# Eiropas Savienības C 373/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 373 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 12. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 373

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 12. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 373/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8165 – Eneco / Elicio / Norther JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 373/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8166 – THOM / Stroili Oro) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 373/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8165 – Eneco / Elicio / Norther JV) (
  1
  )

Eneco / Elicio / Norther JV

1

1

2016/C 373/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8166 – THOM / Stroili Oro) (
  1
  )

THOM

Stroili Oro

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 373/03 | Euro maiņas kurss | 2 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 373/03

Euro maiņas kurss

2

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 373/04 | Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam | 3 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 373/05 | Lēmums izbeigt formālo izmeklēšanas procedūru pēc dalībvalsts atsaukuma – Valsts atbalsts – Vācija (Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. līdz 109. pants) – Komisijas paziņojums saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – Paziņojuma atsaukums – Valsts atbalsts SA.43014 16/C (ex 16/N) – Atbalsts uzņēmumam REHAU AG + Co
   (
  1
  ) | 13 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 373/04

Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam

3

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 373/05

Lēmums izbeigt formālo izmeklēšanas procedūru pēc dalībvalsts atsaukuma – Valsts atbalsts – Vācija (Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. līdz 109. pants) – Komisijas paziņojums saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – Paziņojuma atsaukums – Valsts atbalsts SA.43014 16/C (ex 16/N) – Atbalsts uzņēmumam REHAU AG + Co
   (
  1
  )

REHAU AG + Co

1

13

---

| | Labojums |
| --- | --- |
| 2016/C 373/06 | Papildinājums 2004. gada 27. aprīļa Oficiālajam Vēstnesim C 101 | 14 |

Labojums

2016/C 373/06

Papildinājums 2004. gada 27. aprīļa Oficiālajam Vēstnesim C 101

Oficiālajam Vēstnesim

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 373/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8165 – Eneco / Elicio / Norther JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 373/01)

Komisija 2016. gada 5. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8165. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8165. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 373/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8166 – THOM / Stroili Oro)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 373/02)

Komisija 2016. gada 3. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8166. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8166. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 373/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 373/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 11. oktobris

(2016/C 373/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1079 |
| JPY | Japānas jena | 114,90 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4412 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90233 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,7318 |
| CHF | Šveices franks | 1,0938 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0395 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,021 |
| HUF | Ungārijas forints | 304,43 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2712 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4885 |
| TRY | Turcijas lira | 3,4139 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4679 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4653 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5977 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5657 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5277 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 245,11 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,8020 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,4440 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5095 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 451,84 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6354 |
| PHP | Filipīnu peso | 53,817 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,1597 |
| THB | Taizemes bāts | 39,209 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,5634 |
| MXN | Meksikas peso | 20,9088 |
| INR | Indijas rūpija | 73,7760 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1079

JPY

Japānas jena

114,90

DKK

Dānijas krona

7,4412

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90233

SEK

Zviedrijas krona

9,7318

CHF

Šveices franks

1,0938

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0395

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,021

HUF

Ungārijas forints

304,43

PLN

Polijas zlots

4,2712

RON

Rumānijas leja

4,4885

TRY

Turcijas lira

3,4139

AUD

Austrālijas dolārs

1,4679

CAD

Kanādas dolārs

1,4653

HKD

Hongkongas dolārs

8,5977

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5657

SGD

Singapūras dolārs

1,5277

KRW

Dienvidkorejas vona

1 245,11

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,8020

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,4440

HRK

Horvātijas kuna

7,5095

IDR

Indonēzijas rūpija

14 451,84

MYR

Malaizijas ringits

4,6354

PHP

Filipīnu peso

53,817

RUB

Krievijas rublis

69,1597

THB

Taizemes bāts

39,209

BRL

Brazīlijas reāls

3,5634

MXN

Meksikas peso

20,9088

INR

Indijas rūpija

73,7760

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 373/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 373/3

---

Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam

(2016/C 373/04)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums (1) par spēkā esošo Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, atbilstīgi 11. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (2) (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pārskatīšanas pieprasījumu.

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pieprasījumu 2016. gada 12. jūlijā iesniedza divi ES ražotāji, Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB un PR Industrial S.r.l., (kopā saukti par “pieprasījuma iesniedzēju”), kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

2.   Pārskatāmais ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, t. i., šasijas un hidraulika (“pārskatāmais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 (Taric kodi 8427900011 un 8427900019) un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8431200011 un 8431200019).

3.   Spēkā esošie pasākumi

Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011 (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 946/2014 (4). Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 499/2009 (5) šie pasākumi tika attiecināti uz importu no Taizemes un ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2016/1346 (6) tie attiecināti uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nedaudz pārveidotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importu.

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījuma pamatā ir apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei visticamāk turpināsies.

4.1.   
  Apgalvojums par dempinga turpināšanās iespējamību

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta noteikumus, tiek uzskatīts, ka Ķīnas Tautas Republika (minēta arī kā “attiecīgā valsts”) nav tirgus ekonomikas valsts, tāpēc pieprasījuma iesniedzējs, pamatojoties uz cenu tirgus ekonomikas trešā valstī, proti, Brazīlijā, ražotājiem eksportētājiem no Ķīnas Tautas Republikas noteica normālo vērtību. Apgalvojums par dempinga turpināšanās iespējamību balstīts noteiktā normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu (EXW līmenī), kad pārskatāmo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību.

Pamatojoties uz iepriekš minēto salīdzinājumu, kas liecina par dempingu, pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka pastāv iespējamība, ka dempings no attiecīgās valsts var turpināties.

4.2.   
  Apgalvojums par kaitējuma turpināšanās iespējamību

Pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis arī pirmšķietamus pierādījumus, ka pārskatāmā ražojuma imports no attiecīgās valsts uz Savienību ir saglabājies ievērojamos apjomos absolūtā izteiksmē un tirgus daļas ziņā.

Pieprasījuma iesniedzēja sniegtie pirmšķietamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma apjoms un importa cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas Savienības ražošanas nozares cenu līmeni, tādējādi būtiski un nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību un finanšu stāvokli.

Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, no attiecīgās valsts vēl būtiski palielinoties importam par dempinga cenām, var tikt radīts papildu kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

5.   Procedūra

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, Komisija ar šo sāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

Termiņbeigu pārskatīšanā tiks noteikts, vai pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties attiecīgās valsts izcelsmes pārskatāmā ražojuma pārdošana par dempinga cenām un vai varētu atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

5.1.   
  Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvers laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču izpēte aptvers laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

5.2.   
  Dempinga turpināšanās un atkārtošanās iespējamības noteikšanas procedūra

Komisijas izmeklēšanā tiek aicināti piedalīties pārskatāmā ražojuma ražotāji eksportētāji (7) attiecīgajā valstī, ieskaitot tos, kas nesadarbojās izmeklēšanās, kuru rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi.

5.2.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

Procedūra izmeklējamo ražotāju eksportētāju izvēlei Ķīnas Tautas Republikā

Ņemot vērā, ka šajā termiņbeigu pārskatīšanā varētu būt iesaistīts liels skaits Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju skaitu, no pietiekama skaita ražotāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, ieskaitot tos, kas nesadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti pasākumi, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, minētajām personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šā paziņojuma I pielikumā noteikto informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu ražotāju eksportētāju atlasei, tā sazināsies arī ar Ķīnas Tautas Republikas attiecīgās valsts iestādēm un var sazināties ar visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt izlases izveidei svarīgu informāciju, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja būs vajadzīga izlase, tad ražotāji eksportētāji tiks atlasīti, ņemot vērā lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams izmeklēt. Visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecīgās valsts iestādēm un ražotāju eksportētāju apvienībām vajadzības gadījumā ar attiecīgās valsts iestāžu starpniecību Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir atlasīti.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm.

Visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi, būs jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Neskarot iespējamu pamatregulas 18. panta piemērošanu, uzņēmumus, kuri piekrituši iespējamai iekļaušanai izlasē, taču tajā nav iekļauti, uzskatīs par uzņēmumiem, kas sadarbojās (“izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās”).

5.2.2.   Procedūra attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī, kura nav tirgus ekonomikas valsts

Tirgus ekonomikas trešās valsts izvēle

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālo vērtību importam no Ķīnas Tautas Republikas nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī.

Lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, par atbilstošu tirgus ekonomikas valsti iepriekšējā izmeklēšanā tika izmantota Brazīlija. Šajā izmeklēšanā, pamatojoties uz informāciju, kas ietverta pieprasījumā, kā analogo valsti atkal ir paredzēts izmantot Brazīliju. Spriežot pēc Komisijai pieejamās informācijas, citi ražotāji no tirgus ekonomikas valstīm varētu būt citu starpā Indijā, Malaizijā, Šveicē, Taivānā un Turcijā. Lai galu galā izvēlētos vispiemērotāko tirgus ekonomikas trešo valsti, Komisija pārbaudīs, vai minētajās tirgus ekonomikas trešās valstīs, par kurām ir norādes, ka tur tiek ražots pārskatāmais ražojums, tas tiešām tiek ražots un pārdots. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas 10 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī izteikt piezīmes par analogās valsts izvēles atbilstību.

5.2.3.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem
   (8)
   (9)

Šajā izmeklēšanā tiek aicināti piedalīties pārskatāmā ražojuma nesaistīti importētāji no Ķīnas Tautas Republikā uz Savienību, ieskaitot tos, kas nesadarbojās izmeklēšanās, kuru rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi.

Ņemot vērā, ka šajā termiņbeigu pārskatīšanā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo nesaistīto importētāju skaitu, no pietiekama skaita nesaistīto importētāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kuri darbojas to vārdā, ieskaitot tos, kas nesadarbojās izmeklēšanās, kuru rezultātā tika noteikti šajā procedūrā pārskatāmie pasākumi, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šā paziņojuma II pielikumā noteikto informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu nesaistītu importētāju atlasei, tā var arī sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt izlases izveidei svarīgu informāciju, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir vajadzīga izlase, tad importētājus var atlasīt, ņemot vērā Savienībā pārdoto pārskatāmā ražojuma lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. Visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem un importētāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un visām zināmajām importētāju apvienībām. Šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

5.3.   
  Kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamības noteikšanas procedūra

Lai noteiktu, vai kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties, Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties Savienības ražotāji, kas ražo pārskatāmo ražojumu.

Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Ņemot vērā, ka šajā termiņbeigu pārskatīšanā ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase notiek saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija atrodama dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas iepazīties ar dokumentiem (tādēļ tām jāsazinās ar Komisiju – kontaktinformācija norādīta 5.7. punktā). Citiem Savienības ražotājiem (vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā), ieskaitot Savienības ražotājus, kas nesadarbojās izmeklēšanās, kuru rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, ja viņi uzskata, ka būtu iekļaujami izlasē, ir jāsazinās ar Komisiju 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt citu izlases izveidei svarīgu informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Visiem zināmajiem Savienības ražotājiem un/vai ražotāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas atlasītajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām. Šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

5.4.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēta dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība, saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tiks pieņemts lēmums par to, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Savienības ražotāji, importētāji un apvienības, kas tos pārstāv, lietotāji un apvienības, kas tos pārstāv, un organizācijas, kas pārstāv patērētājus, tiek aicinātas pieteikties 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Lai piedalītos izmeklēšanā, organizācijām, kas pārstāv patērētājus, šajā pašā termiņā jāparāda, ka starp to darbībām un pārskatāmo ražojumu pastāv objektīva saikne.

Personas, kas piesakās iepriekš minētajā termiņā, 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, var sniegt Komisijai informāciju par Savienības interesēm. Šo informāciju var sniegt brīvā formā vai aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Visa informācija, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniegšanas brīdī būs pamatota ar faktiem.

5.5.   
  Cita rakstiski sniedzama informācija

Visas ieinteresētās personas ar šo ir aicinātas, ievērojot šā paziņojuma noteikumus, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un pierādījumiem, kas to pamato, jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.6.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar attiecīgajām personām.

5.7.   
  Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas tieši ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi Limited
   (10). Lūgums saglabāt konfidencialitāti pienācīgi jāpamato.

Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi Limited, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi For inspection by interested parties. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieteikumus, tostarp skenētās pilnvaras un izziņas, iesniegt pa e-pastu, savukārt liela apjoma atbildes – CD-ROM vai DVD iesniedz personīgi vai nosūtot pa pastu ar ierakstītu vēstuli. Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un ir jānodrošina, lai norādītā e-pasta adrese būtu funkcionējoša oficiāla darba e-pasta adrese un e-pasts ik dienu tiktu pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, tostarp principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai, iepriekš minētajās instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajām personām.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasta adreses | : | TRADE-R654-HPT-DUMPING@ec.europa.eu
  TRADE-R654-HPT-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasta adreses

:

TRADE-R654-HPT-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-R654-HPT-INJURY@ec.europa.eu

6.   Nesadarbošanās

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību.

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

Lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti par jautājumiem, kas cita starpā attiecas uz dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas attiecīgās personas.

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu tiks pabeigta 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Iespēja pieprasīt pārskatīšanu, kas notiktu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu

Šī termiņbeigu pārskatīšana ir sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, tāpēc tās konstatējumu dēļ spēkā esošie pasākumi netiks grozīti, bet atbilstoši pamatregulas 11. panta 6. punktam tie tiks atcelti vai saglabāti.

Ja kāda ieinteresētā persona uzskata, ka ir pamats pārskatīt pasākumus tā, lai būtu iespējams grozīt pasākumus, attiecīgā persona var pieprasīt pārskatīšanu, kas notiktu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

Personas, kuras vēlas pieprasīt šādu pārskatīšanu, kas tiktu veikta neatkarīgi no šajā paziņojumā minētās termiņbeigu pārskatīšanas, var sazināties ar Komisiju, izmantojot iepriekš norādīto adresi.

10.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (11).

---

(1)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 34, 29.1.2016., 15. lpp.).

(2)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

(3)  Padomes 2011. gada 10. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1008/2011, ar ko pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts (OV L 268, 13.10.2011., 1. lpp.).

(4)  Komisijas 2014. gada 4. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 946/2014, ar kuru pēc pārskatīšanas saistībā ar “jaunu eksportētāju”, kura veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktam, groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam (OV L 265, 5.9.2014., 7. lpp.).

(5)  Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 499/2009, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, attiecina uz šā paša ražojuma importu, to nosūtot no Taizemes un deklarējot vai nedeklarējot kā Taizemes izcelsmes ražojumu (OV L 151, 16.6.2009., 1. lpp.).

(6)  Komisijas 2016. gada 8. augusta Īstenošanas regula (ES) 2016/1346, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011, kura grozīta ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2013, noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, attiecina uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nedaudz pārveidotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importu (OV L 214, 9.8.2016., 1. lpp.).

(7)  Ražotājs eksportētājs ir attiecīgās valsts uzņēmums, kas ražo pārskatāmo ražojumu un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē to uz Savienības tirgu, ieskaitot visus saistītos uzņēmumus, kuri piedalās pārskatāmā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā.

(8)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas I pielikums. Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas Regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) kādai trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

(9)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar citiem šīs izmeklēšanas aspektiem, ne tikai dempinga konstatēšanu.

