nije pružio nikakvo objektivno opravdanje zašto usluge koje je Tirrenia već pružala temeljem inicijalne Konvencije, koja je već bila produljena u trenutku povjeravanja usluge Saremaru, nisu bile odgovarajuće za jamčenje teritorijalnog kontinuiteta. Argument koji je RAS iznio u pogledu rasta cijena u 2011. nije održiv u tom kontekstu. Zapravo, Odluka NCA-a o povećanju cijena od i do Sardinije samo je kaznila privatne operatore za povredu članka 101. UFEU-a. U Odluci NCA-a objašnjava se da, iako je Tirrenia također povisila cijene do određene mjere u referentnom razdoblju, takav je porast bio značajno niži od onoga privatnih konkurenata. |
| --- | --- |

(194)

S druge strane, RAS nije pružio nikakvo objektivno opravdanje zašto usluge koje je Tirrenia već pružala temeljem inicijalne Konvencije, koja je već bila produljena u trenutku povjeravanja usluge Saremaru, nisu bile odgovarajuće za jamčenje teritorijalnog kontinuiteta. Argument koji je RAS iznio u pogledu rasta cijena u 2011. nije održiv u tom kontekstu. Zapravo, Odluka NCA-a o povećanju cijena od i do Sardinije samo je kaznila privatne operatore za povredu članka 101. UFEU-a. U Odluci NCA-a objašnjava se da, iako je Tirrenia također povisila cijene do određene mjere u referentnom razdoblju, takav je porast bio značajno niži od onoga privatnih konkurenata.

| (195) | U vezi s RAS-ovim argumentom da je nametanje obveze javne usluge bilo opravdano zbog neizvjesnosti oko postupka privatizacije Tirrenije, Komisija napominje da je izvorna Konvencija već 2010. produljena do završetka postupka privatizacije Prema tome, nikakvi zastoji u prodaji poslovnog ogranka koji je obavljao javne usluge nisu mogli dovesti do obustave prometovanja na relevantnim linijama. |
| --- | --- |

(195)

U vezi s RAS-ovim argumentom da je nametanje obveze javne usluge bilo opravdano zbog neizvjesnosti oko postupka privatizacije Tirrenije, Komisija napominje da je izvorna Konvencija već 2010. produljena do završetka postupka privatizacije Prema tome, nikakvi zastoji u prodaji poslovnog ogranka koji je obavljao javne usluge nisu mogli dovesti do obustave prometovanja na relevantnim linijama.

| (196) | U pogledu ljetne sezone 2012. Odlukom 36/6 od 1. rujna 2011. Saremaru je povjereno prometovanje na linijama Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia Vado Ligure – Porto Torres u razdoblju od 15. svibnja do 15. rujna 2012.. RAS je iznio argument da je odluka o nastavku prometovanja na tim linijama u 2012. temeljena na procjenama o održivosti i rezultatima koji su zabilježeni u 2011. Prometovanje je na obje linije u stvarnosti započelo 1. lipnja 2012. |
| --- | --- |

(196)

U pogledu ljetne sezone 2012. Odlukom 36/6 od 1. rujna 2011. Saremaru je povjereno prometovanje na linijama Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia Vado Ligure – Porto Torres u razdoblju od 15. svibnja do 15. rujna 2012.. RAS je iznio argument da je odluka o nastavku prometovanja na tim linijama u 2012. temeljena na procjenama o održivosti i rezultatima koji su zabilježeni u 2011. Prometovanje je na obje linije u stvarnosti započelo 1. lipnja 2012.

| (197) | Od srpnja 2012. kada je na snagu stupila nova Konvencija između talijanske države i CIN-a, Tirreniju je na tim dvjema linijama zamijenila Tirrenia/CIN. Novom se Konvencijom utvrđuje minimalna učestalost usluge i minimalni kapaciteti kao i maksimalne cijene za zimsku sezonu te niže cijene za stanovnike Sardinije i posebne kategorije tijekom čitave godine. |
| --- | --- |

(197)

Od srpnja 2012. kada je na snagu stupila nova Konvencija između talijanske države i CIN-a, Tirreniju je na tim dvjema linijama zamijenila Tirrenia/CIN. Novom se Konvencijom utvrđuje minimalna učestalost usluge i minimalni kapaciteti kao i maksimalne cijene za zimsku sezonu te niže cijene za stanovnike Sardinije i posebne kategorije tijekom čitave godine.

| (198) | RAS iznosi argument da prometovanje na nekim linijama, uključujući i dvije linije koje se ocjenjuju, u skladu s novom Konvencijom, u ljetnoj sezoni ne podliježe obvezi javne usluge u pogledu cijene karata kako bi se osigurala cjenovna pristupačnost usluge. Doista, prema navodima NCA-a, Ministarstvo infrastrukture i prometa potvrdilo je da, iako se u novoj Konvenciji doista utvrđuju konkretne (maksimalne) cijene karata tijekom godine, uključujući i razdoblje između lipnja i rujna, kao i posebne cijene za stanovnike Sardinije, prometovanje na tim linijama tijekom tog razdoblja nije obuhvaćeno područjem primjene nove Konvencije pa se stoga ne primjenjuju ni obveze javne usluge. Prema tome CIN od 1. lipnja do 30. rujna na linijama Genova - Porto Torres i Civitavecchia – Olbia prometuje po tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(198)

RAS iznosi argument da prometovanje na nekim linijama, uključujući i dvije linije koje se ocjenjuju, u skladu s novom Konvencijom, u ljetnoj sezoni ne podliježe obvezi javne usluge u pogledu cijene karata kako bi se osigurala cjenovna pristupačnost usluge. Doista, prema navodima NCA-a, Ministarstvo infrastrukture i prometa potvrdilo je da, iako se u novoj Konvenciji doista utvrđuju konkretne (maksimalne) cijene karata tijekom godine, uključujući i razdoblje između lipnja i rujna, kao i posebne cijene za stanovnike Sardinije, prometovanje na tim linijama tijekom tog razdoblja nije obuhvaćeno područjem primjene nove Konvencije pa se stoga ne primjenjuju ni obveze javne usluge. Prema tome CIN od 1. lipnja do 30. rujna na linijama Genova - Porto Torres i Civitavecchia – Olbia prometuje po tržišnim uvjetima.

| (199) | Osim onoga što je već naglašeno gore u uvodnim izjavama 193.–194. Komisija napominje da je u lipnju 2012. NCA odobrila spajanje Tirrenije i CIN-a temeljem uvjetovane odluke. Odlukom su stranama nametnuti posebni uvjeti, između ostalog, u pogledu cijena karata koje će se naplaćivati na predmetnim linijama. Naime, u ljetnoj sezoni 2012. CIN i Moby bi na linijama Civitavecchia - Olbia, Genova - Porto Torres i Genova - Olbia zadržali razinu cijena karata kako bi ponovno ostvrili prosječni prihod po jedinici koji je Moby ostvarivao u ljeto 2009. (izuzev povećanja koje bi se moglo izravno propisati rastu troška brodskog goriva). U ljeto 2013. CIN i Moby zadržali bi prosječni prihod po jedinici iz 2012. Osim toga, u ljetnim sezonama 2012. i 2013. na stanovnike bi se primjenjivale posebne diskontne cijene. |
| --- | --- |

(199)

Osim onoga što je već naglašeno gore u uvodnim izjavama 193.–194. Komisija napominje da je u lipnju 2012. NCA odobrila spajanje Tirrenije i CIN-a temeljem uvjetovane odluke. Odlukom su stranama nametnuti posebni uvjeti, između ostalog, u pogledu cijena karata koje će se naplaćivati na predmetnim linijama. Naime, u ljetnoj sezoni 2012. CIN i Moby bi na linijama Civitavecchia - Olbia, Genova - Porto Torres i Genova - Olbia zadržali razinu cijena karata kako bi ponovno ostvrili prosječni prihod po jedinici koji je Moby ostvarivao u ljeto 2009. (izuzev povećanja koje bi se moglo izravno propisati rastu troška brodskog goriva). U ljeto 2013. CIN i Moby zadržali bi prosječni prihod po jedinici iz 2012. Osim toga, u ljetnim sezonama 2012. i 2013. na stanovnike bi se primjenjivale posebne diskontne cijene.

| (200) | Prema tome, odluka NCA-a o spajanju osigurava da Tirrenia/CIN neće primjenjivati prekomjerne cijene karata na dvije predmetne linije. Točno je da RAS nije mogao znati za posebne uvjete koje će NCA nametnuti kada je Odlukom 36/6 od 1. rujna 2011. Saremaru povjerio prometovanje na tim dvjema linijama. Međutim, ostaje činjenica da je, s obzirom na produljenje stare Konvencije, Tirrenia, u rujnu 2011. još uvijek bila obvezna pružati miješane usluge tijekom čitave godine, a u ljetnoj sezoni je na tim linijama prometovalo više operatora. U prilog tome ide i činjenica da su talijanske vlasti već odlučile da nije bilo potrebe Tirreniji nametati obveze u pogledu visine cijena karata, s obzirom na tržišne uvjete u ljetnoj sezoni. |
| --- | --- |

(200)

Prema tome, odluka NCA-a o spajanju osigurava da Tirrenia/CIN neće primjenjivati prekomjerne cijene karata na dvije predmetne linije. Točno je da RAS nije mogao znati za posebne uvjete koje će NCA nametnuti kada je Odlukom 36/6 od 1. rujna 2011. Saremaru povjerio prometovanje na tim dvjema linijama. Međutim, ostaje činjenica da je, s obzirom na produljenje stare Konvencije, Tirrenia, u rujnu 2011. još uvijek bila obvezna pružati miješane usluge tijekom čitave godine, a u ljetnoj sezoni je na tim linijama prometovalo više operatora. U prilog tome ide i činjenica da su talijanske vlasti već odlučile da nije bilo potrebe Tirreniji nametati obveze u pogledu visine cijena karata, s obzirom na tržišne uvjete u ljetnoj sezoni.

| (201) | NCA je 18. lipnja 2013. pokrenula istragu o povredi od strane Tirrenije i Mobyja u ljeto 2012. relevantnih uvjeta koji su Odlukom NCA-a nametnuti Tirreniji/CIN-u RAS i Saremar tvrdili su da je to dovoljno da bi se dokazalo da cijene karata koje su naplaćivali konkurenti na predmetnim linijama nisu bile takve da bi ispunile uvjet glede cjenovne pristupačnosti koji je nametnuo RAS. Komisija ne može prihvatiti taj argument. Prometovanje na tim dvjema linijama u ljetnoj sezoni 2012. povjereno je Saremaru temeljem Odluke 36/6 od 1. rujna 2011. koja je donesena prije početka sklapanja rezervacija za ljetnu sezonu 2012. Prema tome, RAS u trenutku povjeravanja usluge nije mogao predvidjeti da će strane dići cijene karata, vjerojatno kršeći tako uvjete Odluke NCA-a. |
| --- | --- |

(201)

NCA je 18. lipnja 2013. pokrenula istragu o povredi od strane Tirrenije i Mobyja u ljeto 2012. relevantnih uvjeta koji su Odlukom NCA-a nametnuti Tirreniji/CIN-u RAS i Saremar tvrdili su da je to dovoljno da bi se dokazalo da cijene karata koje su naplaćivali konkurenti na predmetnim linijama nisu bile takve da bi ispunile uvjet glede cjenovne pristupačnosti koji je nametnuo RAS. Komisija ne može prihvatiti taj argument. Prometovanje na tim dvjema linijama u ljetnoj sezoni 2012. povjereno je Saremaru temeljem Odluke 36/6 od 1. rujna 2011. koja je donesena prije početka sklapanja rezervacija za ljetnu sezonu 2012. Prema tome, RAS u trenutku povjeravanja usluge nije mogao predvidjeti da će strane dići cijene karata, vjerojatno kršeći tako uvjete Odluke NCA-a.

| (202) | Osim toga, Komisija smatra da čak i ako bi argument RAS-a da CIN nije bio obvezan zadržati pristupačne cijene karata u ljetnoj sezoni bio prihvatljiv, to bi značilo da bi obveza javne usluge u pogledu pristupačnih cijena bila opravdana u ljetnoj sezoni, a ne tijekom razdoblja od lipnja do svibnja 2012. Taj argument, prema tome, ne bi opravdao nametanje obveze javne usluge u zimskoj sezoni. |
| --- | --- |

(202)

Osim toga, Komisija smatra da čak i ako bi argument RAS-a da CIN nije bio obvezan zadržati pristupačne cijene karata u ljetnoj sezoni bio prihvatljiv, to bi značilo da bi obveza javne usluge u pogledu pristupačnih cijena bila opravdana u ljetnoj sezoni, a ne tijekom razdoblja od lipnja do svibnja 2012. Taj argument, prema tome, ne bi opravdao nametanje obveze javne usluge u zimskoj sezoni.

| (203) | Štoviše, usporedba (putničkih) cijena Tirrenije i Saremara na te dvije linije pokazuje da su cijene na liniji Olbia – Civitavecchia u ljetnoj sezoni bile usporedive. Na liniji Vado Ligure – Porto Torres cijene karata Saremara bile su niže od onih koje je nudila Tirrenia.

  Tablica 4.


  Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) na liniji Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| ljetna sezona 2011. | — | 21 EUR od 15. lipnja do 15. srpnja i od 1. do 15. rujna; |

(203)

Štoviše, usporedba (putničkih) cijena Tirrenije i Saremara na te dvije linije pokazuje da su cijene na liniji Olbia – Civitavecchia u ljetnoj sezoni bile usporedive. Na liniji Vado Ligure – Porto Torres cijene karata Saremara bile su niže od onih koje je nudila Tirrenia.

Tablica 4.

Tablica 4.

Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) na liniji Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) na liniji Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Saremar

Tirrenia/CIN

ljetna sezona 2011.

—

21 EUR od 15. lipnja do 15. srpnja i od 1. do 15. rujna;

| — | 35 EUR od 16. srpnja 2011. do 31. kolovoza 2011. |
| --- | --- |

—

35 EUR od 16. srpnja 2011. do 31. kolovoza 2011.

21,68 EUR (21,46 EUR) za stanovnike).

ljetna sezona 2012.

| — | 21 EUR za radne dane u lipnju i srpnju i od 3. do 15. rujna; |
| --- | --- |

—

21 EUR za radne dane u lipnju i srpnju i od 3. do 15. rujna;

| — | 25 EUR za vikende u lipnju i srpnju i za 30. i 31. srpnja te 1. i 2. rujna |
| --- | --- |

—

25 EUR za vikende u lipnju i srpnju i za 30. i 31. srpnja te 1. i 2. rujna

| — | 35 EUR u kolovozu. |
| --- | --- |

—

35 EUR u kolovozu.

21,68 EUR (21,46 EUR).

Tablica 5.

Tablica 5.

Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) na liniji Genova (Vado Ligure) – Porto Torres

Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) na liniji Genova (Vado Ligure) – Porto Torres

| | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- |
| ljetna sezona 2011. | — | 35 EUR (29,75 EUR) od 22. svibnja do 15. srpnja i od 1. do 15. rujna; |

Saremar

Tirrenia/CIN

ljetna sezona 2011.

—

35 EUR (29,75 EUR) od 22. svibnja do 15. srpnja i od 1. do 15. rujna;

| — | 40 EUR (36 EUR) od 16. srpnja 2011. do 31. kolovoza 2011. |
| --- | --- |

—

40 EUR (36 EUR) od 16. srpnja 2011. do 31. kolovoza 2011.

53,63 EUR (37,18 EUR)

ljetna sezona 2012.

| — | 35 EUR (30 EUR) od 1. do 14. lipnja i od 3. do 15. rujna; |
| --- | --- |

—

35 EUR (30 EUR) od 1. do 14. lipnja i od 3. do 15. rujna;

| — | 38 EUR (33 EUR) od 15. lipnja do 13. srpnja; |
| --- | --- |

—

38 EUR (33 EUR) od 15. lipnja do 13. srpnja;

| — | 44 EUR (38 EUR) od 14. srpnja do 2. rujna. |
| --- | --- |

—

44 EUR (38 EUR) od 14. srpnja do 2. rujna.

53,63 EUR (37,18 EUR)

| (204) | Prema tome, Komisija smatra da talijanska tijela nisu dokazala postojanje istinske potrebe za javnom uslugom u vezi s nametanjem Saremaru obveze da primijeni pristupačne cijene vožnje u ljetnim sezonama 2011. i 2012. U svakom slučaju, cijene vožnje koje je Saremar primjenjivao na liniji Olbia – Civitavecchia bile su usporedive, a povremeno i više od onih koje su već nudile Tirrenia i Tirrenia/CIN dok nije bilo zahtjeva javne usluga u pogledu cjenovnih razina. |
| --- | --- |

(204)

Prema tome, Komisija smatra da talijanska tijela nisu dokazala postojanje istinske potrebe za javnom uslugom u vezi s nametanjem Saremaru obveze da primijeni pristupačne cijene vožnje u ljetnim sezonama 2011. i 2012. U svakom slučaju, cijene vožnje koje je Saremar primjenjivao na liniji Olbia – Civitavecchia bile su usporedive, a povremeno i više od onih koje su već nudile Tirrenia i Tirrenia/CIN dok nije bilo zahtjeva javne usluga u pogledu cjenovnih razina.

Zimska sezona

Zimska sezona

| (205) | 2011. Saremar je obustavio uslugu na liniji Olbia – Civitavecchia od listopada do prosinca 2011. Usluga je potom ponovno pokrenuta u zimi 2012. od 16. siječnja 2012. do 31. svibnja 2012. Istodobno, Tirrenia je prometovala na toj liniji u skladu s obvezom pružanja javne usluge koja je bila nametnuta inicijalnom Konvencijom, a koja se osobito odnosila na cijene karata koje je Tirrenia morala nuditi. RAS nije dostavio jasno opravdanje kojim bi se opravdala nužnost obveza javnih usluga vezanih uz cijene karata koje bi Saremar trebao primjenjivati na predmetnoj liniji u zimskoj sezoni. |
| --- | --- |

(205)

2011. Saremar je obustavio uslugu na liniji Olbia – Civitavecchia od listopada do prosinca 2011. Usluga je potom ponovno pokrenuta u zimi 2012. od 16. siječnja 2012. do 31. svibnja 2012. Istodobno, Tirrenia je prometovala na toj liniji u skladu s obvezom pružanja javne usluge koja je bila nametnuta inicijalnom Konvencijom, a koja se osobito odnosila na cijene karata koje je Tirrenia morala nuditi. RAS nije dostavio jasno opravdanje kojim bi se opravdala nužnost obveza javnih usluga vezanih uz cijene karata koje bi Saremar trebao primjenjivati na predmetnoj liniji u zimskoj sezoni.

| (206) | Štoviše, usporedba cijena karata koje je nudio Saremar i onih koje je nudila Tirrenia pokazuje da cijene Saremara nisu bile niže. Prema tome, ne može se smatrati da su obveze glede cijena karata koje su bile nametnute Saremaru ispunjene u korist potreba javnih usluga koje nisu bile ispunjene obvezama koje su već bile nametnute Tirreniji.

  Tablica 6.


  Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) na liniji Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| zimska sezona 2012. | 21 EUR. | — | 19,79 EUR (EUR 18,16 EUR) niska sezona; |

(206)

Štoviše, usporedba cijena karata koje je nudio Saremar i onih koje je nudila Tirrenia pokazuje da cijene Saremara nisu bile niže. Prema tome, ne može se smatrati da su obveze glede cijena karata koje su bile nametnute Saremaru ispunjene u korist potreba javnih usluga koje nisu bile ispunjene obvezama koje su već bile nametnute Tirreniji.