(10)  Dokumentu ar norādi “Limited” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 19. pantu Pamatregulā un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (“Antidempinga nolīgums”). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(11)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

I PIELIKUMS

Image

☐ “Limited” version (Ierobežota piekļuve) (1)

☐ Version “For inspection by interested parties” (Pieejams ieinteresētajām personām)

(atzīmēt attiecīgo aili)

ANTIDEMPINGA PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS IZCELSMES AR ROKU DARBINĀMU PALIKTŅU AUTOKRĀVĒJU UN TO GALVENO DAĻU IMPORTU

INFORMĀCIJA RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU ATLASEI ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKĀ

Šī veidlapa ir paredzēta, lai palīdzētu ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā sniegt informāciju, kas nepieciešama paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.1. punktā minētajai atlasei.

Gan informācija, kam piekļuve ierobežota, gan ieinteresētajām personām pieejamā informācija jānosūta Komisijai, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

1. IDENTITĀTE UN KONTAKTINFORMĀCIJA

Norādiet šādu informāciju par uzņēmumu:

Uzņēmuma nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasta adrese

Tālrunis

Fakss

2. APGROZĪJUMS, PĀRDOŠANAS APJOMS, RAŽOŠANAS APJOMS UN RAŽOŠANAS JAUDA

Par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas definēts paziņojuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā, attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu definēto pārskatāmo ražojumu ar izcelsmi attiecīgajā valstī norādiet ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, apgrozījumu uzņēmuma uzskaites valūtā (pārdošanas apjoms eksportam uz Savienību, uz katru no 28 dalībvalstīm (2) atsevišķi un kopā, pārdošanas apjoms eksportam uz pārējo pasauli (kopā un uz 5 lielākajām importētājām valstīm) un pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū), kā arī atbilstošo apjomu. Norādiet svaru tonnās un izmantoto valūtu.

I tabula

Apgrozījums un pārdošanas apjoms

Vienības (gab.)

Vērtība uzskaites valūtā

Norādiet lietoto valūtu

Jūsu uzņēmuma ražotā pārskatāmā ražojuma pārdošanas apjoms eksportam uz Savienību (katrai no 28 dalībvalstīm atsevišķi un kopā)

Kopā:

Norādiet katru dalībvalsti:

Jūsu uzņēmuma ražotā pārskatāmā ražojuma pārdošanas apjoms eksportam uz citām pasaules valstīm

Kopā:

Norādiet piecas lielākās importētājas valstis un attiecīgos apjomus un vērtības (*)

(1) Dokuments tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(2) Eiropas Savienības 28 dalībvalstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

Image

Vienības (gab.)

Vērtība uzskaites valūtā

Norādiet lietoto valūtu

Jūsu uzņēmuma ražotā pārskatāmā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū

(*) Ja vajadzīgs, pievienojiet papildu ailes.

II tabula

Ražošana un ražošanas jauda

Vienības (gab.)

Jūsu uzņēmuma ražotā pārskatāmā ražojuma kopējais ražošanas apjoms

Jūsu uzņēmuma ražotā pārskatāmā ražojuma ražošanas jauda

3. JŪSU UZŅĒMUMA UN SAISTĪTO UZŅĒMUMU DARBĪBAS (1)

Precīzi aprakstiet uzņēmuma un visu to saistīto uzņēmumu (lūdzu, norādiet tos un to saistību ar jūsu uzņēmumu) darbības, kuri iesaistīti pārskatāmā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū). Šādas darbības varētu būt pārskatāmā ražojuma pirkšana vai ražošana uz apakšlīguma pamata, kā arī pārskatāmā ražojuma apstrāde vai tirdzniecība u. c.

Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta

Darbības

Saistība

4. CITA INFORMĀCIJA

Lūdzam sniegt visu citu attiecīgo informāciju, kas, pēc uzņēmuma ieskata, varētu būt noderīga Komisijai, veidojot izlasi.

5. APLIECINĀJUMS

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautam uzņēmumam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiek uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tiek pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šim uzņēmumam var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tas būtu sadarbojies.

Pilnvarotās amatpersonas paraksts:

Pilnvarotās amatpersonas vārds, uzvārds un amats:

Datums:

(1) Saskaņā ar 127. pantu Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja tiek izpildīts viens no šādiem nosacījumiem: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu, vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. (OV L 143, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Image

☐ “Limited” version (Ierobežota piekļuve) (1)

☐ Version “For inspection by interested parties” (Pieejams ieinteresētajām personām)

(atzīmēt attiecīgo aili)

ANTIDEMPINGA PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS IZCELSMES AR ROKU DARBINĀMU PALIKTŅU AUTOKRĀVĒJU UN TO GALVENO DAĻU IMPORTU

INFORMĀCIJA NESAISTĪTU IMPORTĒTĀJU ATLASEI

Šī veidlapa ir paredzēta, lai palīdzētu nesaistītiem importētājiem sniegt informāciju, kas nepieciešama paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.3. punktā minētajai atlasei.

Gan informācija, kam piekļuve ierobežota, gan ieinteresētajām personām pieejamā informācija jānosūta Komisijai, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

1. IDENTITĀTE UN KONTAKTINFORMĀCIJA

Norādiet šādu informāciju par uzņēmumu:

Uzņēmuma nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasta adrese

Tālrunis

Fakss

2. APGROZĪJUMS UN PĀRDOŠANAS APJOMS

Par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas definēts paziņojuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā, attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu definēto pārskatāmo ražojumu ar izcelsmi attiecīgajā valstī norādiet kopējo apgrozījumu euro (EUR) un importa Savienībā (2) apgrozījumu un apjomu un tālākpārdošanas apjomu Savienības tirgū pēc importēšanas no Ķīnas Tautas Republikas, kā arī atbilstošo apjomu. Norādiet apjomu vienībās (gab.).

Vienības (gab.)

Vērtība euro (EUR)

Kopējais uzņēmuma apgrozījums euro (EUR)

Pārskatāmā ražojuma imports Savienībā

Pārskatāmā ražojuma tālākpārdošana Savienības tirgū pēc importēšanas no Ķīnas Tautas Republikas

(1) Dokuments tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(2) Eiropas Savienības 28 dalībvalstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

Image

3. JŪSU UZŅĒMUMA UN SAISTĪTO UZŅĒMUMU DARBĪBAS (1)

Precīzi aprakstiet uzņēmuma un visu to saistīto uzņēmumu (lūdzu, norādiet tos un to saistību ar jūsu uzņēmumu) darbības, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū). Šādas darbības varētu būt pārskatāmā ražojuma pirkšana vai ražošana uz apakšlīguma pamata, kā arī pārskatāmā ražojuma apstrāde vai tirdzniecība u. c.

Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta

Darbības

Saistība

4. CITA INFORMĀCIJA

Lūdzam sniegt visu citu attiecīgo informāciju, kas, pēc uzņēmuma ieskata, varētu būt noderīga Komisijai, veidojot izlasi.

5. APLIECINĀJUMS

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautam uzņēmumam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiek uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbojās, ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šim uzņēmumam var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tas būtu sadarbojies.

Pilnvarotās amatpersonas paraksts:

Pilnvarotās amatpersonas vārds, uzvārds un amats:

Datums:

(1) Saskaņā ar 127. pantu Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja tiek izpildīts viens no šādiem nosacījumiem: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu, vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. (OV L 143, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 373/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 373/13

---

LĒMUMS IZBEIGT FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU PĒC DALĪBVALSTS ATSAUKUMA

Valsts atbalsts – Vācija

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. līdz 109. pants)

Komisijas paziņojums saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – Paziņojuma atsaukums

Valsts atbalsts SA.43014 16/C (ex 16/N) – Atbalsts uzņēmumam REHAU AG + Co

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 373/05)

Komisija ir nolēmusi izbeigt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto formālo izmeklēšanas procedūru, kas tika sākta 2016. gada 13. jūnijā attiecībā uz iepriekš minēto pasākumu, jo tā ir konstatējusi, ka Vācija 2016. gada 24. jūnijā ir atsaukusi savu paziņojumu un neturpinās šo atbalsta projektu.

---

Labojums

| 12.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 373/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 373/14

---

Papildinājums
  2004. gada 27. aprīļa Oficiālajam Vēstnesim C 101

(2016/C 373/06)

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Paziņojums

Pamatnostādnes par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu

(2004/C 101/08)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1.   IEVADS

| 1. | Līguma 81. panta 3. punktā ir paredzēts izņēmuma noteikums, ko uzņēmumi var izmantot kā pretargumentu Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpuma konstatēšanai. Nolīgumi, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības (1), uz kuriem attiecas 81. panta 1. punkts, bet kas atbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, ir spēkā un ir piemērojami, un par to nav nepieciešams iepriekšējs lēmums. |
| --- | --- |

1.

Līguma 81. panta 3. punktā ir paredzēts izņēmuma noteikums, ko uzņēmumi var izmantot kā pretargumentu Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpuma konstatēšanai. Nolīgumi, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības (1), uz kuriem attiecas 81. panta 1. punkts, bet kas atbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, ir spēkā un ir piemērojami, un par to nav nepieciešams iepriekšējs lēmums.

| 2. | Līguma 81. panta 3. punktu var piemērot gan atsevišķiem gadījumiem, gan, piemērojot grupu atbrīvojuma regulas, nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām. Regula Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (2), neietekmē grupu atbrīvojuma regulu spēkā esību un juridisko statusu. Visas esošās grupu atbrīvojuma regulas paliek spēkā, un nolīgumi, uz kuriem attiecas grupu atbrīvojuma regulas, ir juridiski spēkā esoši un piemērojami, pat ja tie ierobežo konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē (3). Tādus nolīgumus var aizliegt tikai nākotnē un tikai tad, ja Komisija vai valsts konkurences iestāde oficiāli atsauc šo grupu atbrīvojumu (4). Valstu tiesas privātas tiesvedības ietvaros nevar grupu atbrīvojuma nolīgumus atzīt par spēkā neesošiem. |
| --- | --- |

2.

Līguma 81. panta 3. punktu var piemērot gan atsevišķiem gadījumiem, gan, piemērojot grupu atbrīvojuma regulas, nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām. Regula Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (2), neietekmē grupu atbrīvojuma regulu spēkā esību un juridisko statusu. Visas esošās grupu atbrīvojuma regulas paliek spēkā, un nolīgumi, uz kuriem attiecas grupu atbrīvojuma regulas, ir juridiski spēkā esoši un piemērojami, pat ja tie ierobežo konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē (3). Tādus nolīgumus var aizliegt tikai nākotnē un tikai tad, ja Komisija vai valsts konkurences iestāde oficiāli atsauc šo grupu atbrīvojumu (4). Valstu tiesas privātas tiesvedības ietvaros nevar grupu atbrīvojuma nolīgumus atzīt par spēkā neesošiem.

| 3. | Pastāvošajās pamatnostādnēs par vertikālajiem ierobežojumiem, horizontālās sadarbības nolīgumiem un tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem (5) ir skatīta 81. panta piemērošana dažādiem nolīgumu un saskaņotas darbības veidiem. Šo pamatnostādņu mērķis ir sniegt Komisijas viedokli par kritērijiem, ko piemēro dažādu nolīgumu un prakses veidu izskatīšanai pēc būtības. |
| --- | --- |

3.

Pastāvošajās pamatnostādnēs par vertikālajiem ierobežojumiem, horizontālās sadarbības nolīgumiem un tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem (5) ir skatīta 81. panta piemērošana dažādiem nolīgumu un saskaņotas darbības veidiem. Šo pamatnostādņu mērķis ir sniegt Komisijas viedokli par kritērijiem, ko piemēro dažādu nolīgumu un prakses veidu izskatīšanai pēc būtības.

| 4. | Šajās pamatnostādnēs sniegta Komisijas interpretācija par 81. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma nosacījumiem. Komisija tajās sniegusi norādes par to, kā tā konkrētos gadījumos piemēros 81. pantu. Kaut gan šīs pamatnostādnes nav dalībvalstu tiesām un iestādēm saistošas, to mērķis ir arī sniegt tām norādes par Līguma 81. panta 1. un 3. punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

4.

Šajās pamatnostādnēs sniegta Komisijas interpretācija par 81. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma nosacījumiem. Komisija tajās sniegusi norādes par to, kā tā konkrētos gadījumos piemēros 81. pantu. Kaut gan šīs pamatnostādnes nav dalībvalstu tiesām un iestādēm saistošas, to mērķis ir arī sniegt tām norādes par Līguma 81. panta 1. un 3. punkta piemērošanu.

| 5. | Pamatnostādnēs ir noteikta analīzes sistēma 81. panta 3. punkta piemērošanai. Mērķis ir sniegt šā Līguma noteikuma piemērošanas metodiku. Šī metodika balstās uz ekonomisko pieeju, kas jau ir izmantota un sīkāk izvērsta pamatnostādnēs par vertikālajiem ierobežojumiem, horizontālās sadarbības nolīgumiem un tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem. Komisija šīs pamatnostādnes šajā jautājumā piemēros arī nolīgumiem, uz kuriem attiecas pamatnostādnes par vertikālajiem ierobežojumiem, horizontālās sadarbības nolīgumiem un tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem, jo šajās pamatnostādnēs ir sniegtas sīkākas norādes par 81. panta 3. punkta četru nosacījumu piemērošanu. |
| --- | --- |

5.

Pamatnostādnēs ir noteikta analīzes sistēma 81. panta 3. punkta piemērošanai. Mērķis ir sniegt šā Līguma noteikuma piemērošanas metodiku. Šī metodika balstās uz ekonomisko pieeju, kas jau ir izmantota un sīkāk izvērsta pamatnostādnēs par vertikālajiem ierobežojumiem, horizontālās sadarbības nolīgumiem un tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem. Komisija šīs pamatnostādnes šajā jautājumā piemēros arī nolīgumiem, uz kuriem attiecas pamatnostādnes par vertikālajiem ierobežojumiem, horizontālās sadarbības nolīgumiem un tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem, jo šajās pamatnostādnēs ir sniegtas sīkākas norādes par 81. panta 3. punkta četru nosacījumu piemērošanu.

| 6. | Šajās pamatnostādnēs noteiktie standarti ir jāpiemēro, ņemot vērā katras konkrētās lietas apstākļus. Tas izslēdz mehānisku piemērošanu. Katra lieta ir jāizvērtē, ņemot vērā attiecīgos faktus, un pamatnostādnes ir jāpiemēro saprātīgi un elastīgi. |
| --- | --- |

6.

Šajās pamatnostādnēs noteiktie standarti ir jāpiemēro, ņemot vērā katras konkrētās lietas apstākļus. Tas izslēdz mehānisku piemērošanu. Katra lieta ir jāizvērtē, ņemot vērā attiecīgos faktus, un pamatnostādnes ir jāpiemēro saprātīgi un elastīgi.

| 7. | Daudzos jautājumos šīs pamatnostādnes atspoguļo pašreizējo Tiesas judikatūru. Tomēr Komisija vēlas izskaidrot arī savu pieeju jautājumos, kas judikatūrā nav skatīti vai ir dažādi interpretējami. Katrā ziņā Komisijas nostāja neskar Tiesas un Pirmās instances tiesas judikatūru attiecībā uz 81. panta 1. un 3. punkta interpretāciju un šo noteikumu turpmāko interpretāciju Kopienas tiesās. |
| --- | --- |

7.