Tablica 6.

Tablica 6.

Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) na liniji Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Cijene putničkih karata (prijevoz na palubi) na liniji Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Saremar

Tirrenia/CIN

zimska sezona 2012.

21 EUR.

—

19,79 EUR (EUR 18,16 EUR) niska sezona;

| — | 20,61 EUR (19,98 EUR) srednja sezona (44); |
| --- | --- |

—

20,61 EUR (19,98 EUR) srednja sezona (44);

44

| — | 21,68 EUR (21,46 EUR) visoka sezona (45). |
| --- | --- |

—

21,68 EUR (21,46 EUR) visoka sezona (45).

45

Prijevoz tereta

Prijevoz tereta

| (207) | U pogledu cijena vožnje za prijevoz tereta, Komisija primjećuje da je Tirreniji/CIN-u povjerena obaveza da na dvjema predmetnim linijama pružaju miješane usluge. Štoviše, 2011. pet operatora (uključujući Saremar) pružalo je usluge prijevoza tereta na liniji Olbia – Civitavecchia, a tri na liniji Vado Ligure - Porto Torres. |
| --- | --- |

(207)

U pogledu cijena vožnje za prijevoz tereta, Komisija primjećuje da je Tirreniji/CIN-u povjerena obaveza da na dvjema predmetnim linijama pružaju miješane usluge. Štoviše, 2011. pet operatora (uključujući Saremar) pružalo je usluge prijevoza tereta na liniji Olbia – Civitavecchia, a tri na liniji Vado Ligure - Porto Torres.

| (208) | RAS nije dostavio nikakvo objašnjenje zašto cijene za prijevoz tereta koje su nudili Tirrenia i ostali operatori na predmetnim linijama nisu bile takve da zadovolje potrebe Sardinije za prijevozom tereta, niti je Komisiji dao bilo kakvu usporednu informaciju o cijenama teretnog prijevoza koje su primjenjivali Saremar i njegovu konkurenti na predmetnim linijama. Štoviše, rast cijena koje su naplaćivali privatni operatori na predmetnim linijama i koje je NCA odobrila odnosi se samo na 2011. i ograničen je na cijene u putničkom prijevozu. Prema tome, Komisija smatra da talijanske vlasti nisu dokazale postojanje stvarne potrebe za javnom uslugom vezano uz nametanje obveza javnih usluga Saremaru u pogledu prijevoza tereta. |
| --- | --- |

(208)

RAS nije dostavio nikakvo objašnjenje zašto cijene za prijevoz tereta koje su nudili Tirrenia i ostali operatori na predmetnim linijama nisu bile takve da zadovolje potrebe Sardinije za prijevozom tereta, niti je Komisiji dao bilo kakvu usporednu informaciju o cijenama teretnog prijevoza koje su primjenjivali Saremar i njegovu konkurenti na predmetnim linijama. Štoviše, rast cijena koje su naplaćivali privatni operatori na predmetnim linijama i koje je NCA odobrila odnosi se samo na 2011. i ograničen je na cijene u putničkom prijevozu. Prema tome, Komisija smatra da talijanske vlasti nisu dokazale postojanje stvarne potrebe za javnom uslugom vezano uz nametanje obveza javnih usluga Saremaru u pogledu prijevoza tereta.

| (209) | Naposljetku, Komisija napominje da Tirrenia/CIN na predmetnim linijama prometuje plovilima kvalitete i kapaciteta koji su usporedivi s kvalitetom i kapacitetom Saremarovih plovila. Nadalje, ni RAS ni Saremar u postupku istrage nisu tvrdili da plovila Tirrenije ne ispunjavaju unaprijed definirane standarde. |
| --- | --- |

(209)

Naposljetku, Komisija napominje da Tirrenia/CIN na predmetnim linijama prometuje plovilima kvalitete i kapaciteta koji su usporedivi s kvalitetom i kapacitetom Saremarovih plovila. Nadalje, ni RAS ni Saremar u postupku istrage nisu tvrdili da plovila Tirrenije ne ispunjavaju unaprijed definirane standarde.

| (210) | U svjetlu gore navedenog, Komisija zaključuje da RAS nije jasno dokazao potrebu da se nametnu obveze javne usluge vezane uz primjenu prihvatljivih cijena na predmetnim linijama niti do koje mjere su te obveze bile potrebne. |
| --- | --- |

(210)

U svjetlu gore navedenog, Komisija zaključuje da RAS nije jasno dokazao potrebu da se nametnu obveze javne usluge vezane uz primjenu prihvatljivih cijena na predmetnim linijama niti do koje mjere su te obveze bile potrebne.

| (211) | Drugo, da bi se ispunio prvi Altmark-kriterij, pružatelju usluge moraju se povjeriti jasno definirane obveze javnih usluga. |
| --- | --- |

(211)

Drugo, da bi se ispunio prvi Altmark-kriterij, pružatelju usluge moraju se povjeriti jasno definirane obveze javnih usluga.

| (212) | U pogledu definicije javne misije u aktima o povjeravanju, Komisija primjećuje sljedeće:






  (a) | Odlukom 20/57 Saremaru je dana uputa da provjeri održivost pružanja miješane usluge prijevoza putnika i tereta na dvije od tri predložene linije do kopna. RAS nije odabrao konkretne linije na kojima bi se obavljala usluga već je to prepušteno operatoru. Iako RAS tvrdi da je u ovom slučaju nametanje obveza pružanja javnih usluga opravdano rastom cijena konkurentnih operatora, Saremaru nije nametnuta konkretna obveza da naplaćuje niže cijene karata na linijama na kojima će prometovati; |
| --- | --- | --- |

(212)

U pogledu definicije javne misije u aktima o povjeravanju, Komisija primjećuje sljedeće:

(a)

Odlukom 20/57 Saremaru je dana uputa da provjeri održivost pružanja miješane usluge prijevoza putnika i tereta na dvije od tri predložene linije do kopna. RAS nije odabrao konkretne linije na kojima bi se obavljala usluga već je to prepušteno operatoru. Iako RAS tvrdi da je u ovom slučaju nametanje obveza pružanja javnih usluga opravdano rastom cijena konkurentnih operatora, Saremaru nije nametnuta konkretna obveza da naplaćuje niže cijene karata na linijama na kojima će prometovati;

| (b) | u pogledu linije Golfo Aranci – Civitavecchia, Odlukom 25/69 odobrene su konkretne cijene karata za razdoblje od 15. lipnja do 15. rujna 2011.. Standardna cijena karte za zimsku sezonu (od 16. siječnja do 15. lipnja 2012.) utvrđena je Odlukom 48/65. Odlukom 12/28 o prometovanju na toj liniji u ljetnoj sezoni 2012. RAS je tek primio na znanje prijedlog Saremara o primjeni različitih cijena karata za vikende i u razdobljima niske i visoke sezone te tri alternative koje je Saremar predložio u pogledu cijena karata u razdoblju visoke sezone, a da pri tome nije jasno utvrdio točne cijene karata koje je predložio operator. RAS se također nije odlučio za jednu od tri alternativne cijene koje je Saremar predložio za visoku sezonu. Zapravo, RAS je dao uputu Saremaru da primijeni one cijene karata koje najbolje uravnotežuju javni interes i ekonomsku održivost; |
| --- | --- |

(b)

u pogledu linije Golfo Aranci – Civitavecchia, Odlukom 25/69 odobrene su konkretne cijene karata za razdoblje od 15. lipnja do 15. rujna 2011.. Standardna cijena karte za zimsku sezonu (od 16. siječnja do 15. lipnja 2012.) utvrđena je Odlukom 48/65. Odlukom 12/28 o prometovanju na toj liniji u ljetnoj sezoni 2012. RAS je tek primio na znanje prijedlog Saremara o primjeni različitih cijena karata za vikende i u razdobljima niske i visoke sezone te tri alternative koje je Saremar predložio u pogledu cijena karata u razdoblju visoke sezone, a da pri tome nije jasno utvrdio točne cijene karata koje je predložio operator. RAS se također nije odlučio za jednu od tri alternativne cijene koje je Saremar predložio za visoku sezonu. Zapravo, RAS je dao uputu Saremaru da primijeni one cijene karata koje najbolje uravnotežuju javni interes i ekonomsku održivost;

| (c) | cijene karata za liniju Genova (Vado Ligure) – Porto Torres u 2011. utvrđene su Odlukom 27/4. U pogledu prometovanja na toj liniji u ljetnoj sezoni 2012., Odlukom 22/14 RAS je prihvatio prijedlog Saremara o primjeni različitih cijena karata u razdobljima niske, srednje i visoke sezone. Za stanovnike Sardinije primjenjivao bi se popust od 15 %. U toj se odluci ne utvrđuju točne razine cijena karata koje će naplaćivati Saremar. |
| --- | --- |

(c)

cijene karata za liniju Genova (Vado Ligure) – Porto Torres u 2011. utvrđene su Odlukom 27/4. U pogledu prometovanja na toj liniji u ljetnoj sezoni 2012., Odlukom 22/14 RAS je prihvatio prijedlog Saremara o primjeni različitih cijena karata u razdobljima niske, srednje i visoke sezone. Za stanovnike Sardinije primjenjivao bi se popust od 15 %. U toj se odluci ne utvrđuju točne razine cijena karata koje će naplaćivati Saremar.

| (213) | Komisija stoga primjećuje da čak i ako se u nekim aktima o povjeravanju do određene mjere uređuju cijene karata koje će se naplaćivati, jasno je da se te odredbe odnose tek na dio Saremarovih aktivnosti. Primjenjive cijene karata doista su bile prethodno odobrene na obje linije za ljetnu sezonu 2011. U pogledu prometovanja na tim dvjema linijama u ljetnoj sezoni 2012., akti o povjeravanju ne utvrđuju točne cijene karata koje će operator naplaćivati. Kasnije u postupku istrage, RAS je Komisiji podnio stvarne cijene karata koje je predložio Saremar i koje su bile implicitno odobrene Odlukom 25/69 i Odlukom 27/4. |
| --- | --- |

(213)

Komisija stoga primjećuje da čak i ako se u nekim aktima o povjeravanju do određene mjere uređuju cijene karata koje će se naplaćivati, jasno je da se te odredbe odnose tek na dio Saremarovih aktivnosti. Primjenjive cijene karata doista su bile prethodno odobrene na obje linije za ljetnu sezonu 2011. U pogledu prometovanja na tim dvjema linijama u ljetnoj sezoni 2012., akti o povjeravanju ne utvrđuju točne cijene karata koje će operator naplaćivati. Kasnije u postupku istrage, RAS je Komisiji podnio stvarne cijene karata koje je predložio Saremar i koje su bile implicitno odobrene Odlukom 25/69 i Odlukom 27/4.

| (214) | Usprkos tome, Komisija primjećuje da je Saremaru ostavljeno široko diskrecijsko pravo da prilagodi cijene karata. Saremar je zadržao pravo da prilagodi cijene karata kako bi osigurao ekonomsku održivost i zadovoljstvo korisnika, uz obvezu prethodnog prijavljivanja novih cijena RAS-u. Komisija napominje da su usluge od općeg gospodarskog interesa po svojoj prirodi usluge koje su odgovor na tržišni neuspjeh s obzirom da ih tržište samo po sebi ne pruža na razini kakvu zahtijeva javno tijelo. I dok Komisija smatra da se u nekim slučajevima pružateljima javne usluge može omogućiti određena razina fleksibilnosti glede određivanja cijena, kada se navodna obveza pružanja javne usluge odnosi upravo na potrebu da se ponudi pristupačna cijena karata, javna tijela moraju utvrditi maksimalne cijene karata koje operator može primijeniti ili tu fleksibilnost mora vezati uz objektivne kriterije koji omogućuju da se s razumnim stupnjem sigurnosti može odrediti koja se razina cijene karata može smatrati pristupačnom ili pak uz prethodni postupak odobravanja od strane tijela koje je operatoru povjerilo pružanje predmetne usluge. |
| --- | --- |

(214)

Usprkos tome, Komisija primjećuje da je Saremaru ostavljeno široko diskrecijsko pravo da prilagodi cijene karata. Saremar je zadržao pravo da prilagodi cijene karata kako bi osigurao ekonomsku održivost i zadovoljstvo korisnika, uz obvezu prethodnog prijavljivanja novih cijena RAS-u. Komisija napominje da su usluge od općeg gospodarskog interesa po svojoj prirodi usluge koje su odgovor na tržišni neuspjeh s obzirom da ih tržište samo po sebi ne pruža na razini kakvu zahtijeva javno tijelo. I dok Komisija smatra da se u nekim slučajevima pružateljima javne usluge može omogućiti određena razina fleksibilnosti glede određivanja cijena, kada se navodna obveza pružanja javne usluge odnosi upravo na potrebu da se ponudi pristupačna cijena karata, javna tijela moraju utvrditi maksimalne cijene karata koje operator može primijeniti ili tu fleksibilnost mora vezati uz objektivne kriterije koji omogućuju da se s razumnim stupnjem sigurnosti može odrediti koja se razina cijene karata može smatrati pristupačnom ili pak uz prethodni postupak odobravanja od strane tijela koje je operatoru povjerilo pružanje predmetne usluge.

| (215) | U ovom slučaju, međutim, odredbe o primjenjivim cijenama karata u aktima o povjeravanju nisu dovoljno precizne da bi ih se moglo smatrati jasno definiranim obvezama javne usluge (izuzev Odluke 25/69 i Odluke 27/4). Manevarski prostor Saremara nije bio vezan uz objektivne kriterije ili barem uz kriterije koji su se primjenjivali na objektivan način. Zahtjev da se usluga na linijama obavlja tako da se postigne ekonomska ravnoteža očito nije ispunjen, a zadovoljstvo korisnika (prema saznanjima Komisije) nije mjereno. Isto tako, točno je da je Saremar morao obavijestiti RAS o promjenama glede razina cijena karata, ali nigdje ne stoji da je suglasnost RAS-a bila uvjet za primjenu izmijenjenih cijena karata. |
| --- | --- |

(215)

U ovom slučaju, međutim, odredbe o primjenjivim cijenama karata u aktima o povjeravanju nisu dovoljno precizne da bi ih se moglo smatrati jasno definiranim obvezama javne usluge (izuzev Odluke 25/69 i Odluke 27/4). Manevarski prostor Saremara nije bio vezan uz objektivne kriterije ili barem uz kriterije koji su se primjenjivali na objektivan način. Zahtjev da se usluga na linijama obavlja tako da se postigne ekonomska ravnoteža očito nije ispunjen, a zadovoljstvo korisnika (prema saznanjima Komisije) nije mjereno. Isto tako, točno je da je Saremar morao obavijestiti RAS o promjenama glede razina cijena karata, ali nigdje ne stoji da je suglasnost RAS-a bila uvjet za primjenu izmijenjenih cijena karata.

| (216) | Saremar je u postupku građanske parnice na sudu u Genovi tvrdio da je morao podići cijene karata kako bi se nadoknadili gubici na dvije predmetne linije. Međutim, u spisu predmeta nema dokaza da je poduzeće, pokušavajući ostvariti cilj održivosti, u bilo kojem trenutku predložilo rast cijena karata koji je RAS odbio. Upravo suprotno, dokumenti u spisu predmeta pokazuju da je Saremar doista, barem što se tiče prometovanja na liniji Porto Torres – Vado Ligure, povisio cijene karata kako bi osigurao da poduzeće pokrije troškove. Prema tome, čini se da je poduzeće moglo slobodno određivati cijene karata. |
| --- | --- |

(216)

Saremar je u postupku građanske parnice na sudu u Genovi tvrdio da je morao podići cijene karata kako bi se nadoknadili gubici na dvije predmetne linije. Međutim, u spisu predmeta nema dokaza da je poduzeće, pokušavajući ostvariti cilj održivosti, u bilo kojem trenutku predložilo rast cijena karata koji je RAS odbio. Upravo suprotno, dokumenti u spisu predmeta pokazuju da je Saremar doista, barem što se tiče prometovanja na liniji Porto Torres – Vado Ligure, povisio cijene karata kako bi osigurao da poduzeće pokrije troškove. Prema tome, čini se da je poduzeće moglo slobodno određivati cijene karata.

| (217) | Naposljetku, iz analize akata o povjeravanju proizlazi da Saremaru nisu nametnute nikakve obveze glede cijena karata za prometovanje na liniji Olbia – Civitavecchia od 1. svibnja do 30. svibnja 2012.: cijena koja je odobrena Odlukom 48/65 primjenjivala se do kraja travnja 2012., dok se cijena koja je odobrena Odlukom 12/28 primjenjivala od lipnja 2012. S obzirom da prometovanje na liniji nije obustavljeno, proizlazi da cijene Saremara nisu bile regulirane, barem tijekom svibnja 2012. |
| --- | --- |

(217)

Naposljetku, iz analize akata o povjeravanju proizlazi da Saremaru nisu nametnute nikakve obveze glede cijena karata za prometovanje na liniji Olbia – Civitavecchia od 1. svibnja do 30. svibnja 2012.: cijena koja je odobrena Odlukom 48/65 primjenjivala se do kraja travnja 2012., dok se cijena koja je odobrena Odlukom 12/28 primjenjivala od lipnja 2012. S obzirom da prometovanje na liniji nije obustavljeno, proizlazi da cijene Saremara nisu bile regulirane, barem tijekom svibnja 2012.

| (218) | S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra da Saremaru nisu povjerene jasne obveze glede razina cijena karata, osim u slučaju usluge koja je obavljana 2011. temeljem Odluke 25/69 i Odluke 27/4. |
| --- | --- |

(218)

S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra da Saremaru nisu povjerene jasne obveze glede razina cijena karata, osim u slučaju usluge koja je obavljana 2011. temeljem Odluke 25/69 i Odluke 27/4.

| (219) | Prema tome, Komisija smatra da talijanske vlasti nisu dokazale da naknada ispunjava prvi Altmark-kriterij. |
| --- | --- |

(219)

Prema tome, Komisija smatra da talijanske vlasti nisu dokazale da naknada ispunjava prvi Altmark-kriterij.