Daudzos jautājumos šīs pamatnostādnes atspoguļo pašreizējo Tiesas judikatūru. Tomēr Komisija vēlas izskaidrot arī savu pieeju jautājumos, kas judikatūrā nav skatīti vai ir dažādi interpretējami. Katrā ziņā Komisijas nostāja neskar Tiesas un Pirmās instances tiesas judikatūru attiecībā uz 81. panta 1. un 3. punkta interpretāciju un šo noteikumu turpmāko interpretāciju Kopienas tiesās.

2.   EK LĪGUMA 81. PANTA PIEMĒROŠANAS VISPĀRĪGIE PRINCIPI

2.1.   Līguma noteikumi

| 8. | Ar 81. panta 1. punktu ir aizliegti “visi nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm (6) un kuru mērķis vai sekas ir nepieļaut, ierobežot vai izkropļot konkurenci (7)”. |
| --- | --- |

8.

Ar 81. panta 1. punktu ir aizliegti “visi nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm (6) un kuru mērķis vai sekas ir nepieļaut, ierobežot vai izkropļot konkurenci (7)”.

| 9. | Izņēmums no šā noteikuma ir 81. panta 3. punkts, kurā paredzēts, ka 81. panta 1. punktā noteikto aizliegumu var nepiemērot, ja nolīgumi palīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu vai veicināt tehnisko vai saimniecisko attīstību, reizē ļaujot patērētājiem baudīt pienācīgu daļu no iegūtajiem labumiem, un neuzliek ierobežojumus, kuri nav obligāti nepieciešami šo mērķu sasniegšanai, un nedod attiecīgajiem uzņēmumiem iespēju likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto ražojumu būtisku daļu. |
| --- | --- |

9.

Izņēmums no šā noteikuma ir 81. panta 3. punkts, kurā paredzēts, ka 81. panta 1. punktā noteikto aizliegumu var nepiemērot, ja nolīgumi palīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu vai veicināt tehnisko vai saimniecisko attīstību, reizē ļaujot patērētājiem baudīt pienācīgu daļu no iegūtajiem labumiem, un neuzliek ierobežojumus, kuri nav obligāti nepieciešami šo mērķu sasniegšanai, un nedod attiecīgajiem uzņēmumiem iespēju likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto ražojumu būtisku daļu.

| 10. | Saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 1. panta 1. punktu nolīgumi, uz kuriem attiecas 81. panta 1. punkts un kuri neatbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, ir aizliegti, un par to nav nepieciešams iepriekšējs lēmums (8). Saskaņā ar tās pašas regulas 1. panta 2. punktu nolīgumi, uz kuriem attiecas 81. panta 1. punkts, bet kas atbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, nav aizliegti, un par to nav nepieciešams iepriekšējs lēmums. Šādi nolīgumi ir spēkā esoši un piemērojami no brīža, kad tie atbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, un tik ilgi, kamēr tie atbilst šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 1. panta 1. punktu nolīgumi, uz kuriem attiecas 81. panta 1. punkts un kuri neatbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, ir aizliegti, un par to nav nepieciešams iepriekšējs lēmums (8). Saskaņā ar tās pašas regulas 1. panta 2. punktu nolīgumi, uz kuriem attiecas 81. panta 1. punkts, bet kas atbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, nav aizliegti, un par to nav nepieciešams iepriekšējs lēmums. Šādi nolīgumi ir spēkā esoši un piemērojami no brīža, kad tie atbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, un tik ilgi, kamēr tie atbilst šiem nosacījumiem.

| 11. | Tādējādi novērtējumu saskaņā ar 81. pantu veic divos posmos. Pirmajā posmā novērtē, vai starp uzņēmumiem noslēgtajam nolīgumam, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, nav pret konkurenci vērsts mērķis vai faktiskas vai potenciālas (9) konkurenci ierobežojošas sekas. Otrajā posmā – kas ir aktuāls tikai tad, ja konstatēts, ka nolīgums ierobežo konkurenci, – nosaka šā nolīguma konkurenci veicinošos ieguvumus un novērtē, vai konkurenci veicinošie ieguvumi atsver negatīvo ietekmi uz konkurenci. Konkurenci ierobežojošās un konkurenci veicinošās ietekmes samēru izvērtē vienīgi saskaņā ar 81. panta 3. punktu (10). |
| --- | --- |

11.

Tādējādi novērtējumu saskaņā ar 81. pantu veic divos posmos. Pirmajā posmā novērtē, vai starp uzņēmumiem noslēgtajam nolīgumam, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, nav pret konkurenci vērsts mērķis vai faktiskas vai potenciālas (9) konkurenci ierobežojošas sekas. Otrajā posmā – kas ir aktuāls tikai tad, ja konstatēts, ka nolīgums ierobežo konkurenci, – nosaka šā nolīguma konkurenci veicinošos ieguvumus un novērtē, vai konkurenci veicinošie ieguvumi atsver negatīvo ietekmi uz konkurenci. Konkurenci ierobežojošās un konkurenci veicinošās ietekmes samēru izvērtē vienīgi saskaņā ar 81. panta 3. punktu (10).

| 12. | Pirms iespējamo kompensējošo ieguvumu izvērtēšanas saskaņā ar 81. panta 3. punktu ir jānosaka, vai nolīgums ierobežo konkurenci un kāda ir tā ietekme. Lai pareizi izprastu 81. panta 3. punkta kontekstu, ir lietderīgi īsi izskaidrot 81. panta 1. punktā noteiktā aizlieguma mērķi un galveno saturu. Komisijas pamatnostādnēs par vertikālajiem ierobežojumiem, horizontālās sadarbības nolīgumiem un tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem (11) ir sniegts daudz norāžu par 81. panta 1. punkta piemērošanu dažādiem nolīgumu veidiem. Tādējādi šajās pamatnostādnēs ir tikai atgādināta vispārīgā analīzes sistēma 81. panta 1. punkta piemērošanai. |
| --- | --- |

12.

Pirms iespējamo kompensējošo ieguvumu izvērtēšanas saskaņā ar 81. panta 3. punktu ir jānosaka, vai nolīgums ierobežo konkurenci un kāda ir tā ietekme. Lai pareizi izprastu 81. panta 3. punkta kontekstu, ir lietderīgi īsi izskaidrot 81. panta 1. punktā noteiktā aizlieguma mērķi un galveno saturu. Komisijas pamatnostādnēs par vertikālajiem ierobežojumiem, horizontālās sadarbības nolīgumiem un tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem (11) ir sniegts daudz norāžu par 81. panta 1. punkta piemērošanu dažādiem nolīgumu veidiem. Tādējādi šajās pamatnostādnēs ir tikai atgādināta vispārīgā analīzes sistēma 81. panta 1. punkta piemērošanai.

2.2.   81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums

2.2.1.   Vispārīgas piezīmes

| 13. | Līguma 81. panta mērķis ir aizsargāt konkurenci tirgū, lai veicinātu patērētāju labklājību un nodrošinātu resursu efektīvu sadali. Konkurence un tirgus integrācija palīdz sasniegt šos mērķus, jo atvērta vienotā tirgus izveide un saglabāšana veicina resursu efektīvu sadali visā Kopienā par labu patērētājiem. |
| --- | --- |

13.

Līguma 81. panta mērķis ir aizsargāt konkurenci tirgū, lai veicinātu patērētāju labklājību un nodrošinātu resursu efektīvu sadali. Konkurence un tirgus integrācija palīdz sasniegt šos mērķus, jo atvērta vienotā tirgus izveide un saglabāšana veicina resursu efektīvu sadali visā Kopienā par labu patērētājiem.

| 14. | 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums ir piemērojams ierobežojošiem nolīgumiem, uzņēmumu saskaņotām darbībām un uzņēmumu apvienību lēmumiem tad, ja tie spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. 81. panta 1. punkta pamatā ir vispārīgs princips, kas atspoguļojas arī Kopienas tiesu judikatūrā, proti, katram saimnieciskās darbības veicējam ir patstāvīgi jānosaka, kādu politiku tirgū tas plāno īstenot (12). Ņemot to vērā, Kopienas tiesas ir definējušas jēdzienus “nolīgums”, “lēmums” un “saskaņota darbība” kā Kopienas tiesību jēdzienus, kas ļauj uzņēmuma vienpusēju rīcību nošķirt no uzņēmumu rīcības koordinēšanas vai slepenas norunas (13). No Kopienas konkurences tiesību viedokļa uz vienpusēju rīcību attiecas tikai Līguma 82. pants. Turklāt uz vienpusēju rīcību neattiecas Regulas Nr. 1/2003 3. panta 2. punktā paredzētais konverģences noteikums. Šis noteikums ir piemērojams tikai tiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Regulas 3. panta 2. punktā ir paredzēts, ka, ja šie nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības nav aizliegti ar 81. pantu, tos nevar aizliegt ar valsts konkurences tiesību aktiem. 3. pants neskar Kopienas tiesību prioritātes pamatprincipu, no kura izriet, ka ar 81. un 82. pantu aizliegtos nolīgumus un ļaunprātīgās prakses nevar atļaut valstu tiesību aktos (14). |
| --- | --- |

14.

81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums ir piemērojams ierobežojošiem nolīgumiem, uzņēmumu saskaņotām darbībām un uzņēmumu apvienību lēmumiem tad, ja tie spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. 81. panta 1. punkta pamatā ir vispārīgs princips, kas atspoguļojas arī Kopienas tiesu judikatūrā, proti, katram saimnieciskās darbības veicējam ir patstāvīgi jānosaka, kādu politiku tirgū tas plāno īstenot (12). Ņemot to vērā, Kopienas tiesas ir definējušas jēdzienus “nolīgums”, “lēmums” un “saskaņota darbība” kā Kopienas tiesību jēdzienus, kas ļauj uzņēmuma vienpusēju rīcību nošķirt no uzņēmumu rīcības koordinēšanas vai slepenas norunas (13). No Kopienas konkurences tiesību viedokļa uz vienpusēju rīcību attiecas tikai Līguma 82. pants. Turklāt uz vienpusēju rīcību neattiecas Regulas Nr. 1/2003 3. panta 2. punktā paredzētais konverģences noteikums. Šis noteikums ir piemērojams tikai tiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Regulas 3. panta 2. punktā ir paredzēts, ka, ja šie nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības nav aizliegti ar 81. pantu, tos nevar aizliegt ar valsts konkurences tiesību aktiem. 3. pants neskar Kopienas tiesību prioritātes pamatprincipu, no kura izriet, ka ar 81. un 82. pantu aizliegtos nolīgumus un ļaunprātīgās prakses nevar atļaut valstu tiesību aktos (14).

| 15. | 81. panta 1. punkta darbības jomā ietilpst tāda uzņēmumu rīcības koordinēšana vai slepenas norunas, ar kurām vismaz viens uzņēmums apņemas tirgū izturēties pret citu uzņēmumu noteiktā veidā vai ar kurām uzņēmumu saziņas rezultātā tiek novērsta vai vismaz ievērojami samazināta neskaidrība par to, kā tie rīkosies tirgū (15). No tā izriet, ka koordinācija var izpausties kā saistības, ar kurām tiek regulēta vismaz vienas puses rīcība tirgū, kā arī kā vienošanās, kas ietekmē vismaz vienas puses rīcību tirgū, izraisot tās rīcības stimulu maiņu. Nav nepieciešams, lai koordinācija būtu visu iesaistīto uzņēmumu interesēs (16). Koordinācijai turklāt nav obligāti jābūt tieši formulētai. Tā var būt arī vārdos neizteikta vienošanās. Lai vārdos neizteiktu nolīgumu varētu uzskatīt par noslēgtu, ir nepieciešams viena uzņēmuma tieši vai netieši izteikts uzaicinājums otram uzņēmumam kopīgi sasniegt kādu mērķi (17). Zināmos apstākļos nolīgums var izrietēt no pušu pastāvīgām komerciālajām attiecībām un būt piedēvējams tām (18). Tomēr nepietiek ar to vien, ka kāds uzņēmuma pasākums tiek veikts pastāvīgu komerciālo attiecību ietvaros (19). |
| --- | --- |

15.

81. panta 1. punkta darbības jomā ietilpst tāda uzņēmumu rīcības koordinēšana vai slepenas norunas, ar kurām vismaz viens uzņēmums apņemas tirgū izturēties pret citu uzņēmumu noteiktā veidā vai ar kurām uzņēmumu saziņas rezultātā tiek novērsta vai vismaz ievērojami samazināta neskaidrība par to, kā tie rīkosies tirgū (15). No tā izriet, ka koordinācija var izpausties kā saistības, ar kurām tiek regulēta vismaz vienas puses rīcība tirgū, kā arī kā vienošanās, kas ietekmē vismaz vienas puses rīcību tirgū, izraisot tās rīcības stimulu maiņu. Nav nepieciešams, lai koordinācija būtu visu iesaistīto uzņēmumu interesēs (16). Koordinācijai turklāt nav obligāti jābūt tieši formulētai. Tā var būt arī vārdos neizteikta vienošanās. Lai vārdos neizteiktu nolīgumu varētu uzskatīt par noslēgtu, ir nepieciešams viena uzņēmuma tieši vai netieši izteikts uzaicinājums otram uzņēmumam kopīgi sasniegt kādu mērķi (17). Zināmos apstākļos nolīgums var izrietēt no pušu pastāvīgām komerciālajām attiecībām un būt piedēvējams tām (18). Tomēr nepietiek ar to vien, ka kāds uzņēmuma pasākums tiek veikts pastāvīgu komerciālo attiecību ietvaros (19).

| 16. | 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums attiecas uz uzņēmumu nolīgumiem, ja tiem ir ievērojama negatīvā ietekme uz konkurences parametriem tirgū, piemēram, cenām, izlaidi, produktu kvalitāti, daudzveidību un inovācijām. Nolīgumiem var būt šāda ietekme, ja tie ievērojami samazina konkurenci starp nolīguma pusēm vai starp tām un trešām personām. |
| --- | --- |

16.

81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums attiecas uz uzņēmumu nolīgumiem, ja tiem ir ievērojama negatīvā ietekme uz konkurences parametriem tirgū, piemēram, cenām, izlaidi, produktu kvalitāti, daudzveidību un inovācijām. Nolīgumiem var būt šāda ietekme, ja tie ievērojami samazina konkurenci starp nolīguma pusēm vai starp tām un trešām personām.

2.2.2.   Pamatprincipi nolīgumu novērtēšanai saskaņā ar 81. panta 1. punktu

| 17. | Tas, vai nolīgums ierobežo konkurenci, ir jāvērtē, ņemot vērā reālos apstākļus, kādos konkurence būtu notikusi, ja nebūtu noslēgts nolīgums ar tajā ietvertajiem iespējamiem ierobežojumiem (20). Veicot šo novērtējumu, jāņem vērā nolīguma iespējamā ietekme uz zīmolu savstarpējo konkurenci (t. i., konkurenci starp konkurējošu zīmolu piegādātājiem) un zīmola iekšējo konkurenci (t. i., konkurenci starp viena un tā paša zīmola izplatītājiem). Ar 81. panta 1. punktu ir aizliegts ierobežot gan konkurenci starp zīmoliem, gan konkurenci viena zīmola ietvaros (21). |
| --- | --- |

17.