Altmark 3

Altmark 3

| (220) | U skladu s trećim Altmark-kriterijem naknada za izvršenje obveze javne usluge ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit za njihovo izvršavanje. |
| --- | --- |

(220)

U skladu s trećim Altmark-kriterijem naknada za izvršenje obveze javne usluge ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit za njihovo izvršavanje.

| (221) | Budući da je Komisija već zaključila da RAS nije dokazao postojanje stvarne potrebe za javnom uslugom na dvjema predmetnim linijama tijekom relevantnog razdoblja, Komisija smatra da Saremar nije imao pravo na primitak bilo kakve naknade na temelju jurisprudencije Altmark za troškove pretrpljene u prometovanju dvjema linijama. |
| --- | --- |

(221)

Budući da je Komisija već zaključila da RAS nije dokazao postojanje stvarne potrebe za javnom uslugom na dvjema predmetnim linijama tijekom relevantnog razdoblja, Komisija smatra da Saremar nije imao pravo na primitak bilo kakve naknade na temelju jurisprudencije Altmark za troškove pretrpljene u prometovanju dvjema linijama.

| (222) | Međutim, RAS tvrdi da je naknada niža od gubitaka koje je Saremar pretrpio u prometovanju tim dvjema linijama u 2011. i 2012. i da, s obzirom da je bila obračunata u skladu s odvojenim knjigama za te linije, ona ne može koristiti bilo kojoj drugoj djelatnosti Saremara. Stoga treba smatrati da je ta naknada u skladu s trećim Altmark-kriterijem. Međutim, Komisija napominje da, s obzirom da ne postoji jasna definicija obveza koje su Saremaru određene za cijelo razdoblje povjeravanja, nije moguće obračunati troškove koji proizlaze iz tih obveza. |
| --- | --- |

(222)

Međutim, RAS tvrdi da je naknada niža od gubitaka koje je Saremar pretrpio u prometovanju tim dvjema linijama u 2011. i 2012. i da, s obzirom da je bila obračunata u skladu s odvojenim knjigama za te linije, ona ne može koristiti bilo kojoj drugoj djelatnosti Saremara. Stoga treba smatrati da je ta naknada u skladu s trećim Altmark-kriterijem. Međutim, Komisija napominje da, s obzirom da ne postoji jasna definicija obveza koje su Saremaru određene za cijelo razdoblje povjeravanja, nije moguće obračunati troškove koji proizlaze iz tih obveza.

| (223) | Zbog toga Komisija mora zaključiti da treći Altmark-kriterij također nije ispunjen. |
| --- | --- |

(223)

Zbog toga Komisija mora zaključiti da treći Altmark-kriterij također nije ispunjen.

| (224) | S obzirom da nisu ispunjena prva tri Altmark-kriterija, Komisija donosi zaključak da naknada dodijeljena Saremaru temeljem Regionalnog zakona 15/2012 Saremaru pruža gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(224)

S obzirom da nisu ispunjena prva tri Altmark-kriterija, Komisija donosi zaključak da naknada dodijeljena Saremaru temeljem Regionalnog zakona 15/2012 Saremaru pruža gospodarsku prednost.

Zaključak

Zaključak

| (225) | Naknada koja je dodijeljena Saremaru temeljem Regionalnog zakona 15/2012 korisniku dodjeljuje gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(225)

Naknada koja je dodijeljena Saremaru temeljem Regionalnog zakona 15/2012 korisniku dodjeljuje gospodarsku prednost.

Promidžbene aktivnosti

Promidžbene aktivnosti

| (226) | Što se tiče promidžbenih aktivnosti, Komisija najprije napominje da se logotipovi i promidžbeni materijali koji su se u stvarnosti nalazili na plovilima Saremara nisu odnosili na sniženje cijena usluga pomorskoga prijevoza, već im je cilj bio promidžba Sardinije kao turističkog odredišta. Pitanje koje se stoga postavlja jest je li Saremar za te promidžbene aktivnosti primio naknadu iznad tržišne cijene. |
| --- | --- |

(226)

Što se tiče promidžbenih aktivnosti, Komisija najprije napominje da se logotipovi i promidžbeni materijali koji su se u stvarnosti nalazili na plovilima Saremara nisu odnosili na sniženje cijena usluga pomorskoga prijevoza, već im je cilj bio promidžba Sardinije kao turističkog odredišta. Pitanje koje se stoga postavlja jest je li Saremar za te promidžbene aktivnosti primio naknadu iznad tržišne cijene.

| (227) | RAS tvrdi da su cijene promidžbenih aktivnosti koje je Saremar provodio određene u skladu s tržišnim stopama. Komisija bi po svoj prilici trebala uzeti u obzir činjenicu da je Saremar te aktivnosti provodio i u 2011. i u 2012. Kao što je ranije istaknuto, Komisiji je u kolovozu 2013. dostavljena studija koju je izradio stručnjak izabran od strane RAS-a. U toj je studiji zaključeno da bi se tržišna vrijednost promidžbenih aktivnosti Saremara provedenih u 2011. i 2012. kretala u rasponu od 2 458 168 EUR do 2 609 631 EUR. Stoga bi cijena od 2 479 000 EUR koju je RAS odredio bila opravdana. |
| --- | --- |

(227)

RAS tvrdi da su cijene promidžbenih aktivnosti koje je Saremar provodio određene u skladu s tržišnim stopama. Komisija bi po svoj prilici trebala uzeti u obzir činjenicu da je Saremar te aktivnosti provodio i u 2011. i u 2012. Kao što je ranije istaknuto, Komisiji je u kolovozu 2013. dostavljena studija koju je izradio stručnjak izabran od strane RAS-a. U toj je studiji zaključeno da bi se tržišna vrijednost promidžbenih aktivnosti Saremara provedenih u 2011. i 2012. kretala u rasponu od 2 458 168 EUR do 2 609 631 EUR. Stoga bi cijena od 2 479 000 EUR koju je RAS odredio bila opravdana.

| (228) | U ovom slučaju, nije proveden otvoren i bezuvjetan javni natječaj niti je pripremljeno nezavisno ex ante stručno vrednovanje za potrebe dodjele prava na obavljanje usluga ne bi li se osiguralo da cijena primjereno odražava tržišnu vrijednost tih usluga. Budući da za dotične aktivnosti nije bio objavljen poziv na dostavu ponuda, ne može se pretpostaviti da je cijena koju je RAS platio u skladu s tržišnim uvjetima, čime bi se isključila mogućnost da je RAS Saremaru dodijelio prednost. Sama činjenica da je iznos prvotno dodijeljen kao naknada za promidžbene aktivnosti koje su se trebale provesti isključivo u 2011. i da Saremar nije trebao provoditi promidžbu u 2012. upućuje na to da cijena nije bila utemeljena na pouzdanom ex ante vrednovanju troškova. |
| --- | --- |

(228)

U ovom slučaju, nije proveden otvoren i bezuvjetan javni natječaj niti je pripremljeno nezavisno ex ante stručno vrednovanje za potrebe dodjele prava na obavljanje usluga ne bi li se osiguralo da cijena primjereno odražava tržišnu vrijednost tih usluga. Budući da za dotične aktivnosti nije bio objavljen poziv na dostavu ponuda, ne može se pretpostaviti da je cijena koju je RAS platio u skladu s tržišnim uvjetima, čime bi se isključila mogućnost da je RAS Saremaru dodijelio prednost. Sama činjenica da je iznos prvotno dodijeljen kao naknada za promidžbene aktivnosti koje su se trebale provesti isključivo u 2011. i da Saremar nije trebao provoditi promidžbu u 2012. upućuje na to da cijena nije bila utemeljena na pouzdanom ex ante vrednovanju troškova.

ex ante

ex ante

| (229) | Pa ipak, ne može se isključiti mogućnost primjene drugih metoda vrednovanja u takvim slučajevima ako se pritom osigura da cijena koju je na temelju tih metoda kupac stvarno platio odražava, u mjeri u kojoj je to moguće, tržišnu vrijednost usluge. (46) |
| --- | --- |

(229)

Pa ipak, ne može se isključiti mogućnost primjene drugih metoda vrednovanja u takvim slučajevima ako se pritom osigura da cijena koju je na temelju tih metoda kupac stvarno platio odražava, u mjeri u kojoj je to moguće, tržišnu vrijednost usluge. (46)

46

| (230) | RAS je, doduše, pripremio izvješće o vrednovanju u kojemu stoji da su cijene usluga određene prema tržišnoj vrijednosti. Stručnjak je tržišnu vrijednost usluga koje je Saremar pružio RAS-u odredio na temelju mjerila po kojemu su prosječni promidžbeni troškovi po kvadratnom metru procijenjeni na temelju parametara kao što su trajanje (uzeti su u obzir određeni popusti za nastavak promidžbene kampanje u 2012.), vrsta oglašavanja (unutarnje ili vanjsko) i lokacija (važniji gradovi, značajniji priljev stanovništva, područja s izrazitom mobilnošću). |
| --- | --- |

(230)

RAS je, doduše, pripremio izvješće o vrednovanju u kojemu stoji da su cijene usluga određene prema tržišnoj vrijednosti. Stručnjak je tržišnu vrijednost usluga koje je Saremar pružio RAS-u odredio na temelju mjerila po kojemu su prosječni promidžbeni troškovi po kvadratnom metru procijenjeni na temelju parametara kao što su trajanje (uzeti su u obzir određeni popusti za nastavak promidžbene kampanje u 2012.), vrsta oglašavanja (unutarnje ili vanjsko) i lokacija (važniji gradovi, značajniji priljev stanovništva, područja s izrazitom mobilnošću).

| (231) | Budući da je vrednovanje provedeno na temelju općeprihvaćenih standarda za vrednovanje, što se u ovom slučaju sastoji od analize transakcija vezanih za slične usluge, Komisija smatra da to vrednovanje na primjeren način odražava tržišnu vrijednost predmetnih usluga. |
| --- | --- |

(231)

Budući da je vrednovanje provedeno na temelju općeprihvaćenih standarda za vrednovanje, što se u ovom slučaju sastoji od analize transakcija vezanih za slične usluge, Komisija smatra da to vrednovanje na primjeren način odražava tržišnu vrijednost predmetnih usluga.

| (232) | Komisija smatra da se ne može osloniti na izvješće stručnjaka kojega je odredio Sud u Genovi u kontekstu građanskog postupka, u kojemu se donosi zaključak da su cijene određene za promidžbene aktivnosti bile previsoke: u tom izvješću nije u obzir uzeto nikakvo mjerilo niti je predložena bilo kakva tržišna vrijednost za usporedive promidžbene aktivnosti. Nadalje, nema naznake da dotični stručnjak ima ikakvo relevantno iskustvo u izvršavanju sličnih zadataka. |
| --- | --- |

(232)

Komisija smatra da se ne može osloniti na izvješće stručnjaka kojega je odredio Sud u Genovi u kontekstu građanskog postupka, u kojemu se donosi zaključak da su cijene određene za promidžbene aktivnosti bile previsoke: u tom izvješću nije u obzir uzeto nikakvo mjerilo niti je predložena bilo kakva tržišna vrijednost za usporedive promidžbene aktivnosti. Nadalje, nema naznake da dotični stručnjak ima ikakvo relevantno iskustvo u izvršavanju sličnih zadataka.

| (233) | Na temelju toga Komisija ne može donijeti zaključak da cijena koju je RAS platio za promidžbene aktivnosti sadrži državnu potporu. |
| --- | --- |

(233)

Na temelju toga Komisija ne može donijeti zaključak da cijena koju je RAS platio za promidžbene aktivnosti sadrži državnu potporu.

Kredit od 3 milijuna EUR i pisma podrške

Kredit od 3 milijuna EUR i pisma podrške

| (234) | Komisija je zaključila u uvodnoj izjavi 164. da nije bilo prijenosa državnih sredstava. Saremar nije prije isteka važenja prvoga pisma podrške povukao 3 milijuna EUR vrijednu kreditnu liniju koja se u početku razmatrala, a drugo pismo podrške, odobreno Odlukom 52/119, RAS na kraju nije izdao. |
| --- | --- |

(234)

Komisija je zaključila u uvodnoj izjavi 164. da nije bilo prijenosa državnih sredstava. Saremar nije prije isteka važenja prvoga pisma podrške povukao 3 milijuna EUR vrijednu kreditnu liniju koja se u početku razmatrala, a drugo pismo podrške, odobreno Odlukom 52/119, RAS na kraju nije izdao.

Dokapitalizacija

Dokapitalizacija

| (235) | RAS tvrdi i. da ova mjera nije uključivala prijenos novih javnih sredstava budući da je samo podrazumijevala prijenos sredstava koja su Saremaru već bila na raspolaganju, ii. da je mjera bila opravdana s obzirom na izglede za profitabilnost i utemeljena na unaprijed pripremljenom poslovnom planu, i iii. da je cilj mjere bio maksimalno povećati prihode od prodaje i da je ona poduzeta zbog financijskog stanja bivšeg matičnog poduzeća Tirrenia. RAS je tvrdio da ova mjera ni u kom pogledu nije bila povezana sa Saremarovim prometovanjem na dvjema linijama do kopna, već s pružanjem usluga od općeg gospodarskog interesa u skladu s inicijalnim Konvencijama sklopljenim s talijanskom državom, i njihovim produljenjem. |
| --- | --- |

(235)

RAS tvrdi i. da ova mjera nije uključivala prijenos novih javnih sredstava budući da je samo podrazumijevala prijenos sredstava koja su Saremaru već bila na raspolaganju, ii. da je mjera bila opravdana s obzirom na izglede za profitabilnost i utemeljena na unaprijed pripremljenom poslovnom planu, i iii. da je cilj mjere bio maksimalno povećati prihode od prodaje i da je ona poduzeta zbog financijskog stanja bivšeg matičnog poduzeća Tirrenia. RAS je tvrdio da ova mjera ni u kom pogledu nije bila povezana sa Saremarovim prometovanjem na dvjema linijama do kopna, već s pružanjem usluga od općeg gospodarskog interesa u skladu s inicijalnim Konvencijama sklopljenim s talijanskom državom, i njihovim produljenjem.

| (236) | Kako bi ocijenila je li dokapitalizacija Saremaru donijela prednost, Komisija mora ocijeniti bi li, u sličnim okolnostima, privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu izvršavao dokapitalizaciju u jednakom opsegu (47), imajući posebno u vidu informacije koje su raspoložive i kretanja koja su predvidiva na dan tih dokapitalizacija (48). Načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu treba primjenjivati unaprijed, drugim riječima, treba utvrditi bi li, u trenutku ulaganja, privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu opstao nakon takve dokapitalizacije. Ulagač s tržišta na primjeren bi način uzeo u obzir rizike povezane s ulaganjem – kako bi od rizičnijih ulaganja zahtijevao višu profitabilnost. Ako bi, primjerice, zbog posebnih regulatornih zahtjeva, kao što je zahtjev za minimumom kapitala ili likvidnosti, ulaganje bilo neprofitabilno, ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi ulazio u takva ulaganja. |
| --- | --- |

(236)

Kako bi ocijenila je li dokapitalizacija Saremaru donijela prednost, Komisija mora ocijeniti bi li, u sličnim okolnostima, privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu izvršavao dokapitalizaciju u jednakom opsegu (47), imajući posebno u vidu informacije koje su raspoložive i kretanja koja su predvidiva na dan tih dokapitalizacija (48). Načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu treba primjenjivati unaprijed, drugim riječima, treba utvrditi bi li, u trenutku ulaganja, privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu opstao nakon takve dokapitalizacije. Ulagač s tržišta na primjeren bi način uzeo u obzir rizike povezane s ulaganjem – kako bi od rizičnijih ulaganja zahtijevao višu profitabilnost. Ako bi, primjerice, zbog posebnih regulatornih zahtjeva, kao što je zahtjev za minimumom kapitala ili likvidnosti, ulaganje bilo neprofitabilno, ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi ulazio u takva ulaganja.

47

48

| (237) | Konačna odluka o dokapitalizaciji Saremara donesena je 15. lipnja 2012. kada je Skupština dioničara odlučila povisiti kapital Saremara s 1 209 010,64 EUR na 6 099 961 EUR, od čega je 824 309,69 EUR uplaćeno 11. srpnja 2012. |
| --- | --- |

(237)

Konačna odluka o dokapitalizaciji Saremara donesena je 15. lipnja 2012. kada je Skupština dioničara odlučila povisiti kapital Saremara s 1 209 010,64 EUR na 6 099 961 EUR, od čega je 824 309,69 EUR uplaćeno 11. srpnja 2012.

| (238) | S obzirom da se činilo da je poduzeće u neizvjesnom financijskom položaju, Komisija je u Odluci iz 2012. zauzela preliminaran stav da bi ulagač iz tržišnog gospodarstva zahtijevao provedbu plana za ponovnu uspostavu održivosti poduzeća kako bi ono moglo ostvariti dovoljan povrat za svoje dioničare. To su mišljenje tijekom istrage poduprle i zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(238)

S obzirom da se činilo da je poduzeće u neizvjesnom financijskom položaju, Komisija je u Odluci iz 2012. zauzela preliminaran stav da bi ulagač iz tržišnog gospodarstva zahtijevao provedbu plana za ponovnu uspostavu održivosti poduzeća kako bi ono moglo ostvariti dovoljan povrat za svoje dioničare. To su mišljenje tijekom istrage poduprle i zainteresirane strane.

| (239) | RAS je Komisiji dostavio poslovni plan Saremara za 2011. – 2022., odobren u srpnju 2010. Taj je poslovni plan od ključne važnosti u ovom smislu budući da bi dokapitalizaciju poduzeća čiji je kapital pao ispod zakonskog minimuma privatni ulagač izvršio samo ako očekuje dovoljnu razinu profitabilnosti. Komisija smatra da poslovni plan Saremara za 2011. – 2022. nije utemeljen na realnim pretpostavkama budući da i. se nije odnosio na kapitalizaciju poduzeća od strane javnog dioničara, nego na dokapitalizaciju koju su trebali provesti pari passu budući privatni dioničar i RAS nakon okončanja djelomične privatizacije prvotno predviđene za studeni 2010.; dokapitalizacijom utvrđenom u poslovnom planu za 2010. trebalo je osigurati trećinu sredstava potrebnih za nabavku dvaju plovila, dok bi se preostalih 70 % osiguralo kroz otplatu, od strane Tirrenije, zajma koji joj je Saremar dao u iznosu od 11,5 EUR (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 89.) i pribavilo od različitih financijskih institucija; ii. on pokriva 12-godišnje trajanje novog ugovora o obavljanju javne usluge koji treba potpisati s kupcem poduzeća, koji se prvotno planiralo potpisati na kraju 2010. Taj se plan, dakle, tiče samo onih mjera koje treba provoditi nakon djelomične privatizacije poduzeća. Zaključno, poslovni plan koji je RAS dostavio prethodi, otprilike dvije godine, obvezujućoj odluci o dokapitalizaciji Saremara. U međuvremenu se stanje na tržištu značajno promijenilo: nad Tirrenijom je u kolovozu 2010. pokrenut izvanredni upravni postupak i Sud ju je proglasio nesolventnom; bivše matično poduzeće nakon toga je preuzeo CIN, koji je 18. srpnja 2012. potpisao novu Konvenciju kojom su određene nove obveze obavljanja javne usluge na linijama između Sardinije i kopna Italije; privatizacija Saremara bila je odgođena. Komisija smatra da bi privatni ulagač, prije donošenja odluke o dokapitalizaciji dotičnim iznosima, ažurirao svoj poslovni plan kako bi uzeo u obzir novu situaciju na tržištu. |
| --- | --- |

(239)

RAS je Komisiji dostavio poslovni plan Saremara za 2011. – 2022., odobren u srpnju 2010. Taj je poslovni plan od ključne važnosti u ovom smislu budući da bi dokapitalizaciju poduzeća čiji je kapital pao ispod zakonskog minimuma privatni ulagač izvršio samo ako očekuje dovoljnu razinu profitabilnosti. Komisija smatra da poslovni plan Saremara za 2011. – 2022. nije utemeljen na realnim pretpostavkama budući da i. se nije odnosio na kapitalizaciju poduzeća od strane javnog dioničara, nego na dokapitalizaciju koju su trebali provesti pari passu budući privatni dioničar i RAS nakon okončanja djelomične privatizacije prvotno predviđene za studeni 2010.; dokapitalizacijom utvrđenom u poslovnom planu za 2010. trebalo je osigurati trećinu sredstava potrebnih za nabavku dvaju plovila, dok bi se preostalih 70 % osiguralo kroz otplatu, od strane Tirrenije, zajma koji joj je Saremar dao u iznosu od 11,5 EUR (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 89.) i pribavilo od različitih financijskih institucija; ii. on pokriva 12-godišnje trajanje novog ugovora o obavljanju javne usluge koji treba potpisati s kupcem poduzeća, koji se prvotno planiralo potpisati na kraju 2010. Taj se plan, dakle, tiče samo onih mjera koje treba provoditi nakon djelomične privatizacije poduzeća. Zaključno, poslovni plan koji je RAS dostavio prethodi, otprilike dvije godine, obvezujućoj odluci o dokapitalizaciji Saremara. U međuvremenu se stanje na tržištu značajno promijenilo: nad Tirrenijom je u kolovozu 2010. pokrenut izvanredni upravni postupak i Sud ju je proglasio nesolventnom; bivše matično poduzeće nakon toga je preuzeo CIN, koji je 18. srpnja 2012. potpisao novu Konvenciju kojom su određene nove obveze obavljanja javne usluge na linijama između Sardinije i kopna Italije; privatizacija Saremara bila je odgođena. Komisija smatra da bi privatni ulagač, prije donošenja odluke o dokapitalizaciji dotičnim iznosima, ažurirao svoj poslovni plan kako bi uzeo u obzir novu situaciju na tržištu.

pari passu

| (240) | I RAS i Saremar potvrdili su da je do dogovora o dokapitalizaciji došlo kako bi se udovoljilo novim regulatornim zahtjevima, što je poduzeću omogućilo nastavak poslovanja. U spisu predmeta ne postoji dokument koji bi pokazao da je RAS uzeo u obzir sposobnost poduzeća da u izmijenjenim tržišnim okolnostima ostvari profit kada je u lipnju 2012. odlučio dokapitalizirati Saremar. |
| --- | --- |

(240)

I RAS i Saremar potvrdili su da je do dogovora o dokapitalizaciji došlo kako bi se udovoljilo novim regulatornim zahtjevima, što je poduzeću omogućilo nastavak poslovanja. U spisu predmeta ne postoji dokument koji bi pokazao da je RAS uzeo u obzir sposobnost poduzeća da u izmijenjenim tržišnim okolnostima ostvari profit kada je u lipnju 2012. odlučio dokapitalizirati Saremar.

| (241) | Komisija smatra da ispunjenje regulatornih zahtjeva u vezi kapitala ne bi predstavljalo dovoljan razlog privatnom tržišnom ulagaču za dokapitalizaciju poduzeća. Kako je predviđeno u priopćenju Komisije o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u [sada 107. i 108. TFEU-a] (dalje u tekstu: „Priopćenje o načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu”) (49), zakon često obvezuje ulagače na uplatu dodatnog kapitala u poduzeća čiji je osnovni kapital zbog kontinuiranih gubitaka pao ispod određene razine. Kao odgovor tvrdnjama država članica da se takvi slučajevi dokapitalizacije ne mogu smatrati potporom budući da se njima samo ispunjava zakonska obveza, u Priopćenju o načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu stoji da bi privatni ulagači u takvoj situaciji razmotrili sve druge mogućnosti – uključujući likvidaciju ili smanjenje opsega poslovanja (50) – i odabrali financijski najisplativiju. |
| --- | --- |

(241)

Komisija smatra da ispunjenje regulatornih zahtjeva u vezi kapitala ne bi predstavljalo dovoljan razlog privatnom tržišnom ulagaču za dokapitalizaciju poduzeća. Kako je predviđeno u priopćenju Komisije o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u [sada 107. i 108. TFEU-a] (dalje u tekstu: „Priopćenje o načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu”) (49), zakon često obvezuje ulagače na uplatu dodatnog kapitala u poduzeća čiji je osnovni kapital zbog kontinuiranih gubitaka pao ispod određene razine. Kao odgovor tvrdnjama država članica da se takvi slučajevi dokapitalizacije ne mogu smatrati potporom budući da se njima samo ispunjava zakonska obveza, u Priopćenju o načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu stoji da bi privatni ulagači u takvoj situaciji razmotrili sve druge mogućnosti – uključujući likvidaciju ili smanjenje opsega poslovanja (50) – i odabrali financijski najisplativiju.

49

50

| (242) | Za ocjenu usklađenosti s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu Komisija može uzeti u obzir samo one informacije koje su bile na raspolaganju u trenutku donošenja odluke o ulaganju, uključujući kretanja koja su se u tom trenutku razumno mogla predvidjeti. S obzirom na informacije koje su u relevantnom trenutku bile na raspolaganju, čini se da odluka o dokapitalizaciji poduzeća nije bila utemeljena na gospodarskim procjenama usporedivim s onima koje bi, u odgovarajućim okolnostima, razuman privatni investitor u sličnoj situaciji izvršio prije ulaganja radi utvrđivanja njegove buduće profitabilnosti. Dapače, Komisija napominje da su u trenutku donošenja odluke o dokapitalizaciji poduzeću prijetile ozbiljne financijske poteškoće. Osim toga, kako je istaknuo sam RAS, u toj fazi nije bilo sigurno hoće li država nastaviti subvencionirati prometovanje na linijama za manje otoke i Korziku. Štoviše, u tom trenutku nije bila određena naknada za pokriće potencijalnog poslovnog deficita za prometovanje na linijama prema kopnu (koja je dodijeljena tek u studenom 2012.). |
| --- | --- |

(242)

Za ocjenu usklađenosti s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu Komisija može uzeti u obzir samo one informacije koje su bile na raspolaganju u trenutku donošenja odluke o ulaganju, uključujući kretanja koja su se u tom trenutku razumno mogla predvidjeti. S obzirom na informacije koje su u relevantnom trenutku bile na raspolaganju, čini se da odluka o dokapitalizaciji poduzeća nije bila utemeljena na gospodarskim procjenama usporedivim s onima koje bi, u odgovarajućim okolnostima, razuman privatni investitor u sličnoj situaciji izvršio prije ulaganja radi utvrđivanja njegove buduće profitabilnosti. Dapače, Komisija napominje da su u trenutku donošenja odluke o dokapitalizaciji poduzeću prijetile ozbiljne financijske poteškoće. Osim toga, kako je istaknuo sam RAS, u toj fazi nije bilo sigurno hoće li država nastaviti subvencionirati prometovanje na linijama za manje otoke i Korziku. Štoviše, u tom trenutku nije bila određena naknada za pokriće potencijalnog poslovnog deficita za prometovanje na linijama prema kopnu (koja je dodijeljena tek u studenom 2012.).

| (243) | Komisija smatra nevažnim argument RAS-a prema kojemu je nekoliko tržišnih ulagača koji su konkurirali Saremaru također dokapitaliziralo svoja poduzeća te na taj način potpomoglo svoje poslovne operacije koje su ostvarivale gubitke, utoliko što se svaka odluka o ulaganju mora ocijeniti za sebe. Ti su privatni ulagači u trenutku svoga ulaganja možda raspolagali s cjelovitim projekcijama profitabilnosti. Nadalje, postoji mogućnost da su ta poduzeća bila u boljem financijskom stanju prije dokapitalizacije, što povećava vjerojatnost da bi ona ponovno mogla postati profitabilna. |
| --- | --- |

(243)

Komisija smatra nevažnim argument RAS-a prema kojemu je nekoliko tržišnih ulagača koji su konkurirali Saremaru također dokapitaliziralo svoja poduzeća te na taj način potpomoglo svoje poslovne operacije koje su ostvarivale gubitke, utoliko što se svaka odluka o ulaganju mora ocijeniti za sebe. Ti su privatni ulagači u trenutku svoga ulaganja možda raspolagali s cjelovitim projekcijama profitabilnosti. Nadalje, postoji mogućnost da su ta poduzeća bila u boljem financijskom stanju prije dokapitalizacije, što povećava vjerojatnost da bi ona ponovno mogla postati profitabilna.

| (244) | Komisija mora odbaciti i tvrdnju RAS-a da kapitalizacija poduzeća ni na koji način nije bila povezana sa Saremarovim prometovanjem na linijama prema talijanskom kopnu. Kako je istaknuo RAS, cilj je mjere bio omogućiti poduzeću nastavak poslovanja kroz vraćanje kapitala, koji je bio pao za više od jednu trećinu iznosa, u zakonski odobrene okvire. Stoga je dokapitalizacija Saremara imala neizostavan pozitivan učinak na sve djelatnosti toga poduzeća. |
| --- | --- |

(244)

Komisija mora odbaciti i tvrdnju RAS-a da kapitalizacija poduzeća ni na koji način nije bila povezana sa Saremarovim prometovanjem na linijama prema talijanskom kopnu. Kako je istaknuo RAS, cilj je mjere bio omogućiti poduzeću nastavak poslovanja kroz vraćanje kapitala, koji je bio pao za više od jednu trećinu iznosa, u zakonski odobrene okvire. Stoga je dokapitalizacija Saremara imala neizostavan pozitivan učinak na sve djelatnosti toga poduzeća.

| (245) | Komisija stoga zaključuje da odluka o dokapitalizaciji poduzeća nije u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu i da stoga Saremaru donosi prednost koji on ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(245)

Komisija stoga zaključuje da odluka o dokapitalizaciji poduzeća nije u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu i da stoga Saremaru donosi prednost koji on ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima.

Utjecaj na trgovinu i narušavanje tržišnog natjecanja

Utjecaj na trgovinu i narušavanje tržišnog natjecanja

| (246) | Da bi se okvalificirala kao državna potpora, financijska mjera mora utjecati na trgovinu između država članica i narušiti ili prijetiti narušavanjem tržišnog natjecanja. U svojoj ocjeni tih dvaju uvjeta, Komisija ne mora utvrditi da potpora ima stvarni učinak na trgovinu između država članica niti da je tržišno natjecanje doista narušeno; Komisija mora samo ispitati može li ta potpora utjecati na tu trgovinu i narušiti tržišno natjecanje (51). Kada potpora koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala utjecaja na potonja poduzeća. |
| --- | --- |

(246)

Da bi se okvalificirala kao državna potpora, financijska mjera mora utjecati na trgovinu između država članica i narušiti ili prijetiti narušavanjem tržišnog natjecanja. U svojoj ocjeni tih dvaju uvjeta, Komisija ne mora utvrditi da potpora ima stvarni učinak na trgovinu između država članica niti da je tržišno natjecanje doista narušeno; Komisija mora samo ispitati može li ta potpora utjecati na tu trgovinu i narušiti tržišno natjecanje (51). Kada potpora koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala utjecaja na potonja poduzeća.

51

| (247) | U ovom slučaju, korisnik posluje u konkurenciji s drugim poduzećima koja pružaju usluge pomorskog prijevoza u Uniji, posebno otkako je stupila na snagu Uredba o pomorskoj kabotaži kojom se liberaliziralo tržište pomorske kabotaže. Stoga mjera o kojoj je ovdje riječ može utjecati na trgovinu u Uniji i narušiti natjecanje na unutarnjem tržištu. Činjenica da je udio Saremara u tom tržištu i dalje marginalan ne mijenja ovaj zaključak. |
| --- | --- |

(247)

U ovom slučaju, korisnik posluje u konkurenciji s drugim poduzećima koja pružaju usluge pomorskog prijevoza u Uniji, posebno otkako je stupila na snagu Uredba o pomorskoj kabotaži kojom se liberaliziralo tržište pomorske kabotaže. Stoga mjera o kojoj je ovdje riječ može utjecati na trgovinu u Uniji i narušiti natjecanje na unutarnjem tržištu. Činjenica da je udio Saremara u tom tržištu i dalje marginalan ne mijenja ovaj zaključak.

7.2.   ZAKONITOST POTPORE

ZAKONITOST POTPORE

| (248) | Sve mjere na koje se odnosi ova Odluka stupile su na snagu prije no što je Komisija dala formalno odobrenje. Stoga talijanske vlasti nisu ispoštovale obvezu mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(248)

Sve mjere na koje se odnosi ova Odluka stupile su na snagu prije no što je Komisija dala formalno odobrenje. Stoga talijanske vlasti nisu ispoštovale obvezu mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a.

7.3.   SUKLADNOST POTPORE

SUKLADNOST POTPORE

| (249) | U mjeri u kojoj gore utvrđene mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, njihova se sukladnost može ocijeniti u svjetlu iznimaka utvrđenih u stavcima 2. i 3. toga članka i članka 106. stavka 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(249)

U mjeri u kojoj gore utvrđene mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, njihova se sukladnost može ocijeniti u svjetlu iznimaka utvrđenih u stavcima 2. i 3. toga članka i članka 106. stavka 2. UFEU-a.

| (250) | Sukladno sudskoj praksi Suda, dužnost je države članice navesti moguće osnove za sukladnost i dokazati da su uvjeti za sukladnost ispunjeni (52). RAS smatra da niti jedna od mjera koje se ocjenjuju ne predstavlja državnu potporu i naveo je moguće osnove za sukladnost samo u pogledu naknade za prometovanje na dvjema linijama prema kopnu i subvencije plaćene za promidžbene aktivnosti. |
| --- | --- |

(250)

Sukladno sudskoj praksi Suda, dužnost je države članice navesti moguće osnove za sukladnost i dokazati da su uvjeti za sukladnost ispunjeni (52). RAS smatra da niti jedna od mjera koje se ocjenjuju ne predstavlja državnu potporu i naveo je moguće osnove za sukladnost samo u pogledu naknade za prometovanje na dvjema linijama prema kopnu i subvencije plaćene za promidžbene aktivnosti.

52

7.3.1.   NAKNADA ZA PROMETOVANJE NA DVJEMA LINIJAMA IZMEĐU SARDINIJE I KOPNA ITALIJE

| (251) | 31. siječnja 2012. stupio je na snagu novi paket usluga od općeg gospodarskog interesa. Od toga datuma, sukladnost potpore u obliku naknade za obavljanje javnih usluga mora se ispitivati u svjetlu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. i kriterija iz Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(251)

31. siječnja 2012. stupio je na snagu novi paket usluga od općeg gospodarskog interesa. Od toga datuma, sukladnost potpore u obliku naknade za obavljanje javnih usluga mora se ispitivati u svjetlu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. i kriterija iz Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011.

| (252) | Kao što je već bio slučaj s Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005., Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. primjenjuje se samo na državnu potporu u obliku naknade za obavljanje javnih usluga koja se dodjeljuje poduzećima u vezi s uslugom od općeg gospodarskog interesa koja je sukladna s Uredbom o pomorskoj kabotaži. U Odluci iz 2012., Komisija je zauzela preliminarni stav da, time što su izravno povjerile pružanje usluga Saremaru, talijanske vlasti nisu ispoštovale članak 4. stavak 1. Uredbe o pomorskoj kabotaži o nediskriminirajućem postupanju prema brodovlasnicima. |
| --- | --- |

(252)

Kao što je već bio slučaj s Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005., Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. primjenjuje se samo na državnu potporu u obliku naknade za obavljanje javnih usluga koja se dodjeljuje poduzećima u vezi s uslugom od općeg gospodarskog interesa koja je sukladna s Uredbom o pomorskoj kabotaži. U Odluci iz 2012., Komisija je zauzela preliminarni stav da, time što su izravno povjerile pružanje usluga Saremaru, talijanske vlasti nisu ispoštovale članak 4. stavak 1. Uredbe o pomorskoj kabotaži o nediskriminirajućem postupanju prema brodovlasnicima.

| (253) | RAS je tijekom formalnog istražnog postupka tvrdio da se Saremar mogao okvalificirati kao unutarnji operator regije. Prema RAS-u, iz sudske se prakse (53) može zaključiti da se primjena načela zabrane diskriminacije isključuje pod uvjetom da je nadzor koji javno tijelo provodi nad operatorom sličan onome koji to tijelo provodi nad vlastitim odjelima i da operator ključni dio svojih djelatnosti provodi za nadzorna tijela. |
| --- | --- |

(253)

RAS je tijekom formalnog istražnog postupka tvrdio da se Saremar mogao okvalificirati kao unutarnji operator regije. Prema RAS-u, iz sudske se prakse (53) može zaključiti da se primjena načela zabrane diskriminacije isključuje pod uvjetom da je nadzor koji javno tijelo provodi nad operatorom sličan onome koji to tijelo provodi nad vlastitim odjelima i da operator ključni dio svojih djelatnosti provodi za nadzorna tijela.

53

| (254) | Čini se da Saremar doista djeluje u ime RAS-a kao instrument provedbe RAS-ovih politika pomorskoga prijevoza i regionalnog razvoja. Međutim, nejasno je može li ta okolnost opravdati izravnu i isključivu dodjelu naknade Saremaru. U svakom slučaju, Komisija ne mora donijeti odluku o tom pitanju za potrebe ovoga slučaja, s obzirom da mjera potpore nije sukladna s Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(254)

Čini se da Saremar doista djeluje u ime RAS-a kao instrument provedbe RAS-ovih politika pomorskoga prijevoza i regionalnog razvoja. Međutim, nejasno je može li ta okolnost opravdati izravnu i isključivu dodjelu naknade Saremaru. U svakom slučaju, Komisija ne mora donijeti odluku o tom pitanju za potrebe ovoga slučaja, s obzirom da mjera potpore nije sukladna s Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011.

Primjenjivost Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011.