Tas, vai nolīgums ierobežo konkurenci, ir jāvērtē, ņemot vērā reālos apstākļus, kādos konkurence būtu notikusi, ja nebūtu noslēgts nolīgums ar tajā ietvertajiem iespējamiem ierobežojumiem (20). Veicot šo novērtējumu, jāņem vērā nolīguma iespējamā ietekme uz zīmolu savstarpējo konkurenci (t. i., konkurenci starp konkurējošu zīmolu piegādātājiem) un zīmola iekšējo konkurenci (t. i., konkurenci starp viena un tā paša zīmola izplatītājiem). Ar 81. panta 1. punktu ir aizliegts ierobežot gan konkurenci starp zīmoliem, gan konkurenci viena zīmola ietvaros (21).

| 18. | Lai novērtētu, vai nolīgums vai tā atsevišķas daļas var ierobežot zīmolu savstarpējo konkurenci un/vai zīmola iekšējo konkurenci, jāņem vērā, kā un kādā mērā nolīgums ietekmē vai var ietekmēt konkurenci tirgū. Noderīgu ievirzi šā vērtējuma veikšanai dod divi turpmāk minētie jautājumi. Pirmais jautājums attiecas uz nolīguma ietekmi uz zīmolu savstarpējo konkurenci, bet otrs jautājums attiecas uz nolīguma ietekmi uz zīmola iekšējo konkurenci. Tā kā ierobežojumi var vienlaikus ietekmēt gan zīmolu savstarpējo konkurenci, gan zīmola iekšējo konkurenci, iespējams, ka, lai izdarītu secinājumu par to, vai konkurence 81. panta 1. punkta nozīmē tiek ierobežota, ierobežojumi jāanalizē, ņemot vērā abus jautājumus:






  1) | Vai nolīgums ierobežo faktisko vai potenciālo konkurenci, kas būtu pastāvējusi, ja attiecīgā nolīguma nebūtu? Ja atbilde ir apstiprinoša, 81. panta 1. punkts uz nolīgumu var attiekties. Veicot šo novērtējumu, jāņem vērā pušu savstarpējā konkurence un konkurence, ko rada trešās personas. Piemēram, ja divi dažādās dalībvalstīs darbojošies uzņēmumi apņemas netirgot produktus viens otra iekšējā tirgū, tiek ierobežota (potenciālā) konkurence, kas pastāvēja pirms nolīguma. Līdzīgi, ja piegādātājs nosaka izplatītājiem pienākumu nepārdot konkurējošus produktus un šo pienākumu dēļ trešām personām tiek bloķēta piekļuve tirgum, tiek ierobežota faktiskā vai potenciālā konkurence, kas būtu pastāvējusi, ja nolīguma nebūtu. Lai novērtētu, vai nolīguma puses ir faktiski vai potenciāli konkurenti, jāņem vērā ekonomiskais un tiesiskais konteksts. Piemēram, ja, ņemot vērā attiecīgos finansiālos riskus un pušu tehniskās iespējas, objektīvu iemeslu dēļ ir maz ticams, ka katra no pusēm atsevišķi spētu veikt nolīgumā paredzētās darbības, puses attiecībā uz šo darbību nav uzskatāmas par konkurentēm (22). Attiecīgo pierādījumu iesniegšana ir šo pušu pienākums. |
| --- | --- | --- |

18.

Lai novērtētu, vai nolīgums vai tā atsevišķas daļas var ierobežot zīmolu savstarpējo konkurenci un/vai zīmola iekšējo konkurenci, jāņem vērā, kā un kādā mērā nolīgums ietekmē vai var ietekmēt konkurenci tirgū. Noderīgu ievirzi šā vērtējuma veikšanai dod divi turpmāk minētie jautājumi. Pirmais jautājums attiecas uz nolīguma ietekmi uz zīmolu savstarpējo konkurenci, bet otrs jautājums attiecas uz nolīguma ietekmi uz zīmola iekšējo konkurenci. Tā kā ierobežojumi var vienlaikus ietekmēt gan zīmolu savstarpējo konkurenci, gan zīmola iekšējo konkurenci, iespējams, ka, lai izdarītu secinājumu par to, vai konkurence 81. panta 1. punkta nozīmē tiek ierobežota, ierobežojumi jāanalizē, ņemot vērā abus jautājumus:

1)

Vai nolīgums ierobežo faktisko vai potenciālo konkurenci, kas būtu pastāvējusi, ja attiecīgā nolīguma nebūtu? Ja atbilde ir apstiprinoša, 81. panta 1. punkts uz nolīgumu var attiekties. Veicot šo novērtējumu, jāņem vērā pušu savstarpējā konkurence un konkurence, ko rada trešās personas. Piemēram, ja divi dažādās dalībvalstīs darbojošies uzņēmumi apņemas netirgot produktus viens otra iekšējā tirgū, tiek ierobežota (potenciālā) konkurence, kas pastāvēja pirms nolīguma. Līdzīgi, ja piegādātājs nosaka izplatītājiem pienākumu nepārdot konkurējošus produktus un šo pienākumu dēļ trešām personām tiek bloķēta piekļuve tirgum, tiek ierobežota faktiskā vai potenciālā konkurence, kas būtu pastāvējusi, ja nolīguma nebūtu. Lai novērtētu, vai nolīguma puses ir faktiski vai potenciāli konkurenti, jāņem vērā ekonomiskais un tiesiskais konteksts. Piemēram, ja, ņemot vērā attiecīgos finansiālos riskus un pušu tehniskās iespējas, objektīvu iemeslu dēļ ir maz ticams, ka katra no pusēm atsevišķi spētu veikt nolīgumā paredzētās darbības, puses attiecībā uz šo darbību nav uzskatāmas par konkurentēm (22). Attiecīgo pierādījumu iesniegšana ir šo pušu pienākums.

| 2) | Vai nolīgums ierobežo faktisko vai potenciālo konkurenci, kas būtu pastāvējusi, ja nebūtu ar līgumu noteikto ierobežojumu? Ja atbilde ir apstiprinoša, 81. panta 1. punkts uz nolīgumu var attiekties. Piemēram, ja piegādātājs ierobežo izplatītāju tiesības konkurēt vienam ar otru, tiek ierobežota (potenciālā) konkurence, kas būtu pastāvējusi starp izplatītājiem, ja ierobežojumu nebūtu. Šādi ierobežojumi ir tālākpārdošanas cenu uzturēšana (resale price maintenance) un izplatītājiem noteikti pārdošanas ierobežojumi attiecībā uz teritoriju vai klientiem. Tomēr uz dažiem ierobežojumiem 81. panta 1. punkts var neattiekties gadījumos, kad ierobežojums ir objektīvi nepieciešams šāda veida vai rakstura nolīgumam (23). Šādu izņēmumu no 81. panta 1. punkta piemērošanas var izdarīt tikai uz objektīvu faktoru pamata, kas ir ārpus pušu ietekmes, nevis balstoties uz subjektīviem pušu viedokļiem un raksturojumu. Jautājums nav par to, vai puses savā konkrētajā situācijā nebūtu piekritušas noslēgt mazāk ierobežojošu nolīgumu, bet gan par to, vai, ņemot vērā nolīguma būtību un tirgus iezīmes, līdzīgos apstākļos darbojošies uzņēmumi nebūtu noslēguši mazāk ierobežojošu nolīgumu. Piemēram, teritoriāli ierobežojumi nolīgumā starp piegādātāju un izplatītāju noteiktu laiku var neietilpt 81. panta 1. punkta piemērošanas jomā, ja šie ierobežojumi ir objektīvi nepieciešami, lai izplatītājs varētu ieiet jaunā tirgū (24). Tāpat aizliegums visiem izplatītājiem pārdot produktus noteiktu kategoriju galalietotājiem var nebūt konkurences ierobežojums gadījumos, kad šis ierobežojums ir objektīvi nepieciešams drošības un veselības apsvērumu dēļ, ja konkrētais produkts ir raksturojams kā bīstams. Nepietiek ar apgalvojumu, ka tad, ja ierobežojumu nebūtu, piegādātājs būtu izmantojis vertikālo integrāciju. Lēmumi par to, vai veikt vertikālo integrāciju, ir atkarīgi no dažādiem sarežģītiem ekonomiskiem faktoriem, no kuriem daudzi ir paša uzņēmuma ietekmē. |
| --- | --- |

2)

Vai nolīgums ierobežo faktisko vai potenciālo konkurenci, kas būtu pastāvējusi, ja nebūtu ar līgumu noteikto ierobežojumu? Ja atbilde ir apstiprinoša, 81. panta 1. punkts uz nolīgumu var attiekties. Piemēram, ja piegādātājs ierobežo izplatītāju tiesības konkurēt vienam ar otru, tiek ierobežota (potenciālā) konkurence, kas būtu pastāvējusi starp izplatītājiem, ja ierobežojumu nebūtu. Šādi ierobežojumi ir tālākpārdošanas cenu uzturēšana (resale price maintenance) un izplatītājiem noteikti pārdošanas ierobežojumi attiecībā uz teritoriju vai klientiem. Tomēr uz dažiem ierobežojumiem 81. panta 1. punkts var neattiekties gadījumos, kad ierobežojums ir objektīvi nepieciešams šāda veida vai rakstura nolīgumam (23). Šādu izņēmumu no 81. panta 1. punkta piemērošanas var izdarīt tikai uz objektīvu faktoru pamata, kas ir ārpus pušu ietekmes, nevis balstoties uz subjektīviem pušu viedokļiem un raksturojumu. Jautājums nav par to, vai puses savā konkrētajā situācijā nebūtu piekritušas noslēgt mazāk ierobežojošu nolīgumu, bet gan par to, vai, ņemot vērā nolīguma būtību un tirgus iezīmes, līdzīgos apstākļos darbojošies uzņēmumi nebūtu noslēguši mazāk ierobežojošu nolīgumu. Piemēram, teritoriāli ierobežojumi nolīgumā starp piegādātāju un izplatītāju noteiktu laiku var neietilpt 81. panta 1. punkta piemērošanas jomā, ja šie ierobežojumi ir objektīvi nepieciešami, lai izplatītājs varētu ieiet jaunā tirgū (24). Tāpat aizliegums visiem izplatītājiem pārdot produktus noteiktu kategoriju galalietotājiem var nebūt konkurences ierobežojums gadījumos, kad šis ierobežojums ir objektīvi nepieciešams drošības un veselības apsvērumu dēļ, ja konkrētais produkts ir raksturojams kā bīstams. Nepietiek ar apgalvojumu, ka tad, ja ierobežojumu nebūtu, piegādātājs būtu izmantojis vertikālo integrāciju. Lēmumi par to, vai veikt vertikālo integrāciju, ir atkarīgi no dažādiem sarežģītiem ekonomiskiem faktoriem, no kuriem daudzi ir paša uzņēmuma ietekmē.

| 19. | Iepriekšējā punktā aprakstītās analīzes sistēmas piemērošanā ir jāņem vērā, ka 81. panta 1. punktā ir paredzēts nošķīrums starp nolīgumiem, kuru mērķis ir ierobežot konkurenci, un nolīgumiem, kuru sekas ir konkurences ierobežošana. Nolīgums vai līgumisks ierobežojums ir aizliegts ar 81. panta 1. punktu tikai tad, ja tā mērķis vai sekas ir konkurences ierobežošana starp zīmoliem un/vai zīmola ietvaros. |
| --- | --- |

19.

Iepriekšējā punktā aprakstītās analīzes sistēmas piemērošanā ir jāņem vērā, ka 81. panta 1. punktā ir paredzēts nošķīrums starp nolīgumiem, kuru mērķis ir ierobežot konkurenci, un nolīgumiem, kuru sekas ir konkurences ierobežošana. Nolīgums vai līgumisks ierobežojums ir aizliegts ar 81. panta 1. punktu tikai tad, ja tā mērķis vai sekas ir konkurences ierobežošana starp zīmoliem un/vai zīmola ietvaros.

| 20. | Ir svarīgi ierobežojumus pēc mērķa nošķirt no ierobežojumiem pēc sekām. Ja ir konstatēts, ka nolīguma mērķis ir konkurences ierobežošana, nav nepieciešams ņemt vērā tā konkrētās sekas (25). Citiem vārdiem, lai piemērotu 81. panta 1. punktu, faktiskās konkurenci ierobežojošās sekas nav jāpierāda, ja pats nolīguma mērķis ir konkurences ierobežošana. Savukārt 81. panta 3. punktā nav paredzēts nošķīrums starp nolīgumiem, kuru mērķis ir konkurences ierobežošana, un nolīgumiem, kuru sekas ir konkurences ierobežošana. 81. panta 3. punkts ir piemērojams visiem nolīgumiem, kas atbilst tajā paredzētajiem četriem nosacījumiem (26). |
| --- | --- |

20.

Ir svarīgi ierobežojumus pēc mērķa nošķirt no ierobežojumiem pēc sekām. Ja ir konstatēts, ka nolīguma mērķis ir konkurences ierobežošana, nav nepieciešams ņemt vērā tā konkrētās sekas (25). Citiem vārdiem, lai piemērotu 81. panta 1. punktu, faktiskās konkurenci ierobežojošās sekas nav jāpierāda, ja pats nolīguma mērķis ir konkurences ierobežošana. Savukārt 81. panta 3. punktā nav paredzēts nošķīrums starp nolīgumiem, kuru mērķis ir konkurences ierobežošana, un nolīgumiem, kuru sekas ir konkurences ierobežošana. 81. panta 3. punkts ir piemērojams visiem nolīgumiem, kas atbilst tajā paredzētajiem četriem nosacījumiem (26).

| 21. | Konkurences ierobežojumi pēc mērķa ir tie, kas jau pēc savas būtības spēj ierobežot konkurenci. Tie ir ierobežojumi, kuriem, ievērojot Kopienas konkurences tiesību mērķus, piemīt tik liels potenciāls negatīvi ietekmēt konkurenci, ka, lai piemērotu 81. panta 1. punktu, nav jāpierāda faktiska ietekme uz tirgu. Šis pieņēmums balstās uz ierobežojuma nopietno raksturu un pieredzi, kas liecina, ka konkurences ierobežojumi pēc mērķa var radīt negatīvu ietekmi tirgū un apdraudēt Kopienas konkurences tiesību mērķu sasniegšanu. Tādi konkurences ierobežojumi pēc mērķa kā cenu noteikšana un tirgus sadale pazemina izlaidi un paaugstina cenas, radot resursu neracionālu sadali, jo netiek ražotas patērētāju pieprasītās preces un pakalpojumi. Tie turklāt izraisa patērētāju labklājības līmeņa pazemināšanos, jo tiem jāmaksā augstākas cenas par attiecīgajām precēm un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

21.