Primjenjivost Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011.

| (255) | Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. primjenjuje se samo na potporu u obliku naknade za obavljanje javnih usluga u vezi s uslugom od općeg gospodarskog interesa za kojom postoji stvarna potreba. Na temelju razloga izloženih u uvodnim izjavama 180.–218. Komisija zaključuje da RAS nije primjereno nužnim pravnim standardima dokazao postojanje stvarne potrebe za javnom uslugom koja bi opravdala nametanje obveze obavljanja javnih usluga na predmetnim linijama, niti je dokazao da su te obveze bile dovoljno precizne. Stoga se potpora dodijeljena Saremaru za prometovanje na dvjema linijama ne može smatrati potporom spojivom s unutarnjim tržištem na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(255)

Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. primjenjuje se samo na potporu u obliku naknade za obavljanje javnih usluga u vezi s uslugom od općeg gospodarskog interesa za kojom postoji stvarna potreba. Na temelju razloga izloženih u uvodnim izjavama 180.–218. Komisija zaključuje da RAS nije primjereno nužnim pravnim standardima dokazao postojanje stvarne potrebe za javnom uslugom koja bi opravdala nametanje obveze obavljanja javnih usluga na predmetnim linijama, niti je dokazao da su te obveze bile dovoljno precizne. Stoga se potpora dodijeljena Saremaru za prometovanje na dvjema linijama ne može smatrati potporom spojivom s unutarnjim tržištem na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011.

| (256) | U svakom slučaju, da bi se smatralo spojivim s unutarnjim tržištem i da bi se izuzelo iz obveze prijavljivanja na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011., pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa mora se povjeravati putem jednog ili više akata kojima se utvrđuje:






  (a) | sadržaj i trajanje obveze pružanja javne usluge; |
| --- | --- | --- |

(256)

U svakom slučaju, da bi se smatralo spojivim s unutarnjim tržištem i da bi se izuzelo iz obveze prijavljivanja na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011., pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa mora se povjeravati putem jednog ili više akata kojima se utvrđuje:

(a)

sadržaj i trajanje obveze pružanja javne usluge;

| (b) | poduzeće i, kad je primjenjivo, predmetno područje; |
| --- | --- |

(b)

poduzeće i, kad je primjenjivo, predmetno područje;

| (c) | priroda bilo kakvih isključivih ili posebnih prava dodijeljenih poduzeću; |
| --- | --- |

(c)

priroda bilo kakvih isključivih ili posebnih prava dodijeljenih poduzeću;

| (d) | opis mehanizma naknade i parametara za obračun, nadzor i reviziju naknada; |
| --- | --- |

(d)

opis mehanizma naknade i parametara za obračun, nadzor i reviziju naknada;

| (e) | postupci za izbjegavanje i povrat svih preplaćenih naknada; |
| --- | --- |

(e)

postupci za izbjegavanje i povrat svih preplaćenih naknada;

| (f) | uputa na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(f)

uputa na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011.

| (257) | Očito je da u ovom slučaju akti o povjeravanju ne ispunjavaju uvjete navedene gore pod točkama (d), (e) i (f). Stoga se dotična potpora ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem temeljem Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(257)

Očito je da u ovom slučaju akti o povjeravanju ne ispunjavaju uvjete navedene gore pod točkama (d), (e) i (f). Stoga se dotična potpora ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem temeljem Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011.

| (258) | Prema RAS-u, mjera je u svojim glavnim elementima bila definirana prije stupanja na snagu novog paketa usluga od općeg gospodarskog interesa te bi se stoga za ocjenu spojivosti s unutarnjim tržištem primjenjivala Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005., a ne Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. Međutim, u ovom slučaju, naknada je dodijeljena tek u kolovozu 2012., Regionalnim Zakonom 15 od 7. kolovoza 2012., te ona stoga ne prethodi danu stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. Argument RAS-a stoga nije održiv. |
| --- | --- |

(258)

Prema RAS-u, mjera je u svojim glavnim elementima bila definirana prije stupanja na snagu novog paketa usluga od općeg gospodarskog interesa te bi se stoga za ocjenu spojivosti s unutarnjim tržištem primjenjivala Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005., a ne Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. Međutim, u ovom slučaju, naknada je dodijeljena tek u kolovozu 2012., Regionalnim Zakonom 15 od 7. kolovoza 2012., te ona stoga ne prethodi danu stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. Argument RAS-a stoga nije održiv.

| (259) | Da zaključimo, potpora Saremaru ne može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prijavljivanja na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesaiz 2011. |
| --- | --- |

(259)

Da zaključimo, potpora Saremaru ne može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prijavljivanja na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesaiz 2011.

| (260) | U svakom slučaju, s obzirom da ne postoje nikakve odredbe kojima se određuje naknada za prometovanje na dvjema linijama, niti bilo kakvi aranžmani za izbjegavanje i povrat bilo kakvih preplaćenih naknada, predmetna se naknada ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prijavljivanja niti na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. |
| --- | --- |

(260)

U svakom slučaju, s obzirom da ne postoje nikakve odredbe kojima se određuje naknada za prometovanje na dvjema linijama, niti bilo kakvi aranžmani za izbjegavanje i povrat bilo kakvih preplaćenih naknada, predmetna se naknada ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prijavljivanja niti na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.

Saremar je poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje

Saremar je poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje

| (261) | Iz razloga navedenih u nastavku, Komisija drži da se Saremar može smatrati poduzećem u teškoćama, u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, u trenutku kada mu je dodijeljena predmetna naknada. |
| --- | --- |

(261)

Iz razloga navedenih u nastavku, Komisija drži da se Saremar može smatrati poduzećem u teškoćama, u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, u trenutku kada mu je dodijeljena predmetna naknada.

| (262) | Sukladno točki 9. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, smatra se da je poduzeće u teškoćama ako nije sposobno oporaviti se pomoću vlastitih sredstava ili sredstava pribavljenih od dioničara ili na tržištu, te ako bi bez uplitanja javnih vlasti gotovo sigurno prestalo poslovati. Sukladno točki 10. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, smatra se da je poduzeće u teškoćama posebno u sljedećim slučajevima:






  (a) | u slučaju društva s ograničenom odgovornosti, ako je više od polovice iznosa temeljnog kapitala nestalo, a više od četvrtine toga kapitala je izgubljeno u prethodnih 12 mjeseci; |
| --- | --- | --- |

(262)

Sukladno točki 9. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, smatra se da je poduzeće u teškoćama ako nije sposobno oporaviti se pomoću vlastitih sredstava ili sredstava pribavljenih od dioničara ili na tržištu, te ako bi bez uplitanja javnih vlasti gotovo sigurno prestalo poslovati. Sukladno točki 10. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, smatra se da je poduzeće u teškoćama posebno u sljedećim slučajevima:

(a)

u slučaju društva s ograničenom odgovornosti, ako je više od polovice iznosa temeljnog kapitala nestalo, a više od četvrtine toga kapitala je izgubljeno u prethodnih 12 mjeseci;

| (b) | u slučaju društva u kojemu su barem neki članovi neograničeno odgovorni za dugove društva, ako je više od polovice njegova kapitala prikazanog u financijskim izvješćima nestalo, a više od četvrtine tog kapitala je izgubljeno u prethodnih 12 mjeseci; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju društva u kojemu su barem neki članovi neograničeno odgovorni za dugove društva, ako je više od polovice njegova kapitala prikazanog u financijskim izvješćima nestalo, a više od četvrtine tog kapitala je izgubljeno u prethodnih 12 mjeseci;

| (c) | u slučaju bilo kojeg oblika društva, ako temeljem nacionalnih propisa ono ispunjava uvjete za pokretanje kolektivnog stečajnog postupka. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju bilo kojeg oblika društva, ako temeljem nacionalnih propisa ono ispunjava uvjete za pokretanje kolektivnog stečajnog postupka.

| (263) | Sukladno točki 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje može se smatrati da je poduzeće u teškoćama i kada ne postoji niti jedna od pretpostavki iz točke 10., i u njoj se navode neki od uobičajenih pokazatelja da se radi o poduzeću u teškoćama, kao što su: rast gubitaka, pad prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, porast troškova kamata i pad ili nulta vrijednost imovine. |
| --- | --- |

(263)

Sukladno točki 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje može se smatrati da je poduzeće u teškoćama i kada ne postoji niti jedna od pretpostavki iz točke 10., i u njoj se navode neki od uobičajenih pokazatelja da se radi o poduzeću u teškoćama, kao što su: rast gubitaka, pad prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, porast troškova kamata i pad ili nulta vrijednost imovine.

| (264) | Saremar je u 2010. zabilježio gubitak od 5 253 530 EUR. Unatoč činjenici da je poduzeće u 2011. ostvarilo dobit od 2 523 439 EUR, taj rezultat nije bio dovoljan za pokriće gubitaka pretrpljenih tijekom 2010. Štoviše, gubitci iz 2010. bili su dvostruko veći od viška ostvarenog u 2011. Gubitak iz 2010. prenesen je u 2012. i pokriven je smanjenjem kapitala poduzeća s 6 099 961 EUR na 1 209 010,64 EUR. Saremar je prema tome u 2011. izgubio preko 80 % svoga kapitala i mora se smatrati poduzećem u teškoćama na temelju točke 10. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(264)

Saremar je u 2010. zabilježio gubitak od 5 253 530 EUR. Unatoč činjenici da je poduzeće u 2011. ostvarilo dobit od 2 523 439 EUR, taj rezultat nije bio dovoljan za pokriće gubitaka pretrpljenih tijekom 2010. Štoviše, gubitci iz 2010. bili su dvostruko veći od viška ostvarenog u 2011. Gubitak iz 2010. prenesen je u 2012. i pokriven je smanjenjem kapitala poduzeća s 6 099 961 EUR na 1 209 010,64 EUR. Saremar je prema tome u 2011. izgubio preko 80 % svoga kapitala i mora se smatrati poduzećem u teškoćama na temelju točke 10. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

| (265) | Prema Bilanci Saremara iz 2012. (54) poduzeće je 2012. i dalje bilježilo gubitak, i to od 1,7 milijuna EUR. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 157., Komisija je konstatirala da je sam Saremar svoju financijsku situaciju u 2012. smatrao kritičnom. |
| --- | --- |

(265)

Prema Bilanci Saremara iz 2012. (54) poduzeće je 2012. i dalje bilježilo gubitak, i to od 1,7 milijuna EUR. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 157., Komisija je konstatirala da je sam Saremar svoju financijsku situaciju u 2012. smatrao kritičnom.

54

| (266) | Takvo se činjenično stanje odražava i u Odluci 41/23 koju je RAS donio 15. listopada 2012. U toj se Odluci spominje Napomena od 4. listopada 2012. kojom predsjednik Saremara obavještava RAS, među ostalim, da, ako se odmah ne provedu odredbe Regionalnog zakona 15 od 7. kolovoza 2012., kojim se za poduzeće određuje subvencija u iznosu od 10 milijuna EUR, zaduženost poduzeća dovela bi u pitanje nastavak njegove djelatnosti, što bi imalo značajan utjecaj i na javnu uslugu i na planiranu privatizaciju poduzeća. (55) |
| --- | --- |

(266)

Takvo se činjenično stanje odražava i u Odluci 41/23 koju je RAS donio 15. listopada 2012. U toj se Odluci spominje Napomena od 4. listopada 2012. kojom predsjednik Saremara obavještava RAS, među ostalim, da, ako se odmah ne provedu odredbe Regionalnog zakona 15 od 7. kolovoza 2012., kojim se za poduzeće određuje subvencija u iznosu od 10 milijuna EUR, zaduženost poduzeća dovela bi u pitanje nastavak njegove djelatnosti, što bi imalo značajan utjecaj i na javnu uslugu i na planiranu privatizaciju poduzeća. (55)

55

| (267) | S obzirom na kontinuirane gubitke, probleme s likvidnošću i analizu koju je proveo sam Saremar, Komisija zaključuje da se poduzeće mora smatrati poduzećem u teškoćama i na temelju točke 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(267)

S obzirom na kontinuirane gubitke, probleme s likvidnošću i analizu koju je proveo sam Saremar, Komisija zaključuje da se poduzeće mora smatrati poduzećem u teškoćama i na temelju točke 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

| (268) | Financijske poteškoće Saremara u 2012. ublažila je u studenom/prosincu 2012. dodjela naknade koja je predmetom ove ocjene. Da Saremar nije primio navedene iznose, u 2012. zabilježio bi gubitak od 13 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(268)

Financijske poteškoće Saremara u 2012. ublažila je u studenom/prosincu 2012. dodjela naknade koja je predmetom ove ocjene. Da Saremar nije primio navedene iznose, u 2012. zabilježio bi gubitak od 13 milijuna EUR.

| (269) | Prema točki 9. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011., naknada za usluge od općeg gospodarskog interesa koja se odobrava poduzećima u teškoćama mora se ocijeniti na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. S obzirom da uvjeti navedeni u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. nisu ispunjeni, naknada koju je Saremar u teškoćama primio za prometovanje na dvjema predmetnim linijama mora se ocijeniti na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, kako bi se utvrdilo može li se ona proglasiti nespojivom s unutarnjim tržištem prema članku 107. stavku 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(269)

Prema točki 9. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011., naknada za usluge od općeg gospodarskog interesa koja se odobrava poduzećima u teškoćama mora se ocijeniti na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. S obzirom da uvjeti navedeni u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2011. nisu ispunjeni, naknada koju je Saremar u teškoćama primio za prometovanje na dvjema predmetnim linijama mora se ocijeniti na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, kako bi se utvrdilo može li se ona proglasiti nespojivom s unutarnjim tržištem prema članku 107. stavku 3. UFEU-a.

| (270) | Poduzeće nije primilo nikakvu potporu za sanaciju ili restrukturiranje u posljednjih deset godina. Zbog toga Komisija smatra da poduzeće zadovoljava načelo
  „jednokratne dodjele”
  , kako je navedeno u točki 72. et seqq. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(270)

Poduzeće nije primilo nikakvu potporu za sanaciju ili restrukturiranje u posljednjih deset godina. Zbog toga Komisija smatra da poduzeće zadovoljava načelo
  „jednokratne dodjele”
  , kako je navedeno u točki 72. et seqq. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

„jednokratne dodjele”

et seqq

| (271) | Međutim, da bi se državna potpora poduzeću u teškoćama smatrala spojivom s unutarnjim tržištem u sladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, moraju biti ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(271)

Međutim, da bi se državna potpora poduzeću u teškoćama smatrala spojivom s unutarnjim tržištem u sladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, moraju biti ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje.

| (272) | Prvo, sukladno točki 13. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, poduzeće koje pripada većoj poslovnoj grupi obično nema pravo na potporu za restrukturiranje, osim u slučaju kada se može dokazati da su teškoće poduzeća njegove vlastite poteškoće i da nisu posljedica proizvoljne raspodjele troškova unutar grupe i da su poteškoće preozbiljne da bi se grupa mogla sama s njima nositi. Od njegova prijenosa iz matičnog poduzeća Tirrenia, Saremar je u cijelosti u posjedu RAS-a te stoga nije dio grupe. |
| --- | --- |

(272)

Prvo, sukladno točki 13. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, poduzeće koje pripada većoj poslovnoj grupi obično nema pravo na potporu za restrukturiranje, osim u slučaju kada se može dokazati da su teškoće poduzeća njegove vlastite poteškoće i da nisu posljedica proizvoljne raspodjele troškova unutar grupe i da su poteškoće preozbiljne da bi se grupa mogla sama s njima nositi. Od njegova prijenosa iz matičnog poduzeća Tirrenia, Saremar je u cijelosti u posjedu RAS-a te stoga nije dio grupe.

| (273) | Drugo, da bi se mjera smatrala spojivom s unutarnjim tržištem na temelju točaka 34. – 37. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, u planu za restrukturiranje moraju se detaljno analizirati problemi koji su doveli do teškoća i navesti načini na koje će se u razumnom vremenskom roku ponovno uspostaviti dugoročna održivost i zdravlje poduzeća. To se mora izvršiti na temelju realističnih pretpostavki u pogledu budućih uvjeta poslovanja, uz scenarije koji odražavaju najbolje moguće, najgore moguće i umjereno optimistične pretpostavke, kao i prednosti i nedostataka karakterističnih za poduzeće. Taj se plan sa svim relevantnim detaljima mora dostaviti Komisiji, i mora uključivati, ponajprije, istraživanje tržišta. |
| --- | --- |

(273)

Drugo, da bi se mjera smatrala spojivom s unutarnjim tržištem na temelju točaka 34. – 37. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, u planu za restrukturiranje moraju se detaljno analizirati problemi koji su doveli do teškoća i navesti načini na koje će se u razumnom vremenskom roku ponovno uspostaviti dugoročna održivost i zdravlje poduzeća. To se mora izvršiti na temelju realističnih pretpostavki u pogledu budućih uvjeta poslovanja, uz scenarije koji odražavaju najbolje moguće, najgore moguće i umjereno optimistične pretpostavke, kao i prednosti i nedostataka karakterističnih za poduzeće. Taj se plan sa svim relevantnim detaljima mora dostaviti Komisiji, i mora uključivati, ponajprije, istraživanje tržišta.

| (274) | Komisiji nije dostavljen takav plan. Istina je da je RAS dostavio poslovni plan Saremara za razdoblje 2011. – 2022., međutim, taj plan nije u skladu sa zahtjevima Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(274)

Komisiji nije dostavljen takav plan. Istina je da je RAS dostavio poslovni plan Saremara za razdoblje 2011. – 2022., međutim, taj plan nije u skladu sa zahtjevima Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

| (275) | U ovom slučaju, poslovni plan Saremara odobren je u srpnju 2010., prije no što je RAS odobrio naknadu, i nije bio utemeljen na pretpostavci da će takva mjera biti donesena u korist Saremara. Plan je bio utemeljen na pretpostavci da će poduzeće do studenog 2010. biti djelomično privatizirano (RAS se prvotno namjeravao riješiti 49 % svoga udjela u poduzeću) i obuhvaćao je 12-godišnje trajanje novog ugovora o obavljanju javnih usluga koji se planirao potpisati s kupcem na kraju 2010. U planu se ne navode detaljne okolnosti koje su poduzeće dovele u teškoće, niti su opisani načini ponovne uspostave njegove dugoročne održivosti; u planu se ne spominje prometovanje Saremara na dvjema linijama između Sardinije i kopna. |
| --- | --- |

(275)

U ovom slučaju, poslovni plan Saremara odobren je u srpnju 2010., prije no što je RAS odobrio naknadu, i nije bio utemeljen na pretpostavci da će takva mjera biti donesena u korist Saremara. Plan je bio utemeljen na pretpostavci da će poduzeće do studenog 2010. biti djelomično privatizirano (RAS se prvotno namjeravao riješiti 49 % svoga udjela u poduzeću) i obuhvaćao je 12-godišnje trajanje novog ugovora o obavljanju javnih usluga koji se planirao potpisati s kupcem na kraju 2010. U planu se ne navode detaljne okolnosti koje su poduzeće dovele u teškoće, niti su opisani načini ponovne uspostave njegove dugoročne održivosti; u planu se ne spominje prometovanje Saremara na dvjema linijama između Sardinije i kopna.

| (276) | Na temelju toga Komisija smatra da mjera nije bila uvjetovana provedbom poslovnog plana koji bi bio u skladu s uvjetima iz Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, što je dovoljno kako bi se isključila njezina spojivost s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(276)

Na temelju toga Komisija smatra da mjera nije bila uvjetovana provedbom poslovnog plana koji bi bio u skladu s uvjetima iz Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, što je dovoljno kako bi se isključila njezina spojivost s unutarnjim tržištem.

| (277) | Treće, moraju se poduzeti mjere kako bi se osiguralo maksimalno moguće ublažavanje štetnih učinaka potpore na uvjete trgovanja. Potpora ne smije bespotrebno narušavati tržišno natjecanje. To obično znači ograničavanje moguće prisutnosti poduzeća na njegovim tržištima na kraju razdoblja restrukturiranja. Kompenzacijske mjere trebaju biti razmjerne negativnim učincima potpore na tržišno natjecanje i, ponajprije, veličini i relativnoj važnosti poduzeća na njegovom tržištu ili tržištima. Razmjer kompenzacijskih mjera mora se utvrditi na pojedinačnoj osnovi i imajući u vidu cilj ponovne uspostave dugoročne održivosti poduzeća. Nadalje, sukladno točki 7. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, Komisija će zatražiti kompenzacijske mjere koje na najmanju moguću mjeru svode učinke za tržišne konkurente. RAS nije predložio nikakvu kompenzacijsku mjeru kojom bi se kompenziralo moguće narušavanje tržišnog natjecanja izazvano dodjelom potpore. |
| --- | --- |

(277)

Treće, moraju se poduzeti mjere kako bi se osiguralo maksimalno moguće ublažavanje štetnih učinaka potpore na uvjete trgovanja. Potpora ne smije bespotrebno narušavati tržišno natjecanje. To obično znači ograničavanje moguće prisutnosti poduzeća na njegovim tržištima na kraju razdoblja restrukturiranja. Kompenzacijske mjere trebaju biti razmjerne negativnim učincima potpore na tržišno natjecanje i, ponajprije, veličini i relativnoj važnosti poduzeća na njegovom tržištu ili tržištima. Razmjer kompenzacijskih mjera mora se utvrditi na pojedinačnoj osnovi i imajući u vidu cilj ponovne uspostave dugoročne održivosti poduzeća. Nadalje, sukladno točki 7. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, Komisija će zatražiti kompenzacijske mjere koje na najmanju moguću mjeru svode učinke za tržišne konkurente. RAS nije predložio nikakvu kompenzacijsku mjeru kojom bi se kompenziralo moguće narušavanje tržišnog natjecanja izazvano dodjelom potpore.

| (278) | Četvrto, potpora se mora svesti na strogi minimum potreban kako bi se omogućilo restrukturiranje. Od korisnika se očekuje značajan doprinos planu restrukturiranja iz vlastitih sredstava, uključujući prodaju imovine koja nije od ključne važnosti za opstanak poduzeća, ili iz vanjskih izvora financiranja po tržišnim uvjetima. Takav doprinos mora biti realan, tj. stvaran, i isključuje sve buduće dobiti kao što je novčani tok, te predstavlja znak da tržišta vjeruju u mogućnost povratka poduzeća u stanje održivosti. |
| --- | --- |

(278)

Četvrto, potpora se mora svesti na strogi minimum potreban kako bi se omogućilo restrukturiranje. Od korisnika se očekuje značajan doprinos planu restrukturiranja iz vlastitih sredstava, uključujući prodaju imovine koja nije od ključne važnosti za opstanak poduzeća, ili iz vanjskih izvora financiranja po tržišnim uvjetima. Takav doprinos mora biti realan, tj. stvaran, i isključuje sve buduće dobiti kao što je novčani tok, te predstavlja znak da tržišta vjeruju u mogućnost povratka poduzeća u stanje održivosti.

| (279) | U ovom slučaju nije bio predviđen vlastiti doprinos. |
| --- | --- |

(279)

U ovom slučaju nije bio predviđen vlastiti doprinos.

| (280) | Komisija zaključuje da subvencija koja je dodijeljena Saremaru za pokriće manjka nastalog iz prometovanja na dvjema linijama do kopna Italije tijekom 2011. i 2012. predstavlja potporu nespojivu s unutarnjim tržištem dodijeljenu Saremaru u teškoćama. |
| --- | --- |

(280)

Komisija zaključuje da subvencija koja je dodijeljena Saremaru za pokriće manjka nastalog iz prometovanja na dvjema linijama do kopna Italije tijekom 2011. i 2012. predstavlja potporu nespojivu s unutarnjim tržištem dodijeljenu Saremaru u teškoćama.

| (281) | Radi cjelovitosti, Komisija je provjerila i bi li dotična potpora bila sukladna s Okvirom za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. da Saremar u trenutku dodjele potpore nije bio poduzeće u teškoćama. |
| --- | --- |

(281)

Radi cjelovitosti, Komisija je provjerila i bi li dotična potpora bila sukladna s Okvirom za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. da Saremar u trenutku dodjele potpore nije bio poduzeće u teškoćama.

Usluga od općeg gospodarskog interesa za kojom postoji stvarna potreba kako je navedeno u članku 106. Ugovora

Usluga od općeg gospodarskog interesa za kojom postoji stvarna potreba kako je navedeno u članku 106. Ugovora

| (282) | Kako je naznačeno u stavku 56. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. države članice imaju značajnu diskreciju u pogledu prirode usluga koje bi se mogle klasificirati kao usluge od općeg gospodarskog interesa. Zadatak Komisije je osigurati da se granice tog diskrecijskog prava primjenjuju bez očitih pogrešaka u pogledu definicije usluga od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(282)

Kako je naznačeno u stavku 56. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. države članice imaju značajnu diskreciju u pogledu prirode usluga koje bi se mogle klasificirati kao usluge od općeg gospodarskog interesa. Zadatak Komisije je osigurati da se granice tog diskrecijskog prava primjenjuju bez očitih pogrešaka u pogledu definicije usluga od općeg gospodarskog interesa.

| (283) | Na temelju razloga izloženih u uvodnim izjavama 188.–210., Komisija smatra da taj uvjet u ovom slučaju nije ispunjen. |
| --- | --- |

(283)

Na temelju razloga izloženih u uvodnim izjavama 188.–210., Komisija smatra da taj uvjet u ovom slučaju nije ispunjen.

Potreba za aktom o povjeravanju u kojemu bi bile navedene obveze obavljanja javnih usluga i načini izračuna naknada

Potreba za aktom o povjeravanju u kojemu bi bile navedene obveze obavljanja javnih usluga i načini izračuna naknada

| (284) | U skladu s odjeljkom 2.3 Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011., pojam usluga od općeg gospodarskog interesa u smislu članka 106. UFEU-a znači da je dotičnom poduzeću povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa temeljem jednog ili više službenih akata. |
| --- | --- |

(284)

U skladu s odjeljkom 2.3 Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011., pojam usluga od općeg gospodarskog interesa u smislu članka 106. UFEU-a znači da je dotičnom poduzeću povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa temeljem jednog ili više službenih akata.

| (285) | U tim aktima mora se navesti, ponajprije:






  (a) | točna priroda obveze obavljanja javnih usluga i njezino trajanje; |
| --- | --- | --- |

(285)

U tim aktima mora se navesti, ponajprije:

(a)

točna priroda obveze obavljanja javnih usluga i njezino trajanje;

| (b) | poduzeće i predmetno područje; |
| --- | --- |

(b)

poduzeće i predmetno područje;

| (c) | priroda isključivih prava dodijeljenih Saremaru; |
| --- | --- |

(c)

priroda isključivih prava dodijeljenih Saremaru;

| (d) | opis mehanizma naknade i parametara za obračun, nadzor i reviziju naknada; |
| --- | --- |

(d)

opis mehanizma naknade i parametara za obračun, nadzor i reviziju naknada;

| (e) | postupci za izbjegavanje i povrat svih preplaćenih naknada. |
| --- | --- |

(e)

postupci za izbjegavanje i povrat svih preplaćenih naknada.

| (286) | Komisija navodi da, u ovom slučaju, akti o povjeravanju ne upućuju ni na kakvu naknadu Saremaru za izvršavanje obveze obavljanja javnih usluga i stoga oni ne ispunjavaju uvjete navedene gore pod točkama (d) i (e). |
| --- | --- |

(286)

Komisija navodi da, u ovom slučaju, akti o povjeravanju ne upućuju ni na kakvu naknadu Saremaru za izvršavanje obveze obavljanja javnih usluga i stoga oni ne ispunjavaju uvjete navedene gore pod točkama (d) i (e).

Trajanje razdoblja povjeravanja

Trajanje razdoblja povjeravanja

| (287) | Kako je naznačeno u odjeljku 2.4 Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. „trajanje razdoblja povjeravanja treba opravdati pozivanjem na objektivne kriterije kao što su potreba za amortizacijom neprenosive trajne imovine. U načelu, razdoblje povjeravanja ne bi trebalo trajati dulje od razdoblja potrebnog za amortiziranje najznačajnije imovine potrebne za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa.” |
| --- | --- |

(287)

Kako je naznačeno u odjeljku 2.4 Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. „trajanje razdoblja povjeravanja treba opravdati pozivanjem na objektivne kriterije kao što su potreba za amortizacijom neprenosive trajne imovine. U načelu, razdoblje povjeravanja ne bi trebalo trajati dulje od razdoblja potrebnog za amortiziranje najznačajnije imovine potrebne za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa.”

| (288) | Budući da je u ovom slučaju razdoblje pružanja usluga ograničeno na 2011. i 2012., ovaj je uvjet ispunjen. |
| --- | --- |

(288)

Budući da je u ovom slučaju razdoblje pružanja usluga ograničeno na 2011. i 2012., ovaj je uvjet ispunjen.

Iznos naknade

Iznos naknade

| (289) | U stavku 21. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. stoji da „[...] iznos naknade ne smije prelaziti iznos potreban za pokriće troškova izvršavanja obveze obavljanja javnih usluga, uključujući razumnu dobit”. Da bi se mjera smatrala potrebnom, iznos i oblik mjere potpore moraju biti nužni za postizanje cilja od javnog interesa. Njezin iznos mora biti najmanji iznos potreban za postizanje cilja, a njezin oblik mora biti najprimjereniji za otklanjanje smetnji. Stoga je nužno, u ovom slučaju, kvantificirati dodatne troškove obveze obavljanja javnih usluga koje su Saremaru nametnute temeljem akata o povjeravanju i usporediti te dodatne troškove s prednostima koje je Saremaru dodijelio RAS. |
| --- | --- |

(289)

U stavku 21. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. stoji da „[...] iznos naknade ne smije prelaziti iznos potreban za pokriće troškova izvršavanja obveze obavljanja javnih usluga, uključujući razumnu dobit”. Da bi se mjera smatrala potrebnom, iznos i oblik mjere potpore moraju biti nužni za postizanje cilja od javnog interesa. Njezin iznos mora biti najmanji iznos potreban za postizanje cilja, a njezin oblik mora biti najprimjereniji za otklanjanje smetnji. Stoga je nužno, u ovom slučaju, kvantificirati dodatne troškove obveze obavljanja javnih usluga koje su Saremaru nametnute temeljem akata o povjeravanju i usporediti te dodatne troškove s prednostima koje je Saremaru dodijelio RAS.

| (290) | Naknada za obavljanje javne usluge dodijeljena Saremaru iznosi 10 milijuna EUR. RAS je tvrdio da su, tijekom relevantnog razdoblja, dodatni troškovi koje je Saremar pretrpio u pružanju usluga odgovarali financijskoj potpori koja mu je dodijeljena, ne uzimajući u obzir bilo kakvu razumnu dobit. Istragom je utvrđeno da je na predmetnim linijama Saremar zabilježio gubitak od 214 000 EUR u 2011. i gubitak od 13 440 220 EUR u 2012. |
| --- | --- |

(290)

Naknada za obavljanje javne usluge dodijeljena Saremaru iznosi 10 milijuna EUR. RAS je tvrdio da su, tijekom relevantnog razdoblja, dodatni troškovi koje je Saremar pretrpio u pružanju usluga odgovarali financijskoj potpori koja mu je dodijeljena, ne uzimajući u obzir bilo kakvu razumnu dobit. Istragom je utvrđeno da je na predmetnim linijama Saremar zabilježio gubitak od 214 000 EUR u 2011. i gubitak od 13 440 220 EUR u 2012.

| (291) | Na temelju tih rezultata, čini se da naknada koju je RAS dodijelio ne bi premašivala iznos gubitka pretrpljenog obavljanjem usluga. Međutim, kako je već napomenuto u pogledu trećeg Altmark-kriterija, i iz istih gore opisanih razloga, Komisija smatra da Saremar nije imao pravo na bilo kakvu naknadu troškova pretrpljenih u prometovanju na dvjema linijama i da naknada nije odražavala jasno definirane obveze obavljanja javnih usluga. |
| --- | --- |

(291)

Na temelju tih rezultata, čini se da naknada koju je RAS dodijelio ne bi premašivala iznos gubitka pretrpljenog obavljanjem usluga. Međutim, kako je već napomenuto u pogledu trećeg Altmark-kriterija, i iz istih gore opisanih razloga, Komisija smatra da Saremar nije imao pravo na bilo kakvu naknadu troškova pretrpljenih u prometovanju na dvjema linijama i da naknada nije odražavala jasno definirane obveze obavljanja javnih usluga.

| (292) | Konačno, s obzirom da je potpora dodijeljena nakon stupanja na snagu novog Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa, njezina se spojivost s unutarnjim tržištem mora ocijeniti i u odnosu na sljedeće uvjete:






  (a) | stavak 14.: primjereno razmotriti potrebe za javnom uslugom prilikom povjeravanja pružatelju pojedine usluge od općeg gospodarskog interesa; |
| --- | --- | --- |

(292)

Konačno, s obzirom da je potpora dodijeljena nakon stupanja na snagu novog Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa, njezina se spojivost s unutarnjim tržištem mora ocijeniti i u odnosu na sljedeće uvjete:

(a)

stavak 14.: primjereno razmotriti potrebe za javnom uslugom prilikom povjeravanja pružatelju pojedine usluge od općeg gospodarskog interesa;

| (b) | stavak 19.: sukladnost s pravilima Unije o javnoj nabavi prilikom povjeravanja usluge od općeg gospodarskog interesa; |
| --- | --- |

(b)

stavak 19.: sukladnost s pravilima Unije o javnoj nabavi prilikom povjeravanja usluge od općeg gospodarskog interesa;

| (c) | stavak 20.: izostanak diskriminacije; |
| --- | --- |

(c)

stavak 20.: izostanak diskriminacije;

| (d) | stavak 24. (i dalje): primjena metodologije NAC (net avoided cost) u izračunu neto troškova; |
| --- | --- |

(d)

stavak 24. (i dalje): primjena metodologije NAC (net avoided cost) u izračunu neto troškova;

net avoided cost

| (e) | stavak 39. (i dalje): poticaji za učinkovitost; |
| --- | --- |

(e)

stavak 39. (i dalje): poticaji za učinkovitost;

| (f) | stavak 60.: transparentnost. |
| --- | --- |

(f)

stavak 60.: transparentnost.

| (293) | RAS nije obavio javno savjetovanje niti je unaprijed objavio potrebne informacije o obvezi obavljanja javnih usluga i naknadi koja se isplaćuje za njihovo obavljanje. Štoviše, kao što je gore navedeno, u početku naknada nije bila predviđena s obzirom da su se usluge smatrale komercijalno održivima. |
| --- | --- |

(293)

RAS nije obavio javno savjetovanje niti je unaprijed objavio potrebne informacije o obvezi obavljanja javnih usluga i naknadi koja se isplaćuje za njihovo obavljanje. Štoviše, kao što je gore navedeno, u početku naknada nije bila predviđena s obzirom da su se usluge smatrale komercijalno održivima.

| (294) | Sukladno stavku 21. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2012., „iznos naknade ne smije prelaziti iznos potreban za pokriće neto troškova izvršavanja obveza obavljanja javnih usluga, uključujući razumnu dobit.” U skladu sa stavkom 24. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2012. neto troškovi potrebni za izvršavanje obveza obavljanja javnih usluga moraju se izračunati na temelju usporedbe stanja u kojemu se pružatelj nalazi kada ima i kada nema obvezu obavljanja javnih usluga. U ovom slučaju nije napravljen takav izračun. |
| --- | --- |

(294)

Sukladno stavku 21. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2012., „iznos naknade ne smije prelaziti iznos potreban za pokriće neto troškova izvršavanja obveza obavljanja javnih usluga, uključujući razumnu dobit.” U skladu sa stavkom 24. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2012. neto troškovi potrebni za izvršavanje obveza obavljanja javnih usluga moraju se izračunati na temelju usporedbe stanja u kojemu se pružatelj nalazi kada ima i kada nema obvezu obavljanja javnih usluga. U ovom slučaju nije napravljen takav izračun.

| (295) | Osim toga, u aktima o povjeravanju nije utvrđen mehanizam za poticanje učinkovitosti. RAS također nije obrazložio zašto uvođenje takvih poticaja nije bilo izvedivo ili primjereno. U konačnici, nisu ispunjene obveze u vezi s transparentnosti. |
| --- | --- |

(295)

Osim toga, u aktima o povjeravanju nije utvrđen mehanizam za poticanje učinkovitosti. RAS također nije obrazložio zašto uvođenje takvih poticaja nije bilo izvedivo ili primjereno. U konačnici, nisu ispunjene obveze u vezi s transparentnosti.

| (296) | Komisija stoga zaključuje da naknada dodijeljena Saremaru za pružanje usluga nije spojiva s unutarnjim tržištem prema Okviru za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011. |
| --- | --- |

(296)

Komisija stoga zaključuje da naknada dodijeljena Saremaru za pružanje usluga nije spojiva s unutarnjim tržištem prema Okviru za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2011.

7.3.2.   DOKAPITALIZACIJA

| (297) | Tijekom istrage, RAS je iznio dva argumenta u pogledu dokapitalizacije: prvo, da je ta mjera samo djelomično provedena i, drugo, da se ticala financiranja na koje je Saremar imao zakonsko pravo. Kao što je već rečeno, RAS nije tvrdio da bi ta mjera predstavljala potporu za restrukturiranje u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. Štoviše, kao što je ranije objašnjeno, RAS nije komentirao spojivost mjere s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(297)

Tijekom istrage, RAS je iznio dva argumenta u pogledu dokapitalizacije: prvo, da je ta mjera samo djelomično provedena i, drugo, da se ticala financiranja na koje je Saremar imao zakonsko pravo. Kao što je već rečeno, RAS nije tvrdio da bi ta mjera predstavljala potporu za restrukturiranje u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. Štoviše, kao što je ranije objašnjeno, RAS nije komentirao spojivost mjere s unutarnjim tržištem.

| (298) | Unatoč tomu, Komisija smatra da se Saremar treba okvalificirati kao poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje i stoga ima pravo na potporu za restrukturiranje. Dokapitalizacija predstavlja potporu za restrukturiranje koja se mora ocijeniti na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, kako bi se utvrdilo može li ona biti spojiva s unutarnjim tržištem prema članku 107. stavku 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(298)

Unatoč tomu, Komisija smatra da se Saremar treba okvalificirati kao poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje i stoga ima pravo na potporu za restrukturiranje. Dokapitalizacija predstavlja potporu za restrukturiranje koja se mora ocijeniti na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, kako bi se utvrdilo može li ona biti spojiva s unutarnjim tržištem prema članku 107. stavku 3. UFEU-a.

| (299) | Budući da kriteriji sukladnosti utvrđeni u Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje nisu ispunjeni (vidjeti ponajprije razloge navedene u uvodnim izjavama 272.–279., Komisija zaključuje da naknade isplaćene Saremaru predstavljaju nesukladnu potporu za restrukturiranje poduzeću u teškoćama. Ta se mjera stoga ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(299)

Budući da kriteriji sukladnosti utvrđeni u Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje nisu ispunjeni (vidjeti ponajprije razloge navedene u uvodnim izjavama 272.–279., Komisija zaključuje da naknade isplaćene Saremaru predstavljaju nesukladnu potporu za restrukturiranje poduzeću u teškoćama. Ta se mjera stoga ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

7.3.3.   ZAKLJUČAK

| (300) | Sljedeće mjere koje je RAS proveo u korist Saremara predstavljaju državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem:






  (a) | naknada u iznosu od 10 milijuna EUR za prometovanje na dvjema dodatnim linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom, koja je odobrena Regionalnim zakonom 15. od 7. kolovoza 2012. i stvarno isplaćena Saremaru u dvije tranše, 6. studenog 2012. i 3. prosinca 2012.; |
| --- | --- | --- |

(300)

Sljedeće mjere koje je RAS proveo u korist Saremara predstavljaju državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem:

(a)

naknada u iznosu od 10 milijuna EUR za prometovanje na dvjema dodatnim linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom, koja je odobrena Regionalnim zakonom 15. od 7. kolovoza 2012. i stvarno isplaćena Saremaru u dvije tranše, 6. studenog 2012. i 3. prosinca 2012.;

| (b) | Dokapitalizacija u iznosu od 6 099 961 EUR za koju je odluka donesena 15. lipnja 2012. (od čega je 824 309,69 EUR plaćeno 11. srpnja 2012.). |
| --- | --- |

(b)

Dokapitalizacija u iznosu od 6 099 961 EUR za koju je odluka donesena 15. lipnja 2012. (od čega je 824 309,69 EUR plaćeno 11. srpnja 2012.).

| (301) | Plaćanje promidžbenih aktivnosti i pisma podrške ne uključuju državnu potporu Saremaru. |
| --- | --- |

(301)

Plaćanje promidžbenih aktivnosti i pisma podrške ne uključuju državnu potporu Saremaru.