Konkurences ierobežojumi pēc mērķa ir tie, kas jau pēc savas būtības spēj ierobežot konkurenci. Tie ir ierobežojumi, kuriem, ievērojot Kopienas konkurences tiesību mērķus, piemīt tik liels potenciāls negatīvi ietekmēt konkurenci, ka, lai piemērotu 81. panta 1. punktu, nav jāpierāda faktiska ietekme uz tirgu. Šis pieņēmums balstās uz ierobežojuma nopietno raksturu un pieredzi, kas liecina, ka konkurences ierobežojumi pēc mērķa var radīt negatīvu ietekmi tirgū un apdraudēt Kopienas konkurences tiesību mērķu sasniegšanu. Tādi konkurences ierobežojumi pēc mērķa kā cenu noteikšana un tirgus sadale pazemina izlaidi un paaugstina cenas, radot resursu neracionālu sadali, jo netiek ražotas patērētāju pieprasītās preces un pakalpojumi. Tie turklāt izraisa patērētāju labklājības līmeņa pazemināšanos, jo tiem jāmaksā augstākas cenas par attiecīgajām precēm un pakalpojumiem.

| 22. | Novērtējot, vai nolīguma mērķis ir vai nav ierobežot konkurenci, ir jāņem vērā vairāki faktori. Šie faktori ir jo īpaši nolīguma saturs un tā objektīvie mērķi. Var būt nepieciešams izvērtēt arī kontekstu, kādā tas tiek (tiktu) piemērots, un pušu faktisko rīcību un izturēšanos tirgū (27). Citiem vārdiem, pirms iespējams secināt, vai konkrētais ierobežojums ir konkurences ierobežojums pēc mērķa, var būt nepieciešams izpētīt nolīguma pamatfaktus un īpašos apstākļus, kuros tas darbojas. Veids, kādā nolīgums faktiski tiek pildīts, var norādīt uz ierobežojumu pēc mērķa, pat ja pašā nolīgumā nav iekļauti nepārprotami tāda veida noteikumi. Pierādījumi par pušu subjektīvo nolūku ierobežot konkurenci ir vērā ņemams faktors, bet nav nepieciešams priekšnosacījums. |
| --- | --- |

22.

Novērtējot, vai nolīguma mērķis ir vai nav ierobežot konkurenci, ir jāņem vērā vairāki faktori. Šie faktori ir jo īpaši nolīguma saturs un tā objektīvie mērķi. Var būt nepieciešams izvērtēt arī kontekstu, kādā tas tiek (tiktu) piemērots, un pušu faktisko rīcību un izturēšanos tirgū (27). Citiem vārdiem, pirms iespējams secināt, vai konkrētais ierobežojums ir konkurences ierobežojums pēc mērķa, var būt nepieciešams izpētīt nolīguma pamatfaktus un īpašos apstākļus, kuros tas darbojas. Veids, kādā nolīgums faktiski tiek pildīts, var norādīt uz ierobežojumu pēc mērķa, pat ja pašā nolīgumā nav iekļauti nepārprotami tāda veida noteikumi. Pierādījumi par pušu subjektīvo nolūku ierobežot konkurenci ir vērā ņemams faktors, bet nav nepieciešams priekšnosacījums.

| 23. | Neizsmeļošas norādes par to, kādi ierobežojumi uzskatāmi par ierobežojumiem pēc mērķa, ir atrodamas Komisijas grupu atbrīvojuma regulās, pamatnostādnēs un paziņojumos. Komisija par ierobežojumiem pēc mērķa parasti uzskata tos, kas ir iekļauti grupu atbrīvojuma regulu “melnajos sarakstos” vai ir noteikti kā stingrie ierobežojumi pamatnostādnēs un paziņojumos. Attiecībā uz horizontālajiem nolīgumiem konkurences ierobežojumi pēc mērķa ietver cenu noteikšanu, izlaides ierobežošanu un tirgus un patērētāju sadalīšanu (28). Attiecībā uz vertikālajiem nolīgumiem konkurences ierobežojumu pēc mērķa kategorijā ietilpst jo īpaši fiksētas vai minimālās tālākpārdošanas cenas uzturēšana un ierobežojumi, kas paredz absolūtu teritoriālo aizsardzību, tostarp pasīvās pārdošanas ierobežojumi (29). |
| --- | --- |

23.

Neizsmeļošas norādes par to, kādi ierobežojumi uzskatāmi par ierobežojumiem pēc mērķa, ir atrodamas Komisijas grupu atbrīvojuma regulās, pamatnostādnēs un paziņojumos. Komisija par ierobežojumiem pēc mērķa parasti uzskata tos, kas ir iekļauti grupu atbrīvojuma regulu “melnajos sarakstos” vai ir noteikti kā stingrie ierobežojumi pamatnostādnēs un paziņojumos. Attiecībā uz horizontālajiem nolīgumiem konkurences ierobežojumi pēc mērķa ietver cenu noteikšanu, izlaides ierobežošanu un tirgus un patērētāju sadalīšanu (28). Attiecībā uz vertikālajiem nolīgumiem konkurences ierobežojumu pēc mērķa kategorijā ietilpst jo īpaši fiksētas vai minimālās tālākpārdošanas cenas uzturēšana un ierobežojumi, kas paredz absolūtu teritoriālo aizsardzību, tostarp pasīvās pārdošanas ierobežojumi (29).

| 24. | Ja nolīguma mērķis nav ierobežot konkurenci, jāpārbauda, vai tam nav konkurenci ierobežojošas sekas. Ir jāņem vērā gan faktiskās, gan potenciālās sekas (30). Citiem vārdiem, ir jānoskaidro, vai nolīgums spēj negatīvi ietekmēt konkurenci. Attiecībā uz konkurences ierobežojumiem pēc sekām nepastāv prezumpcija par negatīvu ietekmi uz konkurenci. Lai atzītu, ka nolīgumam ir konkurenci ierobežojošas sekas, tam ir jāietekmē faktiskā vai potenciālā konkurence tādā mērā, ka konkrētajā tirgū ar pietiekamu varbūtību var sagaidīt negatīvu ietekmi uz cenām, izlaidi, inovāciju vai uz preču un pakalpojumu daudzveidību vai kvalitāti (31). Šai negatīvajai ietekmei ir jābūt ievērojamai. 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums nav piemērojams, ja negatīvā ietekme uz konkurenci nav ievērojama (32). Šis kritērijs atspoguļo Komisijas piemēroto ekonomisko pieeju. 81. panta 1. punktā paredzētais aizliegums ir piemērojams tikai tad, ja, balstoties uz pienācīgu tirgus analīzi, var secināt, ka nolīgumam ir iespējama negatīva ietekme uz konkurenci attiecīgajā tirgū (33). Lai izdarītu šādu konstatējumu, nepietiek ar to, ka pušu tirgus daļas pārsniedz Komisijas de minimis paziņojumā (34) noteiktos sliekšņus. Uz nolīgumiem, kas iekļaujas grupu atbrīvojuma regulās paredzētajās drošības zonās (safe harbours), 81. panta 1. punkts var attiekties, taču ne obligāti. Turklāt ar to vien, ka pušu tirgus daļu lieluma dēļ nolīgums ir ārpus grupu atbrīvojuma drošības zonas, nepietiek, lai konstatētu, ka uz to attiecas 81. panta 1. punkts vai ka tas neatbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem. Ir jāveic nolīguma iespējamās ietekmes individuāls novērtējums. |
| --- | --- |

24.

Ja nolīguma mērķis nav ierobežot konkurenci, jāpārbauda, vai tam nav konkurenci ierobežojošas sekas. Ir jāņem vērā gan faktiskās, gan potenciālās sekas (30). Citiem vārdiem, ir jānoskaidro, vai nolīgums spēj negatīvi ietekmēt konkurenci. Attiecībā uz konkurences ierobežojumiem pēc sekām nepastāv prezumpcija par negatīvu ietekmi uz konkurenci. Lai atzītu, ka nolīgumam ir konkurenci ierobežojošas sekas, tam ir jāietekmē faktiskā vai potenciālā konkurence tādā mērā, ka konkrētajā tirgū ar pietiekamu varbūtību var sagaidīt negatīvu ietekmi uz cenām, izlaidi, inovāciju vai uz preču un pakalpojumu daudzveidību vai kvalitāti (31). Šai negatīvajai ietekmei ir jābūt ievērojamai. 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums nav piemērojams, ja negatīvā ietekme uz konkurenci nav ievērojama (32). Šis kritērijs atspoguļo Komisijas piemēroto ekonomisko pieeju. 81. panta 1. punktā paredzētais aizliegums ir piemērojams tikai tad, ja, balstoties uz pienācīgu tirgus analīzi, var secināt, ka nolīgumam ir iespējama negatīva ietekme uz konkurenci attiecīgajā tirgū (33). Lai izdarītu šādu konstatējumu, nepietiek ar to, ka pušu tirgus daļas pārsniedz Komisijas de minimis paziņojumā (34) noteiktos sliekšņus. Uz nolīgumiem, kas iekļaujas grupu atbrīvojuma regulās paredzētajās drošības zonās (safe harbours), 81. panta 1. punkts var attiekties, taču ne obligāti. Turklāt ar to vien, ka pušu tirgus daļu lieluma dēļ nolīgums ir ārpus grupu atbrīvojuma drošības zonas, nepietiek, lai konstatētu, ka uz to attiecas 81. panta 1. punkts vai ka tas neatbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem. Ir jāveic nolīguma iespējamās ietekmes individuāls novērtējums.

| 25. | Negatīva ietekme uz konkurenci konkrētajā tirgū ir iespējama, ja pusēm individuāli vai kopīgi ir zināma tirgus vara vai tās iegūst šādu varu, un nolīgums veicina šīs varas radīšanu, uzturēšanu vai nostiprināšanu vai rada iespēju pusēm izmantot šo tirgus varu. Tirgus vara ir spēja ievērojamu laiku uzturēt cenas virs konkurences līmeņa vai arī izlaidi produktu daudzuma, kvalitātes un daudzveidības vai inovācijas ziņā ievērojamu laiku uzturēt zem konkurences līmeņa. Tirgos ar augstu pastāvīgo cenu līmeni uzņēmumiem cenas jānosaka ievērojami virs to ražošanas robežizmaksām, lai tādējādi nodrošinātu konkurētspējīgu ienākumu no ieguldījumiem. Tāpēc tas, ka uzņēmumi nosaka cenas virs robežizmaksām, nenozīmē, ka konkurence attiecīgajā tirgū nedarbojas pienācīgi un ka uzņēmumiem ir tirgus vara, kas tiem dod iespēju noteikt cenas virs konkurences līmeņa. Tirgus vara 81. panta 1. punkta nozīmē uzņēmumiem ir tad, ja konkurences spiediens nav pietiekams, lai cenas un izlaidi noturētu konkurences līmenī. |
| --- | --- |

25.

Negatīva ietekme uz konkurenci konkrētajā tirgū ir iespējama, ja pusēm individuāli vai kopīgi ir zināma tirgus vara vai tās iegūst šādu varu, un nolīgums veicina šīs varas radīšanu, uzturēšanu vai nostiprināšanu vai rada iespēju pusēm izmantot šo tirgus varu. Tirgus vara ir spēja ievērojamu laiku uzturēt cenas virs konkurences līmeņa vai arī izlaidi produktu daudzuma, kvalitātes un daudzveidības vai inovācijas ziņā ievērojamu laiku uzturēt zem konkurences līmeņa. Tirgos ar augstu pastāvīgo cenu līmeni uzņēmumiem cenas jānosaka ievērojami virs to ražošanas robežizmaksām, lai tādējādi nodrošinātu konkurētspējīgu ienākumu no ieguldījumiem. Tāpēc tas, ka uzņēmumi nosaka cenas virs robežizmaksām, nenozīmē, ka konkurence attiecīgajā tirgū nedarbojas pienācīgi un ka uzņēmumiem ir tirgus vara, kas tiem dod iespēju noteikt cenas virs konkurences līmeņa. Tirgus vara 81. panta 1. punkta nozīmē uzņēmumiem ir tad, ja konkurences spiediens nav pietiekams, lai cenas un izlaidi noturētu konkurences līmenī.

| 26. | Tirgus varas rašanās, uzturēšana vai nostiprināšana var izrietēt no konkurences ierobežojumiem starp nolīguma pusēm. Taču tā var izrietēt arī no konkurences ierobežojumiem starp jebkuru nolīguma pusi un trešām personām, piemēram, ja nolīgums izraisa konkurentu bloķēšanu vai paaugstina konkurentu izmaksas, ierobežojot to spēju efektīvi konkurēt ar nolīguma pusēm. Attiecībā uz tirgus varu ir svarīga tās pakāpe. Nolīgumiem, kas konkurenci ierobežo pēc to mērķa, tirgus varas pakāpe, kas ir vajadzīga, lai konstatētu 81. panta 1. punkta pārkāpumu, parasti ir mazāka par tirgus varas pakāpi, kas vajadzīga, lai konstatētu dominējošu stāvokli saskaņā ar 82. pantu. |
| --- | --- |

26.

Tirgus varas rašanās, uzturēšana vai nostiprināšana var izrietēt no konkurences ierobežojumiem starp nolīguma pusēm. Taču tā var izrietēt arī no konkurences ierobežojumiem starp jebkuru nolīguma pusi un trešām personām, piemēram, ja nolīgums izraisa konkurentu bloķēšanu vai paaugstina konkurentu izmaksas, ierobežojot to spēju efektīvi konkurēt ar nolīguma pusēm. Attiecībā uz tirgus varu ir svarīga tās pakāpe. Nolīgumiem, kas konkurenci ierobežo pēc to mērķa, tirgus varas pakāpe, kas ir vajadzīga, lai konstatētu 81. panta 1. punkta pārkāpumu, parasti ir mazāka par tirgus varas pakāpi, kas vajadzīga, lai konstatētu dominējošu stāvokli saskaņā ar 82. pantu.

| 27. | Lai varētu izanalizēt nolīguma ierobežojošo ietekmi, parasti ir nepieciešams definēt konkrēto tirgu (35). Parasti ir nepieciešams arī cita starpā izpētīt un novērtēt attiecīgo produktu raksturu, pušu stāvokli tirgū, konkurentu stāvokli tirgū, pircēju stāvokli tirgū, potenciālo konkurentu esību un barjeru līmeni ieiešanai tirgū. Tomēr dažos gadījumos negatīvo ietekmi uz konkurenci var būt iespējams pierādīt tieši, analizējot nolīguma pušu rīcību tirgū. Piemēram, var būt iespējams konstatēt, ka nolīgums ir izraisījis cenu paaugstināšanos. Sīki izstrādāta sistēma dažādu veidu horizontālo un vertikālo nolīgumu ietekmes uz konkurenci analizēšanai saskaņā ar 81. panta 1. punktu ir sniegta pamatnostādnēs par horizontālās sadarbības nolīgumiem un vertikālajiem ierobežojumiem (36). |
| --- | --- |

27.

Lai varētu izanalizēt nolīguma ierobežojošo ietekmi, parasti ir nepieciešams definēt konkrēto tirgu (35). Parasti ir nepieciešams arī cita starpā izpētīt un novērtēt attiecīgo produktu raksturu, pušu stāvokli tirgū, konkurentu stāvokli tirgū, pircēju stāvokli tirgū, potenciālo konkurentu esību un barjeru līmeni ieiešanai tirgū. Tomēr dažos gadījumos negatīvo ietekmi uz konkurenci var būt iespējams pierādīt tieši, analizējot nolīguma pušu rīcību tirgū. Piemēram, var būt iespējams konstatēt, ka nolīgums ir izraisījis cenu paaugstināšanos. Sīki izstrādāta sistēma dažādu veidu horizontālo un vertikālo nolīgumu ietekmes uz konkurenci analizēšanai saskaņā ar 81. panta 1. punktu ir sniegta pamatnostādnēs par horizontālās sadarbības nolīgumiem un vertikālajiem ierobežojumiem (36).

2.2.3.   Aksesuāri (ancillary) ierobežojumi

| 28. | 18. punktā ir noteikta sistēma, kā analizēt nolīguma un tā atsevišķo ierobežojumu ietekmi uz zīmolu savstarpējo konkurenci un zīmola iekšējo konkurenci. Ja, pamatojoties uz minētajiem principiem, tiek secināts, ka galvenais darījums, uz kuru attiecas nolīgums, neierobežo konkurenci, ir jāpārbauda, vai nolīgumā ietvertie atsevišķie ierobežojumi arī ir saderīgi ar 81. panta 1. punktu, jo tie ir galvenā, konkurenci neierobežojošā darījuma aksesuāri ierobežojumi. |
| --- | --- |

28.