7.4.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (302) | Predmetne mjere potpore nespojive su s unutarnjim tržištem. Italija je nezakonito provela predmetnu potporu, što predstavlja povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(302)

Predmetne mjere potpore nespojive su s unutarnjim tržištem. Italija je nezakonito provela predmetnu potporu, što predstavlja povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (303) | Sukladno UFEU-u i utvrđenoj sudskoj praksi Suda, Komisija je nadležna donijeti odluku prema kojoj država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu (56) u trenutku kada utvrdi da je ona nespojiva s unutarnjim tržištem. Sukladno ustaljenoj sudskoj praksi, obveza države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem ima za cilj ponovnu uspostavu prethodno postojećeg stanja (57). U tom kontekstu, Sud je utvrdio da je taj cilj postignut onoga trenutka kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni kao nezakonita potpora, pri čemu on gubi pravo na pogodnost koju je uživao u odnosu na svoje tržišne konkurente, te se ponovno uspostavlja situacija koja je postojala prije plaćanja potpore (58). |
| --- | --- |

(303)

Sukladno UFEU-u i utvrđenoj sudskoj praksi Suda, Komisija je nadležna donijeti odluku prema kojoj država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu (56) u trenutku kada utvrdi da je ona nespojiva s unutarnjim tržištem. Sukladno ustaljenoj sudskoj praksi, obveza države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem ima za cilj ponovnu uspostavu prethodno postojećeg stanja (57). U tom kontekstu, Sud je utvrdio da je taj cilj postignut onoga trenutka kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni kao nezakonita potpora, pri čemu on gubi pravo na pogodnost koju je uživao u odnosu na svoje tržišne konkurente, te se ponovno uspostavlja situacija koja je postojala prije plaćanja potpore (58).

56

57

58

| (304) | Nastavno na sudsku praksu, člankom 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (59) utvrđeno je da „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore.” |
| --- | --- |

(304)

Nastavno na sudsku praksu, člankom 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (59) utvrđeno je da „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore.”

59

| (305) | Stoga, budući da se mjere utvrđene u uvodnoj izjavi 300. smatraju nezakonitom i nesukladnom državnom potporom, iznosi potpore iz tih mjera koji su već dodijeljeni, tj. 10 824 309,69 EUR moraju se vratiti kako bi se ponovno uspostavilo stanje koje je na tržištu vladalo prije dodjele tih potpora. |
| --- | --- |

(305)

Stoga, budući da se mjere utvrđene u uvodnoj izjavi 300. smatraju nezakonitom i nesukladnom državnom potporom, iznosi potpore iz tih mjera koji su već dodijeljeni, tj. 10 824 309,69 EUR moraju se vratiti kako bi se ponovno uspostavilo stanje koje je na tržištu vladalo prije dodjele tih potpora.

| (306) | Ova se Odluka ne odnosi na i ne dovodi u pitanje bilo koja druga pitanja obuhvaćena Odlukama iz 2011. i 2012. ili na koja su Komisiji pozornost skrenule zainteresirane strane tijekom istrage pokrenute temeljem tih Odluka, |
| --- | --- |

(306)

Ova se Odluka ne odnosi na i ne dovodi u pitanje bilo koja druga pitanja obuhvaćena Odlukama iz 2011. i 2012. ili na koja su Komisiji pozornost skrenule zainteresirane strane tijekom istrage pokrenute temeljem tih Odluka,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Mjere državne potpore koja je temeljem Regionalnog zakona 15. od 7. kolovoza 2012. dodijeljena Saremaru u obliku naknade za obavljanje javne usluge te u obliku injekcije kapitala o kojoj je 15. lipnja 2012. odlučila Skupština dioničara Saremara nespojive su s unutarnjim tržištem. Italija je nezakonito provela predmetnu potporu što predstavlja povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Plaćanje promidžbenih aktivnosti i pisma podrške ne uključuju državnu potporu Saremaru.

Članak 2.

1.   Italija od korisnika mora povratiti potporu nespojivu s unutarnjim tržištem spomenutu u članku 1. stavku 1.

2.   Na iznose za povrat obračunava se kamata od dana na koji su ti iznosi stavljeni na raspolaganje primateljima do njihovog stvarnog povrata.

3.   Obračunava se složena kamata u skladu s Poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (60) i Uredbom Komisije (EZ) br. 271/2008 (61) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004.

Članak 3.

1.   Povrat potpore iz članka 1. stupa na snagu odmah i odmah proizvodi učinak.

2.   Italija mora osigurati provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od datuma priopćenja ove Odluke.

Članak 4.

1.   U roku od dva mjeseca od priopćenja ove Odluke, Italija mora dostaviti sljedeće informacije:

| (a) | ukupan iznos (glavnica i kamata na iznos povrata državne potpore) koji se treba povratiti od korisnika; |
| --- | --- |

(a)

ukupan iznos (glavnica i kamata na iznos povrata državne potpore) koji se treba povratiti od korisnika;

| (b) | detaljan opis mjera koje su već poduzete i koje se planiraju poduzeti radi usklađivanja s ovom Odlukom; |
| --- | --- |

(b)

detaljan opis mjera koje su već poduzete i koje se planiraju poduzeti radi usklađivanja s ovom Odlukom;

| (c) | dokumente kojima se dokazuje da je primateljima naređen povrat potpore. |
| --- | --- |

(c)

dokumente kojima se dokazuje da je primateljima naređen povrat potpore.

2.   Italija mora stalno izvješćivati Komisiju o napretku nacionalnih mjera koje poduzima radi primjene ove Odluke sve do završetka povrata potpore dane na temelju sustava iz članka 1. Dužna je odmah dostaviti, na jednostavan zahtjev Komisije, informacije o mjerama koje je već poduzela i koje planira poduzeti radi usklađivanja s ovom Odlukom. Također je dužna dostaviti detaljne informacije o iznosima potpore i kamati na iznos povrata državne potpore koje je već povratila od primatelja.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. siječnja 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  
  SL C 28, 1.2.2012., str. 18. i SL C 84, 22.3.2013., str. 58.

1

(2)  
  SL C 28, 1.2.2012., str. 18.

2

(3)  Od 2004., bivšu grupu Tirrenia osnovale su Tirrenia di Navigazione S.p.A, Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. i Caremar – Campania Regionale Marittima S.p.A.

3

(4)  
  SL C 84, 22.3.2013., str. 58.

4

(5)  Fintecna je poduzeće koje je u punom vlasništvu talijanskog Ministarstva gospodarstva i financija, a specijalizirano je za upravljanje vlasničkim udjelima i privatizacijskim procesima, kao i za bavljenje projektima za racionalizaciju i restrukturiranje poduzeća koja su suočena s industrijskim, financijskim ili organizacijskim poteškoćama.

5

(6)  Temeljem zakona iz 2009. poslovni ogranak koji upravlja vezama s Pontijskim otocima odvojen je od Caremara i prenesen na regiju Lacij.

6

(7)  Članak 19. stavak 10. zakona iz 2009.

7

(8)  Predmet I743 – Cijene trajektnog prijevoza do/od Sardinije, o navodnom kršenju članka 101. UFEU-a od strane privatnih tržišnih natjecatelja (Onorato Participazioni S.r.l., Moby S.p.a., Marinsvest S.r.l., Investitori Associati SGR S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., SNAV S.p.a., Lotta Maritime S.A., Forship S.p.a, Clessidra SGR S.p.a. i L19 S.p.a.) na određenim linijama koje povezuju Sardiniju s kopnom.

8

(9)  Svakodnevna veza od 1. travnja 2012.

9

(10)  3 dana u tjednu od 1. lipnja 2012. do 19. lipnja 2012. i od 4. rujna 2012. do 15. rujna 2012.

10

(11)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, stranica 359, dostupno na: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

11

(12)  SNAV je prometovao na liniji Olbia – Civitavecchia do svibnja 2011. kada ga je zamijenio GNV.

12

(13)  Vidjeti bilješku 8.

13

(14)  Odluka NCA-a br. 24033 od 31. listopada 2012., SP136 – Saremar - Sardegna Regionale Marittima/Routes Civitavecchia – Golfo degli Aranci e Vado Ligure – Porto Torres.

14

(15)  CIN su u studenom 2010. osnovali Grimaldi, Marinvest i Moby radi sudjelovanja u natječaju za kupovinu Tirrenije. Početkom 2011. Marinvest (koji upravlja SNAV-om) stekao je upravljačka prava nad GNV-om; isto tako, u ožujku 2011. Moby je prenio svoje dionice u CIN-u na svog većinskog dioničara Onorato Participazioni. Prema tome, u ožujku 2011. glavni dioničari CIN-a bili su Onorato Participazioni (koji je upravljao Mobyjem) i Marinvest (koji je upravljao GNV-om i SNAV-om).

15

(16)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ-a o koncentracijama ) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

16

(17)  Odlukom br. 23650 od 21. lipnja 2012., C11613, NCA je pod određenim uvjetima odobrila kupovinu ogranka Tirrenije od strane CIN-a koji je u zajedničkom vlasništvu Mobyja (40 %), L19-a (30 %), Gruppo Investimenti Portuali S.p.A. (20 %), Shipping Investment S.r.l. (10 %). NCA je nametnula određene uvjete koji se, između ostalog, tiču neprimjene code-sharing sporazuma između Mobyja i CIN-a tijekom razdoblja od 2012. do 2016. te primjene onakvih cijena vožnje na linijama Civitavecchia - Olbia, Genova - Porto Torres i Genova - Olbia kojima bi se zadržao prosječni prihod po jedinici koji je Moby ostvario u ljeto 2009. (izuzev povećanja koje se izravno može pripisati rastu troškova brodskog goriva). CIN/Tirrenia zamijenit će Moby na liniji Genova – Porto Torres. Na liniji Civitavecchia – Olbia Moby i CIN prenijet će na druge operatore 10 % kapaciteta u ljetnim sezonama 2013. i 2014.

17

(18)  SNAV je tradicionalno prometovao na toj liniji do svibnja 2011.

18

(19)  Odluka NCA-a br. 24418 od 18. lipnja 2013., C11613B.

19

(20)  Projekt Bonus Sardo – Vacanza odobren je s ciljem promicanja i potpore turizmu na Sardiniji. Prema projektu, troškovi trajektnog prijevoza (najviše u iznosu od 90 EUR za skupine od najmanje dva putnika) nadoknađeni su izravno putnicima koji su u ljeto 2011. putovali do/od Sardinije i tamo zatražili smještaj u trajanju od najmanje tri noći.

20

(21)  Nakon korištenja zakonske pričuve i zarade iz prethodne financijske godine.

21

(22)  Predmet C-280/00 – Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg [2003] ECR I-7747.

22

Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg

(23)  Odluka Komisije 2005/842/EZ od 28. studenog 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 312, 29.11.2005., str. 67).

23

(24)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

24

(25)  
  SL C 8, 11.1.2012., str. 15.

25

(26)  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1.)

26

(27)  Uredba (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (SL L 293, 31.10.2008., str. 3).

27

(28)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 3577/92 od 7. prosinca 1992. o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prometu unutar država članica (pomorska kabotaža) (SL L 364, 12.12.1992., str. 7.).

28

(29)  Dokument se poziva na Relazione al bilancio 2011.

29

(30)  Vidjeti, mutatis mutandis, Spojene predmete C-214/12 P, C-215/12 P, C-223/12 P, Land Burgenland protiv Komisije, presuda od 24. listopada 2013., još nije objavljena u ECR-u, stavak 56.

30

mutatis mutandis

(31)  Spojeni predmeti C-214/12 P, C-215/12 P, C-223/12 P, citirani, stavak 57.

31

(32)  Kao što je potvrdio NCA, Sardinijske luke Olbia i Golfo Aranci mogu se smatrati zamjenjivima u pogledu potražnje. Isto vrijedi i za ligurijske luke Genovu i Vado Ligure.

32

(33)  Vidjeti stavak 47. i 48. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadudodijeljenu za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL C 8, 11.1.2012., str. 4.).

33

(34)  Odluka 27/4.

34

(*1)  Covered by the obligation of professional secrecy.

*1

(35)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, stranica 360, dostupno na: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

35

(36)  Predmet T-289/03 BUPA i ostali protiv Komisije [2008] ECR II-81, stavak 96. Vidjeti također Mišljenje nezavisnog odvjetnika Tizzana u predmetu C-53/00 Ferring, ECR I-9069 i Mišljenje nezavisnog odvjetnika Jacobsa u predmetu C-126/01, GEMO, [2003] ECR I-13769.

36

BUPA i ostali protiv Komisije

Ferring

GEMO,

(37)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa

37

(38)  Komunikacija Komisije C(2004)43 - Smjernice Zajednice o državnim potporama u pomorskom prometu (SL C 13, 17.1.2004., str. 3.)

38

(39)  Presuda Suda u predmetu C-205/1999 Analir i ostali [2001] ECR I-1271.

39

(40)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija kojom se ažurira i ispravlja Komunikacija o tumačenju Uredbe Vijeća br. 3577/92 o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prometu između država članica (pomorska kabotaža), COM(2003) 595 završna verzija, 22. prosinca 2003.

40

(41)  Odluka NCA-a o spajanju Tirrenije i CIN-a, tablica 3.

41

(42)  Odluka NCA-a o spajanju Tirrenije i CIN-a, stavak 45.

42

(43)  Odluka NCA-a o spajanju Tirrenije i CIN-a, stavak 46.

43

(44)  Najviše 40 polazaka u oba smjera tijekom godine.

44

(45)  Najviše 40 polazaka u oba smjera tijekom razdoblja od lipnja do rujna, Božićnih i Uskrsnih blagdana.

45

(46)  Predmet C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG protiv BVVG Bodenverwertungs- und - verwaltungs GmbH [2010] ECR I-13083, stavak 39.

46

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG

BVVG Bodenverwertungs- und - verwaltungs GmbH

(47)  Predmet C-261/89 Italija protiv Komisije [1991] ECR I-4437, stavak 8.; Spojeni predmeti C-278/92 do C-280/92 Španjolska protiv Komisije, citirani gore, stavak 21.; Predmet C-42/93 Španjolska protiv Komisije [1994] ECR I-4175, stavak 13.

47

(48)  Vidjeti točke 3.1. i 3.2. Priopćenja o kreditiranju izvoza, obavijest Komisije u vezi s Primjenom članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u [sada 107. i 108. TFEU-a] na udjele javnih vlasti, Bilten EK-a 9-1984, i Priopćenje Komisije državama članicama o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o EZ-u i članka 5. Direktive Komisije 80/723/EEZ na javna poduzeća u proizvodnom sektoru (SL C 307, 13.11.1993., str. 3).

48

Primjenom članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u [sada 107. i 108. TFEU-a] na udjele javnih vlasti

(49)  Priopćenje Komisije državama članicama o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u i članka 5. Direktive Komisije 80/723/EEZ javnim poduzećima u proizvodnom sektoru (SL C 307, 13.11.1993., str. 3.).

49

(50)  Vidjeti priopćenje Komisije državama članicama o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u, stavak 36.

50

(51)  Vidjeti, primjerice, odluku Suda u predmetu C-372/97 Italija protiv Komisije [2004] ECR I-3679, stavak 44.

51

Italija

Komisije

(52)  C-364/90 – Italija protiv Komisije [1993] ECR I-2097, stavak 20.

52

Italija protiv Komisije

(53)  Predmet C-410/04 – Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) protiv Comune di Bari and AMTAB Servizio S.p.A.

53

Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) protiv Comune di Bari and AMTAB Servizio S.p.A

(54)  http://www.sardiniapost.it/wp-content/uploads/2013/10/Bilancio-Saremar-2012.61-78.pdf.

54

(55)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, stranica 359., dostupno na: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

55

(56)  Predmet C-70/72 Komisija protiv Njemačke, stavak 13.

56

Komisija protiv Njemačke

(57)  Spojeni predmeti C-278/92, C-279/92 i C-280/92 Španjolska protiv Komisije, stavak 75.

57

Španjolska protiv Komisije

(58)  Predmet C-75/97 Belgija protiv Komisije, stavci 64.- 65.

58

Belgija protiv Komisije

(59)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

59

(60)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

60

(61)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 82, 25.3.2008., str. 1.).

61

---

PRILOG

Informacije o iznosima primljene potpore, potpore koja se treba vratiti i koja je već vraćena

| Naziv korisnika | Ukupni iznos potpore koja je primljena u okviru programa (1) | Ukupni iznos potpore koju treba vratiti (1)

  (Glavnica) | Ukupni iznos koji je već nadoknađen (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Kamate na povrat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Naziv korisnika

Ukupni iznos potpore koja je primljena u okviru programa (1)

Ukupni iznos potpore koju treba vratiti (1)

(Glavnica)

Ukupni iznos koji je već nadoknađen (1)

Glavnica

Kamate na povrat

---

(1)  U milijunima nacionalne valute

---

| 22.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 49/64

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/262

оd 14. veljače 2018.

o predloženoj građanskoj inicijativi pod nazivom „We are a welcoming Europe, let us help!”