18. punktā ir noteikta sistēma, kā analizēt nolīguma un tā atsevišķo ierobežojumu ietekmi uz zīmolu savstarpējo konkurenci un zīmola iekšējo konkurenci. Ja, pamatojoties uz minētajiem principiem, tiek secināts, ka galvenais darījums, uz kuru attiecas nolīgums, neierobežo konkurenci, ir jāpārbauda, vai nolīgumā ietvertie atsevišķie ierobežojumi arī ir saderīgi ar 81. panta 1. punktu, jo tie ir galvenā, konkurenci neierobežojošā darījuma aksesuāri ierobežojumi.

| 29. | Kopienas konkurences tiesībās aksesuāra ierobežojuma jēdziens ietver jebkādus iespējamos konkurences ierobežojumus, kas ir tieši saistīti ar galvenā, konkurenci neierobežojošā darījuma īstenošanu, ir tai nepieciešami un samērīgi (37). Ja, piemēram, izplatīšanas nolīguma vai kopuzņēmuma pamatdaļas mērķis vai sekas nav konkurences ierobežošana, tad 81. panta 1. punkts neattiecas arī uz tiem ierobežojumiem, kas ir tieši saistīti ar attiecīgā darījuma īstenošanu un ir nepieciešami tā īstenošanai (38). Šos saistītos ierobežojumus sauc par aksesuāriem ierobežojumiem. Ierobežojums ir tieši saistīts ar galveno darījumu, ja tas ir pakārtots šā darījuma īstenošanai un ir nedalāmi saistīts ar to. Nepieciešamības kritērijs prasa, lai ierobežojums būtu objektīvi nepieciešams galvenā darījuma īstenošanai un būtu samērīgs. Tas nozīmē, ka aksesuāro ierobežojumu kritērijs ir līdzīgs tam, kas paredzēts 18. punkta 2. apakšpunktā. Tomēr aksesuāro ierobežojumu kritērijs ir piemērojams visos gadījumos, kuros galvenais darījums neierobežo konkurenci (39). Tā izmantošana neaprobežojas ar nolīguma ietekmes noteikšanu uz zīmola iekšējo konkurenci. |
| --- | --- |

29.

Kopienas konkurences tiesībās aksesuāra ierobežojuma jēdziens ietver jebkādus iespējamos konkurences ierobežojumus, kas ir tieši saistīti ar galvenā, konkurenci neierobežojošā darījuma īstenošanu, ir tai nepieciešami un samērīgi (37). Ja, piemēram, izplatīšanas nolīguma vai kopuzņēmuma pamatdaļas mērķis vai sekas nav konkurences ierobežošana, tad 81. panta 1. punkts neattiecas arī uz tiem ierobežojumiem, kas ir tieši saistīti ar attiecīgā darījuma īstenošanu un ir nepieciešami tā īstenošanai (38). Šos saistītos ierobežojumus sauc par aksesuāriem ierobežojumiem. Ierobežojums ir tieši saistīts ar galveno darījumu, ja tas ir pakārtots šā darījuma īstenošanai un ir nedalāmi saistīts ar to. Nepieciešamības kritērijs prasa, lai ierobežojums būtu objektīvi nepieciešams galvenā darījuma īstenošanai un būtu samērīgs. Tas nozīmē, ka aksesuāro ierobežojumu kritērijs ir līdzīgs tam, kas paredzēts 18. punkta 2. apakšpunktā. Tomēr aksesuāro ierobežojumu kritērijs ir piemērojams visos gadījumos, kuros galvenais darījums neierobežo konkurenci (39). Tā izmantošana neaprobežojas ar nolīguma ietekmes noteikšanu uz zīmola iekšējo konkurenci.

| 30. | Aksesuāro ierobežojumu jēdziena piemērošana ir jānošķir no 81. panta 3. punkta izņēmuma piemērošanas, kas attiecas uz konkrētiem ekonomiskajiem ieguvumiem, kurus rada ierobežojoši nolīgumi un kuri tiek samēroti ar nolīgumu ierobežojošo ietekmi. Piemērojot aksesuāra ierobežojuma jēdzienu, nenotiek nekāda konkurenci veicinošās un konkurenci negatīvi ietekmējošās ietekmes samērošana. Šo samērošanu veic tikai attiecībā uz 81. panta 3. punktu (40). |
| --- | --- |

30.

Aksesuāro ierobežojumu jēdziena piemērošana ir jānošķir no 81. panta 3. punkta izņēmuma piemērošanas, kas attiecas uz konkrētiem ekonomiskajiem ieguvumiem, kurus rada ierobežojoši nolīgumi un kuri tiek samēroti ar nolīgumu ierobežojošo ietekmi. Piemērojot aksesuāra ierobežojuma jēdzienu, nenotiek nekāda konkurenci veicinošās un konkurenci negatīvi ietekmējošās ietekmes samērošana. Šo samērošanu veic tikai attiecībā uz 81. panta 3. punktu (40).

| 31. | Novērtējot aksesuāros ierobežojumus, nosaka tikai to, vai konkrētajā galvenā neierobežojošā darījuma vai darbības kontekstā konkrētais ierobežojums ir nepieciešams šā darījuma vai darbības īstenošanai un vai tas ir samērīgs. Ja, pamatojoties uz objektīviem faktoriem, var secināt, ka bez konkrētā ierobežojuma galvenā neierobežojošā darījuma īstenošana būtu apgrūtināta vai neiespējama, šo ierobežojumu var uzskatīt par objektīvi nepieciešamu darījuma īstenošanai un samērīgu (41). Ja, piemēram, franšīzes nolīguma galvenais mērķis nav konkurences ierobežošana, tādi nolīguma pienācīgai darbībai nepieciešamie ierobežojumi kā saistības ar mērķi aizsargāt franšīzes sistēmas viendabīgumu un reputāciju, arī neietilpst 81. panta 1. punkta piemērošanas jomā (42). Līdzīgi, ja kopuzņēmums pats par sevi neierobežo konkurenci, tie ierobežojumi, kas ir nepieciešami nolīguma darbībai, ir uzskatāmi par galvenā darījuma aksesuāriem ierobežojumiem, un tāpēc 81. panta 1. punkts uz tiem neattiecas. Piemēram, TPS
   (43) lietā Komisija secināja, ka pusēm noteiktās saistības nesaistīties ar uzņēmumiem, kas nodarbojas ar satelīttelevīzijas programmu izplatīšanu un mārketingu, bija aksesuāras saistības kopuzņēmuma izveidošanas sākumposmā. Tāpēc tika uzskatīts, ka 81. panta 1. punkts trīs gadus uz šo ierobežojumu neattiecas. Šajā secinājumā Komisija ņēma vērā lielos ieguldījumus un komerciālos riskus, kas ir saistīti ar ieiešanu maksas televīzijas tirgū. |
| --- | --- |

31.

Novērtējot aksesuāros ierobežojumus, nosaka tikai to, vai konkrētajā galvenā neierobežojošā darījuma vai darbības kontekstā konkrētais ierobežojums ir nepieciešams šā darījuma vai darbības īstenošanai un vai tas ir samērīgs. Ja, pamatojoties uz objektīviem faktoriem, var secināt, ka bez konkrētā ierobežojuma galvenā neierobežojošā darījuma īstenošana būtu apgrūtināta vai neiespējama, šo ierobežojumu var uzskatīt par objektīvi nepieciešamu darījuma īstenošanai un samērīgu (41). Ja, piemēram, franšīzes nolīguma galvenais mērķis nav konkurences ierobežošana, tādi nolīguma pienācīgai darbībai nepieciešamie ierobežojumi kā saistības ar mērķi aizsargāt franšīzes sistēmas viendabīgumu un reputāciju, arī neietilpst 81. panta 1. punkta piemērošanas jomā (42). Līdzīgi, ja kopuzņēmums pats par sevi neierobežo konkurenci, tie ierobežojumi, kas ir nepieciešami nolīguma darbībai, ir uzskatāmi par galvenā darījuma aksesuāriem ierobežojumiem, un tāpēc 81. panta 1. punkts uz tiem neattiecas. Piemēram, TPS
   (43) lietā Komisija secināja, ka pusēm noteiktās saistības nesaistīties ar uzņēmumiem, kas nodarbojas ar satelīttelevīzijas programmu izplatīšanu un mārketingu, bija aksesuāras saistības kopuzņēmuma izveidošanas sākumposmā. Tāpēc tika uzskatīts, ka 81. panta 1. punkts trīs gadus uz šo ierobežojumu neattiecas. Šajā secinājumā Komisija ņēma vērā lielos ieguldījumus un komerciālos riskus, kas ir saistīti ar ieiešanu maksas televīzijas tirgū.

2.3.   81. panta 3. punktā noteiktais izņēmums

| 32. | Ierobežojumu novērtējums pēc to mērķa un sekām saskaņā ar 81. panta 1. punktu ir tikai viena analīzes puse. Otra puse, kas izriet no 81. panta 3. punkta, ir ierobežojošo nolīgumu pozitīvās ekonomiskās ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

32.

Ierobežojumu novērtējums pēc to mērķa un sekām saskaņā ar 81. panta 1. punktu ir tikai viena analīzes puse. Otra puse, kas izriet no 81. panta 3. punkta, ir ierobežojošo nolīgumu pozitīvās ekonomiskās ietekmes novērtējums.

| 33. | Kopienas konkurences noteikumu mērķis ir aizsargāt konkurenci tirgū, lai veicinātu patērētāju labklājību un nodrošinātu resursu efektīvu sadali. Konkurenci ierobežojošiem nolīgumiem tajā pašā laikā var būt konkurenci veicinoša ietekme, ko rada efektivitātes ieguvumi (44). Efektivitātes ieguvumi var sniegt papildu vērtību – pazemināt ražošanas izmaksas, uzlabot produktu kvalitāti vai palīdzēt radīt jaunu produktu. Ja nolīguma konkurenci veicinošā ietekme atsver tā negatīvo ietekmi uz konkurenci, šāds nolīgums kopumā veicina konkurenci un ir saderīgs ar Kopienas konkurences noteikumu mērķiem. Šādu nolīgumu neto ietekme ir konkurences procesa būtības veicināšana – piesaistīt klientus, piedāvājot labākus produktus vai labākas cenas nekā konkurenti. Šī analītiskā sistēma izriet no 81. panta 1. un 3. punkta. 81. panta 3. punktā ir skaidri atzīts, ka ierobežojoši nolīgumi var radīt objektīvus ekonomiskus ieguvumus, atsverot ierobežojuma negatīvo ietekmi uz konkurenci (45). |
| --- | --- |

33.

Kopienas konkurences noteikumu mērķis ir aizsargāt konkurenci tirgū, lai veicinātu patērētāju labklājību un nodrošinātu resursu efektīvu sadali. Konkurenci ierobežojošiem nolīgumiem tajā pašā laikā var būt konkurenci veicinoša ietekme, ko rada efektivitātes ieguvumi (44). Efektivitātes ieguvumi var sniegt papildu vērtību – pazemināt ražošanas izmaksas, uzlabot produktu kvalitāti vai palīdzēt radīt jaunu produktu. Ja nolīguma konkurenci veicinošā ietekme atsver tā negatīvo ietekmi uz konkurenci, šāds nolīgums kopumā veicina konkurenci un ir saderīgs ar Kopienas konkurences noteikumu mērķiem. Šādu nolīgumu neto ietekme ir konkurences procesa būtības veicināšana – piesaistīt klientus, piedāvājot labākus produktus vai labākas cenas nekā konkurenti. Šī analītiskā sistēma izriet no 81. panta 1. un 3. punkta. 81. panta 3. punktā ir skaidri atzīts, ka ierobežojoši nolīgumi var radīt objektīvus ekonomiskus ieguvumus, atsverot ierobežojuma negatīvo ietekmi uz konkurenci (45).

| 34. | 81. panta 3. punktā noteiktais izņēmums ir piemērojams, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi, no kuriem divi ir pozitīvi un divi – negatīvi:






  a) | nolīgumam ir jāpalīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu vai veicināt tehnisko vai saimniecisko attīstību; |
| --- | --- | --- |

34.

81. panta 3. punktā noteiktais izņēmums ir piemērojams, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi, no kuriem divi ir pozitīvi un divi – negatīvi:

a)

nolīgumam ir jāpalīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu vai veicināt tehnisko vai saimniecisko attīstību;

| b) | patērētājiem jāsaņem pienācīga daļa no iegūtajiem labumiem; |
| --- | --- |

b)

patērētājiem jāsaņem pienācīga daļa no iegūtajiem labumiem;

| c) | ierobežojumiem jābūt obligāti nepieciešamiem šo mērķu sasniegšanai; un |
| --- | --- |

c)

ierobežojumiem jābūt obligāti nepieciešamiem šo mērķu sasniegšanai; un

| d) | nolīgums nedrīkst tā pusēm dot iespēju likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu. |
| --- | --- |

d)

nolīgums nedrīkst tā pusēm dot iespēju likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu.

Ja šie četri nosacījumi ir izpildīti, nolīgums veicina konkurenci konkrētajā tirgū, jo tā rezultātā attiecīgie uzņēmumi patērētājiem piedāvā lētākus vai labākus produktus, tādējādi kompensējot tiem konkurences ierobežojumu negatīvo ietekmi.

| 35. | 81. panta 3. punktu var piemērot gan atsevišķiem nolīgumiem, gan, piemērojot grupu atbrīvojuma regulas, nolīgumu kategorijām. Ja uz nolīgumu attiecas grupu atbrīvojums, ierobežojošā nolīguma puses ir atbrīvotas no Regulas Nr. 1/2003 2. pantā uzliktā pienākuma pierādīt, ka to atsevišķais nolīgums atbilst ikvienam 81. panta 3. punkta nosacījumam. Tiem jāpierāda tikai tas, ka ierobežojošajam nolīgumam ir piemērojams grupu atbrīvojums. 81. panta 3. punkta piemērošana nolīgumu kategorijām, piemērojot grupu atbrīvojuma regulas, pamatojas uz pieņēmumu, ka to piemērošanas jomā ietilpstošie ierobežojošie nolīgumi (46) atbilst visiem četriem 81. panta 3. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

35.

81. panta 3. punktu var piemērot gan atsevišķiem nolīgumiem, gan, piemērojot grupu atbrīvojuma regulas, nolīgumu kategorijām. Ja uz nolīgumu attiecas grupu atbrīvojums, ierobežojošā nolīguma puses ir atbrīvotas no Regulas Nr. 1/2003 2. pantā uzliktā pienākuma pierādīt, ka to atsevišķais nolīgums atbilst ikvienam 81. panta 3. punkta nosacījumam. Tiem jāpierāda tikai tas, ka ierobežojošajam nolīgumam ir piemērojams grupu atbrīvojums. 81. panta 3. punkta piemērošana nolīgumu kategorijām, piemērojot grupu atbrīvojuma regulas, pamatojas uz pieņēmumu, ka to piemērošanas jomā ietilpstošie ierobežojošie nolīgumi (46) atbilst visiem četriem 81. panta 3. punkta nosacījumiem.

| 36. | Ja uz konkrētu nolīgumu attiecas 81. panta 1. punkts un nav izpildīti 81. panta 3. punkta nosacījumi, grupu atbrīvojums var tikt atsaukts. Saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 29. panta 1. punktu Komisija ir pilnvarota atsaukt grupu atbrīvojumu, ja tā konstatē, ka konkrētajā gadījumā nolīgumam, uz kuru attiecas grupu atbrīvojuma regula, ir noteikta ietekme, kas neatbilst Līguma 81. panta 3. punktam. Ievērojot Regulas Nr. 1/2003 29. panta 2. punktu, arī dalībvalsts konkurences iestāde var atsaukt Komisijas grupu atbrīvojuma regulas piemērošanu savā teritorijā (vai tās daļā), ja šai teritorijai piemīt visas atsevišķam ģeogrāfiskajam tirgum raksturīgās pazīmes. Atsaukšanas gadījumā konkurences iestāžu ziņā ir pierādīt, ka nolīgums pārkāpj 81. panta 1. punktu un neatbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

36.

Ja uz konkrētu nolīgumu attiecas 81. panta 1. punkts un nav izpildīti 81. panta 3. punkta nosacījumi, grupu atbrīvojums var tikt atsaukts. Saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 29. panta 1. punktu Komisija ir pilnvarota atsaukt grupu atbrīvojumu, ja tā konstatē, ka konkrētajā gadījumā nolīgumam, uz kuru attiecas grupu atbrīvojuma regula, ir noteikta ietekme, kas neatbilst Līguma 81. panta 3. punktam. Ievērojot Regulas Nr. 1/2003 29. panta 2. punktu, arī dalībvalsts konkurences iestāde var atsaukt Komisijas grupu atbrīvojuma regulas piemērošanu savā teritorijā (vai tās daļā), ja šai teritorijai piemīt visas atsevišķam ģeogrāfiskajam tirgum raksturīgās pazīmes. Atsaukšanas gadījumā konkurences iestāžu ziņā ir pierādīt, ka nolīgums pārkāpj 81. panta 1. punktu un neatbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem.

| 37. | Dalībvalstu tiesām nav pilnvaru atsaukt grupu atbrīvojuma regulu piemērošanu. Turklāt, piemērojot grupu atbrīvojuma regulas, dalībvalstu tiesas nevar mainīt šo regulu darbības jomu, attiecinot tās uz nolīgumiem, uz kuriem konkrētā grupu atbrīvojuma regula neattiecas (47). Savukārt ārpus grupu atbrīvojuma regulu darbības jomas dalībvalstu tiesas ir pilnvarotas pilnā mērā piemērot 81. pantu (skatīt Regulas Nr. 1/2003 6. pantu). |
| --- | --- |

37.

Dalībvalstu tiesām nav pilnvaru atsaukt grupu atbrīvojuma regulu piemērošanu. Turklāt, piemērojot grupu atbrīvojuma regulas, dalībvalstu tiesas nevar mainīt šo regulu darbības jomu, attiecinot tās uz nolīgumiem, uz kuriem konkrētā grupu atbrīvojuma regula neattiecas (47). Savukārt ārpus grupu atbrīvojuma regulu darbības jomas dalībvalstu tiesas ir pilnvarotas pilnā mērā piemērot 81. pantu (skatīt Regulas Nr. 1/2003 6. pantu).

3.   81. PANTA 3. PUNKTA ČETRU NOSACĪJUMU PIEMĒROŠANA

| 38. | Šo pamatnostādņu atlikušajā daļā ir aplūkots katrs no 81. panta 3. punkta četriem nosacījumiem (48). Tā kā šie četri nosacījumi ir kumulatīvi (49), gadījumā, kad kāds no 81. panta 3. punkta nosacījumiem nav izpildīts, pārējie nosacījumi nav jāskata. Tāpēc atsevišķos gadījumos var būt lietderīgi atbilstību šiem četriem nosacījumiem vērtēt citādā secībā. |
| --- | --- |

38.

Šo pamatnostādņu atlikušajā daļā ir aplūkots katrs no 81. panta 3. punkta četriem nosacījumiem (48). Tā kā šie četri nosacījumi ir kumulatīvi (49), gadījumā, kad kāds no 81. panta 3. punkta nosacījumiem nav izpildīts, pārējie nosacījumi nav jāskata. Tāpēc atsevišķos gadījumos var būt lietderīgi atbilstību šiem četriem nosacījumiem vērtēt citādā secībā.

| 39. | Šo pamatnostādņu mērķiem ir lietderīgi samainīt vietām otro un trešo nosacījumu un tādējādi jautājumu par nepieciešamību skatīt pirms jautājuma par patērētāju ieguvumiem. Ieguvumu analīze prasa samērot nolīguma negatīvo un pozitīvo ietekmi uz patērētājiem. Šī analīze nebūtu veicama par tādu ierobežojumu ietekmi, kas neatbilst nepieciešamības kritērijam un tādējādi ir aizliegti ar 81. pantu. |
| --- | --- |

39.

Šo pamatnostādņu mērķiem ir lietderīgi samainīt vietām otro un trešo nosacījumu un tādējādi jautājumu par nepieciešamību skatīt pirms jautājuma par patērētāju ieguvumiem. Ieguvumu analīze prasa samērot nolīguma negatīvo un pozitīvo ietekmi uz patērētājiem. Šī analīze nebūtu veicama par tādu ierobežojumu ietekmi, kas neatbilst nepieciešamības kritērijam un tādējādi ir aizliegti ar 81. pantu.

3.1.   Vispārīgie principi

| 40. | 81. panta 3. punkta piemērošana kļūst aktuāla tikai tad, ja uzņēmumu nolīgums ierobežo konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē. Neierobežojošu nolīgumu gadījumā nav vajadzības pārbaudīt nolīguma radītos ieguvumus. |
| --- | --- |

40.

81. panta 3. punkta piemērošana kļūst aktuāla tikai tad, ja uzņēmumu nolīgums ierobežo konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē. Neierobežojošu nolīgumu gadījumā nav vajadzības pārbaudīt nolīguma radītos ieguvumus.

| 41. | Ja konkrētajā gadījumā ir pierādīts, ka nolīgums ierobežo konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē, kā pretargumentu var izmantot 81. panta 3. punktu. Saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 2. pantu pierādīšanas pienākums attiecībā uz 81. panta 3. punktu ir uzņēmumiem, kas atsaucas uz šo izņēmuma noteikumu. Ja 81. panta 3. punkta nosacījumi nav izpildīti, nolīgums ir uzskatāms par spēkā neesošu; skatīt 81. panta 2. punktu. Tomēr šāda automātiska spēkā neesība attiecas tikai uz tām nolīguma daļām, kas nav saderīgas ar 81. pantu, ja tās ir nodalāmas no šā nolīguma (50). Ja spēkā nav tikai daļa no nolīguma, sekas attiecībā uz nolīguma atlikušo daļu nosaka saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem (51). |
| --- | --- |

41.

Ja konkrētajā gadījumā ir pierādīts, ka nolīgums ierobežo konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē, kā pretargumentu var izmantot 81. panta 3. punktu. Saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 2. pantu pierādīšanas pienākums attiecībā uz 81. panta 3. punktu ir uzņēmumiem, kas atsaucas uz šo izņēmuma noteikumu. Ja 81. panta 3. punkta nosacījumi nav izpildīti, nolīgums ir uzskatāms par spēkā neesošu; skatīt 81. panta 2. punktu. Tomēr šāda automātiska spēkā neesība attiecas tikai uz tām nolīguma daļām, kas nav saderīgas ar 81. pantu, ja tās ir nodalāmas no šā nolīguma (50). Ja spēkā nav tikai daļa no nolīguma, sekas attiecībā uz nolīguma atlikušo daļu nosaka saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem (51).

| 42. | Saskaņā ar iedibināto judikatūru 81. panta 3. punkta četri nosacījumi ir kumulatīvi (52) – lai varētu piemērot izņēmuma noteikumu, tiem visiem jābūt izpildītiem. Ja tas tā nav, 81. panta 3. punktā noteikto izņēmumu nevar piemērot (53). 81. panta 3. punkta četri nosacījumi turklāt ir izsmeļoši. Ja tie ir izpildīti, izņēmums ir piemērojams un tam nevar izvirzīt nekādus citus nosacījumus. Citos Līguma noteikumos izvirzītos mērķus var ņemt vērā tad, ja tie iekļaujas 81. panta 3. punkta četros nosacījumos (54). |
| --- | --- |

42.

Saskaņā ar iedibināto judikatūru 81. panta 3. punkta četri nosacījumi ir kumulatīvi (52) – lai varētu piemērot izņēmuma noteikumu, tiem visiem jābūt izpildītiem. Ja tas tā nav, 81. panta 3. punktā noteikto izņēmumu nevar piemērot (53). 81. panta 3. punkta četri nosacījumi turklāt ir izsmeļoši. Ja tie ir izpildīti, izņēmums ir piemērojams un tam nevar izvirzīt nekādus citus nosacījumus. Citos Līguma noteikumos izvirzītos mērķus var ņemt vērā tad, ja tie iekļaujas 81. panta 3. punkta četros nosacījumos (54).

| 43. | Ieguvumus, kas izriet no ierobežojošajiem nolīgumiem, saskaņā ar 81. panta 3. punktu principā vērtē, skatot katru konkrēto tirgu, uz kuru attiecas nolīgums. Kopienas konkurences noteikumu mērķis ir aizsargāt konkurenci tirgū, un tie nav nodalāmi no šā mērķa. Turklāt nosacījums, ka patērētājiem (55) jāsaņem pienācīga daļa no ieguvumiem, vispārīgi nozīmē, ka ierobežojošā nolīguma radītajiem efektivitātes ieguvumiem konkrētajā tirgū ir jāatsver negatīvā ietekme, ko šis nolīgums rada tajā pašā konkrētajā tirgū (56). Negatīvo ietekmi uz patērētājiem vienā ģeogrāfiskajā vai produktu tirgū parasti nevar salīdzināt un kompensēt ar pozitīvo ietekmi uz patērētājiem citā nesaistītā ģeogrāfiskajā vai produktu tirgū. Tomēr, ja divi tirgi ir savstarpēji saistīti, atsevišķos tirgos gūtos efektivitātes ieguvumus var ņemt vērā, ja patērētāju grupas, ko ietekmē attiecīgais ierobežojums, un grupas, kas gūst labumu no efektivitātes ieguvumiem, būtībā ir vienas un tās pašas (57). Dažos gadījumos nolīgums ietekmē tikai patērētājus lejupējā tirgū, un šādā gadījumā ir jāizvērtē nolīguma ietekme uz šiem patērētājiem. Tas attiecas, piemēram, uz pirkuma nolīgumiem (58). |
| --- | --- |

43.

Ieguvumus, kas izriet no ierobežojošajiem nolīgumiem, saskaņā ar 81. panta 3. punktu principā vērtē, skatot katru konkrēto tirgu, uz kuru attiecas nolīgums. Kopienas konkurences noteikumu mērķis ir aizsargāt konkurenci tirgū, un tie nav nodalāmi no šā mērķa. Turklāt nosacījums, ka patērētājiem (55) jāsaņem pienācīga daļa no ieguvumiem, vispārīgi nozīmē, ka ierobežojošā nolīguma radītajiem efektivitātes ieguvumiem konkrētajā tirgū ir jāatsver negatīvā ietekme, ko šis nolīgums rada tajā pašā konkrētajā tirgū (56). Negatīvo ietekmi uz patērētājiem vienā ģeogrāfiskajā vai produktu tirgū parasti nevar salīdzināt un kompensēt ar pozitīvo ietekmi uz patērētājiem citā nesaistītā ģeogrāfiskajā vai produktu tirgū. Tomēr, ja divi tirgi ir savstarpēji saistīti, atsevišķos tirgos gūtos efektivitātes ieguvumus var ņemt vērā, ja patērētāju grupas, ko ietekmē attiecīgais ierobežojums, un grupas, kas gūst labumu no efektivitātes ieguvumiem, būtībā ir vienas un tās pašas (57). Dažos gadījumos nolīgums ietekmē tikai patērētājus lejupējā tirgū, un šādā gadījumā ir jāizvērtē nolīguma ietekme uz šiem patērētājiem. Tas attiecas, piemēram, uz pirkuma nolīgumiem (58).

| 44. | Ierobežojošu nolīgumu novērtējumu saskaņā ar 81. panta 3. punktu veic, ievērojot faktiskos apstākļus, kādos nolīgums noslēgts (59), un pamatojoties uz konkrētajā laikā pastāvošajiem faktiem. Vērtējumu ietekmē būtiskas faktu izmaiņas. Izņēmuma noteikums, kas paredzēts 81. panta 3. punktā, ir piemērojams, kamēr vien ir izpildīti visi četri nosacījumi, un vairs nav piemērojams, ja šie nosacījumi nav izpildīti (60). Piemērojot 81. panta 3. punktu saskaņā ar šiem principiem, jāņem vērā katras puses sākotnējie neatgūstamie ieguldījumi, kā arī nepieciešamais laiks un ierobežojumi, kas vajadzīgi, lai veiktu un atpelnītu šos efektivitāti uzlabojošos ieguldījumus. 81. pantu nevar piemērot, neņemot vērā šos pušu veiktos sākotnējos ieguldījumus. Tādējādi, ievērojot riskus, kas pusēm jāuzņemas, un vajadzīgos neatgūstamos ieguldījumus, ir iespējams, ka ieguldījumu atpelnīšanas periodā nolīgumam attiecīgi vai nu 81. panta 1. punkts nav piemērojams, vai arī tas atbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

44.

Ierobežojošu nolīgumu novērtējumu saskaņā ar 81. panta 3. punktu veic, ievērojot faktiskos apstākļus, kādos nolīgums noslēgts (59), un pamatojoties uz konkrētajā laikā pastāvošajiem faktiem. Vērtējumu ietekmē būtiskas faktu izmaiņas. Izņēmuma noteikums, kas paredzēts 81. panta 3. punktā, ir piemērojams, kamēr vien ir izpildīti visi četri nosacījumi, un vairs nav piemērojams, ja šie nosacījumi nav izpildīti (60). Piemērojot 81. panta 3. punktu saskaņā ar šiem principiem, jāņem vērā katras puses sākotnējie neatgūstamie ieguldījumi, kā arī nepieciešamais laiks un ierobežojumi, kas vajadzīgi, lai veiktu un atpelnītu šos efektivitāti uzlabojošos ieguldījumus. 81. pantu nevar piemērot, neņemot vērā šos pušu veiktos sākotnējos ieguldījumus. Tādējādi, ievērojot riskus, kas pusēm jāuzņemas, un vajadzīgos neatgūstamos ieguldījumus, ir iespējams, ka ieguldījumu atpelnīšanas periodā nolīgumam attiecīgi vai nu 81. panta 1. punkts nav piemērojams, vai arī tas atbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem.

| 45. | Dažkārt ierobežojošie nolīgumi ir neatgriezeniski. Pēc ierobežojošā nolīguma īstenošanas sākotnējo apstākļu atjaunošana nav iespējama. Šādos gadījumos novērtējums jāveic, ņemot vērā vienīgi īstenošanas laikā pastāvošos faktus. Piemēram, ja saskaņā ar pētniecības un izstrādes nolīgumu katra puse piekrīt atteikties no sava pētniecības projekta un nolemj apvienot savas spējas ar otras puses spējām, pamesto projektu atdzīvināšana, objektīvi ņemot, tehniski un ekonomiski var būt neiespējama. Tāpēc attiecībā uz šādu nolīgumu par atteikšanos no individuālajiem pētniecības projektiem negatīvā ietekme uz konkurenci un konkurenci veicinošā ietekme ir jāvērtē laikā, kad pabeigta šā nolīguma īstenošana. Ja nolīgums šajā laikā ir saderīgs ar 81. pantu, piemēram, tāpēc, ka ir pietiekams skaits trešo personu, kas īsteno konkurējošus pētniecības un izstrādes projektus, pušu nolīgums par atteikšanos no individuālajiem projektiem ir saderīgs ar 81. pantu arī tad, ja trešo personu projekti vēlāk beidzas nesekmīgi. Tomēr 81. pantā paredzētais aizliegums var attiekties uz citām nolīguma daļām, kuras neatgriezeniskuma problēma neskar. Piemēram, ja papildus kopīgai pētniecībai un izstrādei nolīgumā ir paredzēta kopīga rezultātu izmantošana, 81. pants uz šo nolīguma daļu var attiekties, ja turpmākās tirgus attīstības rezultātā nolīgums sāk ierobežot konkurenci un (vairs) neatbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, pat pienācīgi ņemot vērā sākotnējos neatgūstamos ieguldījumus; skatīt iepriekšējo punktu. |
| --- | --- |

45.