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 895)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi (1), a posebno njezin članak 4.,

budući da:

| (1) | Predmet predložene građanske inicijative pod nazivom „We are a welcoming Europe, let us help!” odnosi se na sljedeće: „Vlade se jedva uspijevaju nositi s migracijama. Većini nas je stalo i želimo pomoći ljudima u nevolji. Milijuni građana ponudili su svoju pomoć. Želimo da se čuje naš glas. Želimo Europu dobrodošlice! Pozivamo Europsku komisiju na djelovanje.” |
| --- | --- |

(1)

Predmet predložene građanske inicijative pod nazivom „We are a welcoming Europe, let us help!” odnosi se na sljedeće: „Vlade se jedva uspijevaju nositi s migracijama. Većini nas je stalo i želimo pomoći ljudima u nevolji. Milijuni građana ponudili su svoju pomoć. Želimo da se čuje naš glas. Želimo Europu dobrodošlice! Pozivamo Europsku komisiju na djelovanje.”

| (2) | Navedeni ciljevi predložene građanske inicijative jesu sljedeći: „1. Građani diljem Europe žele pomoći izbjeglicama da pronađu siguran dom i započnu novi život. Od Komisije tražimo da izravno podupre lokalne skupine koje pomažu izbjeglicama kojima su izdane nacionalne vize. 2. Nitko ne bi smio podlijegati kaznenom progonu ili novčanoj kazni zbog pružanja humanitarne pomoći ili skloništa. Tražimo od Komisije da zaustavi vlade koje kažnjavaju volontere. 3. Svatko ima pravo na pravdu. Tražimo od Komisije da osigura učinkovitije načine i pravila za zaštitu svih žrtava iskorištavanja radnika i kaznenih djela u Europi i svih žrtava povreda ljudskih prava na našim granicama.” |
| --- | --- |

(2)

Navedeni ciljevi predložene građanske inicijative jesu sljedeći: „1. Građani diljem Europe žele pomoći izbjeglicama da pronađu siguran dom i započnu novi život. Od Komisije tražimo da izravno podupre lokalne skupine koje pomažu izbjeglicama kojima su izdane nacionalne vize. 2. Nitko ne bi smio podlijegati kaznenom progonu ili novčanoj kazni zbog pružanja humanitarne pomoći ili skloništa. Tražimo od Komisije da zaustavi vlade koje kažnjavaju volontere. 3. Svatko ima pravo na pravdu. Tražimo od Komisije da osigura učinkovitije načine i pravila za zaštitu svih žrtava iskorištavanja radnika i kaznenih djela u Europi i svih žrtava povreda ljudskih prava na našim granicama.”

| (3) | Ugovorom o Europskoj uniji (UEU) jača se status građanina Unije i poboljšava daljnje demokratsko funkcioniranje Unije tako što se osigurava da, među ostalim, svaki građanin ima pravo na sudjelovanje u demokratskom životu Unije putem europske građanske inicijative. |
| --- | --- |

(3)

Ugovorom o Europskoj uniji (UEU) jača se status građanina Unije i poboljšava daljnje demokratsko funkcioniranje Unije tako što se osigurava da, među ostalim, svaki građanin ima pravo na sudjelovanje u demokratskom životu Unije putem europske građanske inicijative.

| (4) | Stoga bi postupci i uvjeti potrebni za građansku inicijativu trebali biti jasni, jednostavni, prilagođeni korisnicima i proporcionalni vrsti građanske inicijative kako bi se njima potaknulo sudjelovanje građana, a Unija učinila dostupnijom. |
| --- | --- |

(4)

Stoga bi postupci i uvjeti potrebni za građansku inicijativu trebali biti jasni, jednostavni, prilagođeni korisnicima i proporcionalni vrsti građanske inicijative kako bi se njima potaknulo sudjelovanje građana, a Unija učinila dostupnijom.

| (5) | Mogu se donijeti pravni akti Unije u svrhu provedbe Ugovorâ:






  — | u vezi s kontrolama osoba koje prelaze vanjske granice, na temelju članka 77. stavka 2. točke (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- | --- |

(5)

Mogu se donijeti pravni akti Unije u svrhu provedbe Ugovorâ:

—

u vezi s kontrolama osoba koje prelaze vanjske granice, na temelju članka 77. stavka 2. točke (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | kojima se uređuje zajednički europski sustav azila, na temelju članka 78. stavka 2. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

kojima se uređuje zajednički europski sustav azila, na temelju članka 78. stavka 2. UFEU-a,

| — | kojima se predviđaju mjere za potrebe zajedničke politike useljavanja čiji je cilj u svim fazama osigurati učinkovito upravljanje migracijskim tokovima, pravedno postupanje prema državljanima trećih zemalja koji zakonito borave u državama članicama te sprečavanje nezakonitog useljavanja i trgovanja ljudima i jačanje mjera za njihovo suzbijanje, na temelju članka 79. stavka 2. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

kojima se predviđaju mjere za potrebe zajedničke politike useljavanja čiji je cilj u svim fazama osigurati učinkovito upravljanje migracijskim tokovima, pravedno postupanje prema državljanima trećih zemalja koji zakonito borave u državama članicama te sprečavanje nezakonitog useljavanja i trgovanja ljudima i jačanje mjera za njihovo suzbijanje, na temelju članka 79. stavka 2. UFEU-a,

| — | kojima se utvrđuju minimalna pravila o pravima žrtava kaznenih djela potrebna kako bi se olakšalo uzajamno priznavanje presuda i sudskih odluka te policijska i pravosudna suradnja u kaznenim stvarima s prekograničnim elementima, na temelju članka 82. stavka 2. točke (c) UFEU-a, |
| --- | --- |

—

kojima se utvrđuju minimalna pravila o pravima žrtava kaznenih djela potrebna kako bi se olakšalo uzajamno priznavanje presuda i sudskih odluka te policijska i pravosudna suradnja u kaznenim stvarima s prekograničnim elementima, na temelju članka 82. stavka 2. točke (c) UFEU-a,

| — | kojima se utvrđuju minimalna pravila o definiranju kaznenih djela i sankcija u pojedinim područjima, na temelju članka 83. stavaka 1. i 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

—

kojima se utvrđuju minimalna pravila o definiranju kaznenih djela i sankcija u pojedinim područjima, na temelju članka 83. stavaka 1. i 2. UFEU-a.

| (6) | Kada je riječ o drugoj sastavnici predložene građanske inicijative, nadležnosti Unije na temelju članka 83. UFEU-a ograničene su na način da se Uniji dodjeljuje nadležnost za donošenje minimalnih pravila o definiranju kaznenih dijela, ali člankom 83. UFEU-a nije omogućeno da se državama članicama zabrani da prema vlastitom nahođenju kažnjavaju druge vrste ponašanja, uključujući djela povezana s nezakonitim useljavanjem. |
| --- | --- |

(6)

Kada je riječ o drugoj sastavnici predložene građanske inicijative, nadležnosti Unije na temelju članka 83. UFEU-a ograničene su na način da se Uniji dodjeljuje nadležnost za donošenje minimalnih pravila o definiranju kaznenih dijela, ali člankom 83. UFEU-a nije omogućeno da se državama članicama zabrani da prema vlastitom nahođenju kažnjavaju druge vrste ponašanja, uključujući djela povezana s nezakonitim useljavanjem.

| (7) | Međutim, drugu sastavnicu predložene građanske inicijative trebalo bi ispitati i u svjetlu članka 79. UFEU-a. Na temelju te odredbe pravni akti Unije u svrhu provedbe Ugovorâ za potrebe zajedničke politike useljavanja čiji je cilj u svim fazama osigurati učinkovito upravljanje migracijskim tokovima te sprečavanje nezakonitog useljavanja i trgovine ljudima i jačanje mjera za njihovo suzbijanje mogu se, među ostalim, donijeti i u području nezakonitog useljavanja i neovlaštenog boravka, uključujući udaljavanje i repatrijaciju osoba koje neovlašteno borave. |
| --- | --- |

(7)

Međutim, drugu sastavnicu predložene građanske inicijative trebalo bi ispitati i u svjetlu članka 79. UFEU-a. Na temelju te odredbe pravni akti Unije u svrhu provedbe Ugovorâ za potrebe zajedničke politike useljavanja čiji je cilj u svim fazama osigurati učinkovito upravljanje migracijskim tokovima te sprečavanje nezakonitog useljavanja i trgovine ljudima i jačanje mjera za njihovo suzbijanje mogu se, među ostalim, donijeti i u području nezakonitog useljavanja i neovlaštenog boravka, uključujući udaljavanje i repatrijaciju osoba koje neovlašteno borave.

| (8) | Stoga predložena građanska inicijativa nije očito izvan okvira Komisijinih ovlasti da podnese prijedlog pravnog akta Unije u svrhu provedbe Ugovorâ. |
| --- | --- |

(8)

Stoga predložena građanska inicijativa nije očito izvan okvira Komisijinih ovlasti da podnese prijedlog pravnog akta Unije u svrhu provedbe Ugovorâ.

| (9) | Nadalje, osnovan je građanski odbor i imenovane su osobe za kontakt u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe, a predložena građanska inicijativa nije očito uvredljiva, isprazna i uznemirujuća niti u očitoj suprotnosti s vrijednostima Unije utvrđenima u članku 2. UEU-a. |
| --- | --- |

(9)

Nadalje, osnovan je građanski odbor i imenovane su osobe za kontakt u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe, a predložena građanska inicijativa nije očito uvredljiva, isprazna i uznemirujuća niti u očitoj suprotnosti s vrijednostima Unije utvrđenima u članku 2. UEU-a.

| (10) | Stoga bi predloženu građansku inicijativu pod nazivom „We are a welcoming Europe, let us help!” trebalo registrirati, |
| --- | --- |

(10)

Stoga bi predloženu građansku inicijativu pod nazivom „We are a welcoming Europe, let us help!” trebalo registrirati,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Registrira se predložena građanska inicijativa pod nazivom „We are a welcoming Europe, let us help!”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu 15. veljače 2018.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena organizatorima (članovima građanskog odbora) predložene građanske inicijative pod nazivom „We are a welcoming Europe, let us help!” koju kao osobe za kontakt zastupaju gđa Isabelle CHOPIN i gđa Emma BONINO.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. veljače 2018.

Za Komisiju

Frans TIMMERMANS

Potpredsjednik

---

(1)  
  SL L 65, 11.3.2011., str. 1.

1

---

| 22.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 49/66

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/263

оd 20. veljače 2018.

o izmjeni Provedbene odluke 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 889)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (3), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Provedbenom odlukom Komisije 2014/709/EU (4) utvrđuju se mjere kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama, u kojima su zabilježeni slučajevi te bolesti kod domaćih ili divljih svinja (predmetne države članice). U dijelovima I. do IV. Priloga toj provedbenoj odluci utvrđuju se i popisuju određena područja u predmetnim državama članicama razvrstana prema razini rizika s obzirom na epidemiološku situaciju u pogledu te bolesti. Cilj mjera kontrole utvrđenih u toj provedbenoj odluci smanjenje je rizika od širenja te bolesti. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom odlukom Komisije 2014/709/EU (4) utvrđuju se mjere kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama, u kojima su zabilježeni slučajevi te bolesti kod domaćih ili divljih svinja (predmetne države članice). U dijelovima I. do IV. Priloga toj provedbenoj odluci utvrđuju se i popisuju određena područja u predmetnim državama članicama razvrstana prema razini rizika s obzirom na epidemiološku situaciju u pogledu te bolesti. Cilj mjera kontrole utvrđenih u toj provedbenoj odluci smanjenje je rizika od širenja te bolesti.

| (2) | Afrička svinjska kuga virusna je bolest domaćih i divljih svinja koja može imati ozbiljne socijalne i ekonomske posljedice. Premještanje zaraženih životinja i kontaminiranih svinjskih proizvoda te nezakonito odlaganje lešina glavni su načini širenja te bolesti. Iznimno je važno izbjeći širenje afričke svinjske kuge uzrokovano ljudskim djelovanjem. U skladu s time i kako bi osigurale da putnici, uključujući i putnike u cestovnom prometu, budu zaista informirani o mjerama kontrole zdravlja životinja iz Provedbene odluke 2014/709/EU, među ostalim i o ograničenjima premještanja svinja i svinjskih proizvoda, države članice trebale bi osigurati da prijevoznici u putničkom prijevozu i poštanske službe skreću pozornost putnika koji putuju iz područja navedenih u Prilogu toj provedbenoj odluci na navedene mjere kontrole zdravlja životinja. Te bi obavijesti trebale biti prilagođene razini rizika od unošenja bolesti. Osim toga, nadležna tijela predmetnih država članica trebala bi koordiniranim djelovanjem osigurati primjerenost informacija objavljenih u okviru posebnih kampanja podizanja svijesti javnosti. |
| --- | --- |

(2)

Afrička svinjska kuga virusna je bolest domaćih i divljih svinja koja može imati ozbiljne socijalne i ekonomske posljedice. Premještanje zaraženih životinja i kontaminiranih svinjskih proizvoda te nezakonito odlaganje lešina glavni su načini širenja te bolesti. Iznimno je važno izbjeći širenje afričke svinjske kuge uzrokovano ljudskim djelovanjem. U skladu s time i kako bi osigurale da putnici, uključujući i putnike u cestovnom prometu, budu zaista informirani o mjerama kontrole zdravlja životinja iz Provedbene odluke 2014/709/EU, među ostalim i o ograničenjima premještanja svinja i svinjskih proizvoda, države članice trebale bi osigurati da prijevoznici u putničkom prijevozu i poštanske službe skreću pozornost putnika koji putuju iz područja navedenih u Prilogu toj provedbenoj odluci na navedene mjere kontrole zdravlja životinja. Te bi obavijesti trebale biti prilagođene razini rizika od unošenja bolesti. Osim toga, nadležna tijela predmetnih država članica trebala bi koordiniranim djelovanjem osigurati primjerenost informacija objavljenih u okviru posebnih kampanja podizanja svijesti javnosti.

| (3) | Rizik od širenja afričke svinjske kuge među divljim životinjama povezan je s prirodnim sporim širenjem te bolesti u populacijama divljih svinja i rizicima povezanima s ljudskim djelovanjem, kao što su pokazali nedavni slučajevi epidemiološkog razvoja te bolesti u Uniji i kao što navodi Europska agencija za sigurnost hrane u znanstvenom mišljenju Odbora za zdravlje i dobrobit životinja od 14. srpnja 2015., znanstvenom izvješću o epidemiološkim analizama afričke svinjske kuge u baltičkim državama i Poljskoj objavljenom 23. ožujka 2017. i znanstvenom izvješću o epidemiološkim analizama afričke svinjske kuge u baltičkim državama i Poljskoj objavljenom 7. studenoga 2017. (5) Kako bi se u obzir uzele nedavne promjene u epidemiološkom razvoju afričke svinjske kuge u Uniji i proaktivno odgovorilo na rizike povezane s tom bolesti, trebalo bi utvrditi dostatno velika područja većeg rizika u Poljskoj i uvrstiti ih na popise u dijelovima I. i II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Rizik od širenja afričke svinjske kuge među divljim životinjama povezan je s prirodnim sporim širenjem te bolesti u populacijama divljih svinja i rizicima povezanima s ljudskim djelovanjem, kao što su pokazali nedavni slučajevi epidemiološkog razvoja te bolesti u Uniji i kao što navodi Europska agencija za sigurnost hrane u znanstvenom mišljenju Odbora za zdravlje i dobrobit životinja od 14. srpnja 2015., znanstvenom izvješću o epidemiološkim analizama afričke svinjske kuge u baltičkim državama i Poljskoj objavljenom 23. ožujka 2017. i znanstvenom izvješću o epidemiološkim analizama afričke svinjske kuge u baltičkim državama i Poljskoj objavljenom 7. studenoga 2017. (5) Kako bi se u obzir uzele nedavne promjene u epidemiološkom razvoju afričke svinjske kuge u Uniji i proaktivno odgovorilo na rizike povezane s tom bolesti, trebalo bi utvrditi dostatno velika područja većeg rizika u Poljskoj i uvrstiti ih na popise u dijelovima I. i II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU.

| (4) | Osim toga, kako bi se usmjerile mjere kontrole zdravlja životinja predviđene Provedbenom odlukom 2014/709/EU i spriječilo daljnje širenje afričke svinjske kuge te kako bi se spriječilo nepotrebno ometanje trgovine u Uniji i izbjeglo da treće zemlje uvedu neopravdane prepreke trgovini, Unijin popis područja obuhvaćenih mjerama kontrole zdravlja životinja utvrđen u Prilogu toj provedbenoj odluci trebalo bi ažurirati kako bi se uzele u obzir promjene epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Poljskoj. |
| --- | --- |

(4)

Osim toga, kako bi se usmjerile mjere kontrole zdravlja životinja predviđene Provedbenom odlukom 2014/709/EU i spriječilo daljnje širenje afričke svinjske kuge te kako bi se spriječilo nepotrebno ometanje trgovine u Uniji i izbjeglo da treće zemlje uvedu neopravdane prepreke trgovini, Unijin popis područja obuhvaćenih mjerama kontrole zdravlja životinja utvrđen u Prilogu toj provedbenoj odluci trebalo bi ažurirati kako bi se uzele u obzir promjene epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Poljskoj.

| (5) | Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Provedbena odluka 2014/709/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 15.a zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 15.a
  Obveze informiranja za države članice

  1.   Predmetne države članice osiguravaju da su prijevoznici u putničkom prijevozu, uključujući upravitelje luka i zračnih luka i putničke agencije (među ostalim i agencije koje se bave organizacijom lova), i pružatelji poštanskih usluga obvezni na odgovarajući način skrenuti pozornost svojih klijenata na mjere kontrole utvrđene u ovoj Odluci, posebice pružanjem informacija o glavnim zabranama utvrđenima u ovoj Odluci putnicima koji putuju iz područja navedenih u Prilogu ovoj Odluci i korisnicima poštanskih usluga.
  U tu svrhu predmetne države članice organiziraju i provode redovite kampanje podizanja svijesti javnosti za promicanje i širenje informacija o mjerama kontrole utvrđenima u ovoj Odluci.


  2.   Sve države članice osiguravaju da se na svim glavnim kopnenim putovima, kao što su međunarodne ceste i povezane cestovne mreže, svim putnicima na vidljiv i lako uočljiv način skreće pažnja na odgovarajuće informacije o rizicima od prenošenja afričke svinjske kuge i o mjerama kontrole utvrđenima ovom Odlukom.
  Te se informacije posebno predstavljaju na način koji je lako razumljiv putnicima koji dolaze iz područja navedenih u Prilogu ovoj Odluci ili odlaze u njih i putnicima iz trećih zemalja kojima prijeti opasnost od širenja afričke svinjske kuge.


  3.   Predmetne države članice koordiniraju napore kako bi osigurale da prijevoznici u putničkom prijevozu i pružatelji poštanskih usluga učinkovito prenose informacije iz stavka 1. točno određenoj ciljanoj publici.” |
| --- | --- |

1.

Članak 15.a zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 15.a

Obveze informiranja za države članice

1.   Predmetne države članice osiguravaju da su prijevoznici u putničkom prijevozu, uključujući upravitelje luka i zračnih luka i putničke agencije (među ostalim i agencije koje se bave organizacijom lova), i pružatelji poštanskih usluga obvezni na odgovarajući način skrenuti pozornost svojih klijenata na mjere kontrole utvrđene u ovoj Odluci, posebice pružanjem informacija o glavnim zabranama utvrđenima u ovoj Odluci putnicima koji putuju iz područja navedenih u Prilogu ovoj Odluci i korisnicima poštanskih usluga.

U tu svrhu predmetne države članice organiziraju i provode redovite kampanje podizanja svijesti javnosti za promicanje i širenje informacija o mjerama kontrole utvrđenima u ovoj Odluci.

2.   Sve države članice osiguravaju da se na svim glavnim kopnenim putovima, kao što su međunarodne ceste i povezane cestovne mreže, svim putnicima na vidljiv i lako uočljiv način skreće pažnja na odgovarajuće informacije o rizicima od prenošenja afričke svinjske kuge i o mjerama kontrole utvrđenima ovom Odlukom.

Te se informacije posebno predstavljaju na način koji je lako razumljiv putnicima koji dolaze iz područja navedenih u Prilogu ovoj Odluci ili odlaze u njih i putnicima iz trećih zemalja kojima prijeti opasnost od širenja afričke svinjske kuge.

3.   Predmetne države članice koordiniraju napore kako bi osigurale da prijevoznici u putničkom prijevozu i pružatelji poštanskih usluga učinkovito prenose informacije iz stavka 1. točno određenoj ciljanoj publici.”

| 2. | Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci. |
| --- | --- |

2.

Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. veljače 2018.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  
  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

3

(4)  Provedbena odluka Komisije 2014/709/EU od 9. listopada 2014. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke 2014/178/EU (SL L 295, 11.10.2014., str. 63.).

4

(5)  EFSA Journal 2015.;13(7):4163 [92 str.]; EFSA Journal 2017.;15(3):4732 [73 str.] i EFSA Journal 2017.;15(11):5068 [30 str.].

5

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG

DIO I.

1.   Češka

Sljedeća područja u Češkoj:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Estonija

Sljedeća područja u Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos.

5.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg. |
| --- |

powiat miejski Elbląg.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża. |
| --- |

powiat miejski Łomża.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim,

| gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim,

| gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim,

| gmina Somianka w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gmina Somianka w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów, i Latowicz w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów, i Latowicz w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim,

| gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim,

| gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim, |
| --- |

gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim,

| gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim. |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim,

| gmina Borki w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Borki w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim,

| gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

DIO II.

1.   Češka

Sljedeća područja u Češkoj:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Estonija

Sljedeća područja u Estoniji:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim,

| gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim. |
| --- |

gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim.

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim,

| gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| gmina Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim,

| gmina Chynów w powiecie grójeckim, |
| --- |

gmina Chynów w powiecie grójeckim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim. |
| --- |

gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim.

DIO III.

1.   Estonija

Sljedeća područja u Estoniji:

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

DIO IV.

Italija

Sljedeća područja u Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---