Dažkārt ierobežojošie nolīgumi ir neatgriezeniski. Pēc ierobežojošā nolīguma īstenošanas sākotnējo apstākļu atjaunošana nav iespējama. Šādos gadījumos novērtējums jāveic, ņemot vērā vienīgi īstenošanas laikā pastāvošos faktus. Piemēram, ja saskaņā ar pētniecības un izstrādes nolīgumu katra puse piekrīt atteikties no sava pētniecības projekta un nolemj apvienot savas spējas ar otras puses spējām, pamesto projektu atdzīvināšana, objektīvi ņemot, tehniski un ekonomiski var būt neiespējama. Tāpēc attiecībā uz šādu nolīgumu par atteikšanos no individuālajiem pētniecības projektiem negatīvā ietekme uz konkurenci un konkurenci veicinošā ietekme ir jāvērtē laikā, kad pabeigta šā nolīguma īstenošana. Ja nolīgums šajā laikā ir saderīgs ar 81. pantu, piemēram, tāpēc, ka ir pietiekams skaits trešo personu, kas īsteno konkurējošus pētniecības un izstrādes projektus, pušu nolīgums par atteikšanos no individuālajiem projektiem ir saderīgs ar 81. pantu arī tad, ja trešo personu projekti vēlāk beidzas nesekmīgi. Tomēr 81. pantā paredzētais aizliegums var attiekties uz citām nolīguma daļām, kuras neatgriezeniskuma problēma neskar. Piemēram, ja papildus kopīgai pētniecībai un izstrādei nolīgumā ir paredzēta kopīga rezultātu izmantošana, 81. pants uz šo nolīguma daļu var attiekties, ja turpmākās tirgus attīstības rezultātā nolīgums sāk ierobežot konkurenci un (vairs) neatbilst 81. panta 3. punkta nosacījumiem, pat pienācīgi ņemot vērā sākotnējos neatgūstamos ieguldījumus; skatīt iepriekšējo punktu.

| 46. | 81. panta 3. punkts a priori neizslēdz no tā darbības jomas noteiktus nolīgumu veidus. Principā izņēmuma noteikums attiecas uz visiem ierobežojošajiem nolīgumiem, kas atbilst 81. panta 3. punkta četriem nosacījumiem (61). Tomēr attiecībā uz smagiem konkurences ierobežojumiem maz iespējams, ka tie atbilstu 81. panta 3. punkta nosacījumiem. Šādi ierobežojumi parasti ir iekļauti grupu atbrīvojuma regulu “melnajos sarakstos” vai ir noteikti kā stingrie ierobežojumi Komisijas pamatnostādnēs un paziņojumos. Šāda veida nolīgumi parasti neatbilst (vismaz) pirmajiem diviem 81. panta 3. punkta nosacījumiem. Tie nerada ne objektīvus ekonomiskos ieguvumus (62), ne ieguvumus patērētājiem (63). Piemēram, horizontāls cenu noteikšanas nolīgums ierobežo izlaidi, radot resursu neracionālu sadali. Bez tam tas rada vērtību pārbīdi no patērētājiem uz ražotājiem, jo paaugstina cenas, neradot patērētājiem konkrētajā tirgū nekādas kompensējošas vērtības. Turklāt šāda veida nolīgumi parasti neatbilst arī nepieciešamības kritērijam, kas paredzēts trešajā nosacījumā (64). |
| --- | --- |

46.

81. panta 3. punkts a priori neizslēdz no tā darbības jomas noteiktus nolīgumu veidus. Principā izņēmuma noteikums attiecas uz visiem ierobežojošajiem nolīgumiem, kas atbilst 81. panta 3. punkta četriem nosacījumiem (61). Tomēr attiecībā uz smagiem konkurences ierobežojumiem maz iespējams, ka tie atbilstu 81. panta 3. punkta nosacījumiem. Šādi ierobežojumi parasti ir iekļauti grupu atbrīvojuma regulu “melnajos sarakstos” vai ir noteikti kā stingrie ierobežojumi Komisijas pamatnostādnēs un paziņojumos. Šāda veida nolīgumi parasti neatbilst (vismaz) pirmajiem diviem 81. panta 3. punkta nosacījumiem. Tie nerada ne objektīvus ekonomiskos ieguvumus (62), ne ieguvumus patērētājiem (63). Piemēram, horizontāls cenu noteikšanas nolīgums ierobežo izlaidi, radot resursu neracionālu sadali. Bez tam tas rada vērtību pārbīdi no patērētājiem uz ražotājiem, jo paaugstina cenas, neradot patērētājiem konkrētajā tirgū nekādas kompensējošas vērtības. Turklāt šāda veida nolīgumi parasti neatbilst arī nepieciešamības kritērijam, kas paredzēts trešajā nosacījumā (64).

| 47. | Jebkurš apgalvojums, ka ierobežojošie nolīgumi ir attaisnojami, jo to mērķis ir nodrošināt taisnīgus konkurences apstākļus tirgū, ir pēc būtības nepamatots un noraidāms (65). 81. panta mērķis ir aizsargāt efektīvu konkurenci, panākot, ka tirgi ir atvērti un konkurenci veicinoši. Saskaņā ar Kopienas tiesībās noteiktajiem pienākumiem taisnīgu konkurences apstākļu nosargāšana ir likumdevēja uzdevums (66), nevis jautājums, ko regulē paši uzņēmumi. |
| --- | --- |

47.

Jebkurš apgalvojums, ka ierobežojošie nolīgumi ir attaisnojami, jo to mērķis ir nodrošināt taisnīgus konkurences apstākļus tirgū, ir pēc būtības nepamatots un noraidāms (65). 81. panta mērķis ir aizsargāt efektīvu konkurenci, panākot, ka tirgi ir atvērti un konkurenci veicinoši. Saskaņā ar Kopienas tiesībās noteiktajiem pienākumiem taisnīgu konkurences apstākļu nosargāšana ir likumdevēja uzdevums (66), nevis jautājums, ko regulē paši uzņēmumi.

3.2.   Līguma 81. panta 3. punkta pirmais nosacījums – efektivitātes ieguvumi

3.2.1.   Vispārīgas piezīmes

| 48. | Saskaņā ar 81. panta 3. punkta pirmo nosacījumu ierobežojošajam nolīgumam jāpalīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu vai veicināt tehnisko vai saimniecisko attīstību. Šajā noteikumā minētas tikai preces, taču tas pēc analoģijas attiecas arī uz pakalpojumiem. |
| --- | --- |

48.

Saskaņā ar 81. panta 3. punkta pirmo nosacījumu ierobežojošajam nolīgumam jāpalīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu vai veicināt tehnisko vai saimniecisko attīstību. Šajā noteikumā minētas tikai preces, taču tas pēc analoģijas attiecas arī uz pakalpojumiem.

| 49. | No Tiesas judikatūras izriet, ka var ņemt vērā tikai objektīvus ieguvumus (67). Tas nozīmē, ka efektivitātes ieguvumus nevar vērtēt no pušu subjektīvā viedokļa (68). Tāpat nevar ņemt vērā izmaksu ietaupījumus, kas izriet tikai no pušu tirgus varas izmantošanas. Piemēram, ja uzņēmumi vienojas noteikt cenas vai sadalīt tirgus, tie samazina izlaidi un attiecīgi arī ražošanas izmaksas. Konkurences samazināšanās var pazemināt arī pārdošanas un mārketinga izmaksas. Šādi izmaksu samazinājumi ir tiešs izlaides un pievienotās vērtības samazināšanās rezultāts. Šie izmaksu samazinājumi nerada nekādu konkurenci veicinošu ietekmi attiecīgajā tirgū. Proti, tie nerada pievienoto vērtību, integrējot aktīvus un darbības. Tie vienkārši dod šiem uzņēmumiem iespēju palielināt peļņu, un tādējādi no 81. panta 3. punkta viedokļa tiem nav nozīmes. |
| --- | --- |

49.

No Tiesas judikatūras izriet, ka var ņemt vērā tikai objektīvus ieguvumus (67). Tas nozīmē, ka efektivitātes ieguvumus nevar vērtēt no pušu subjektīvā viedokļa (68). Tāpat nevar ņemt vērā izmaksu ietaupījumus, kas izriet tikai no pušu tirgus varas izmantošanas. Piemēram, ja uzņēmumi vienojas noteikt cenas vai sadalīt tirgus, tie samazina izlaidi un attiecīgi arī ražošanas izmaksas. Konkurences samazināšanās var pazemināt arī pārdošanas un mārketinga izmaksas. Šādi izmaksu samazinājumi ir tiešs izlaides un pievienotās vērtības samazināšanās rezultāts. Šie izmaksu samazinājumi nerada nekādu konkurenci veicinošu ietekmi attiecīgajā tirgū. Proti, tie nerada pievienoto vērtību, integrējot aktīvus un darbības. Tie vienkārši dod šiem uzņēmumiem iespēju palielināt peļņu, un tādējādi no 81. panta 3. punkta viedokļa tiem nav nozīmes.

| 50. | 81. panta 3. punkta pirmā nosacījuma mērķis ir noteikt tos efektivitātes ieguvumu veidus, kurus var ņemt vērā un izmantot 81. panta 3. punkta otrā un trešā nosacījuma izpildes pārbaudei. Analīzes mērķis ir noskaidrot, kādi ir nolīguma radītie objektīvie ieguvumi un kāda ir šo efektivitātes ieguvumu ekonomiskā nozīme. Tā kā 81. panta 3. punkta piemērošanai ir nepieciešams, lai nolīguma konkurenci veicinošā ietekme atsvērtu negatīvo ietekmi uz konkurenci, ir jāpārbauda, kāda ir saikne starp nolīgumu un tā iespējami radītajiem efektivitātes ieguvumiem un kāda ir šo ieguvumu vērtība. |
| --- | --- |

50.

81. panta 3. punkta pirmā nosacījuma mērķis ir noteikt tos efektivitātes ieguvumu veidus, kurus var ņemt vērā un izmantot 81. panta 3. punkta otrā un trešā nosacījuma izpildes pārbaudei. Analīzes mērķis ir noskaidrot, kādi ir nolīguma radītie objektīvie ieguvumi un kāda ir šo efektivitātes ieguvumu ekonomiskā nozīme. Tā kā 81. panta 3. punkta piemērošanai ir nepieciešams, lai nolīguma konkurenci veicinošā ietekme atsvērtu negatīvo ietekmi uz konkurenci, ir jāpārbauda, kāda ir saikne starp nolīgumu un tā iespējami radītajiem efektivitātes ieguvumiem un kāda ir šo ieguvumu vērtība.

| 51. | Tāpēc visi iespējamie efektivitātes ieguvumi jāpamato tā, lai varētu pārliecināties par turpmāk minēto:






  a) | iespējamo efektivitātes ieguvumu būtība; |
| --- | --- | --- |

51.

Tāpēc visi iespējamie efektivitātes ieguvumi jāpamato tā, lai varētu pārliecināties par turpmāk minēto:

a)

iespējamo efektivitātes ieguvumu būtība;

| b) | saikne starp nolīgumu un efektivitātes ieguvumiem; |
| --- | --- |

b)

saikne starp nolīgumu un efektivitātes ieguvumiem;

| c) | katra iespējamā efektivitātes ieguvuma varbūtība un apmērs; un |
| --- | --- |

c)

katra iespējamā efektivitātes ieguvuma varbūtība un apmērs; un

| d) | kā un kad tiks sasniegts katrs iespējamais efektivitātes ieguvums. |
| --- | --- |

d)

kā un kad tiks sasniegts katrs iespējamais efektivitātes ieguvums.

| 52. | Saskaņā ar a) apakšpunktu lēmuma pieņēmējs pārbauda, vai iespējamie efektivitātes ieguvumi pēc to būtības ir objektīvi; skatīt 49. punktu. |
| --- | --- |

52.

Saskaņā ar a) apakšpunktu lēmuma pieņēmējs pārbauda, vai iespējamie efektivitātes ieguvumi pēc to būtības ir objektīvi; skatīt 49. punktu.

| 53. | Saskaņā ar b) apakšpunktu lēmuma pieņēmējs pārbauda, vai starp ierobežojošo nolīgumu un iespējamajiem efektivitātes ieguvumiem pastāv pietiekama cēloņsakarība. Šā nosacījuma izpildei parasti nepieciešams, lai efektivitātes ieguvumi izrietētu no saimnieciskās darbības, kas ir nolīguma priekšmets. Šīs darbības var būt, piemēram, izplatīšana, tehnoloģiju licencēšana, kopīga ražošana vai pētniecība un izstrāde. Tomēr, ja nolīgumam ir plašāka efektivitāti uzlabojošā ietekme konkrētajā tirgū, piemēram, tas visā nozarē izraisa cenu pazemināšanos, ņem vērā arī šos papildu ieguvumus. |
| --- | --- |

53.

Saskaņā ar b) apakšpunktu lēmuma pieņēmējs pārbauda, vai starp ierobežojošo nolīgumu un iespējamajiem efektivitātes ieguvumiem pastāv pietiekama cēloņsakarība. Šā nosacījuma izpildei parasti nepieciešams, lai efektivitātes ieguvumi izrietētu no saimnieciskās darbības, kas ir nolīguma priekšmets. Šīs darbības var būt, piemēram, izplatīšana, tehnoloģiju licencēšana, kopīga ražošana vai pētniecība un izstrāde. Tomēr, ja nolīgumam ir plašāka efektivitāti uzlabojošā ietekme konkrētajā tirgū, piemēram, tas visā nozarē izraisa cenu pazemināšanos, ņem vērā arī šos papildu ieguvumus.

| 54. | Cēloņsakarībai starp nolīgumu un iespējamajiem efektivitātes ieguvumiem parasti ir arī jābūt tiešai (69). Apgalvojumi, kas balstās uz netiešu ietekmi, parasti ir pārāk nenoteikti un mazticami, lai tos ņemtu vērā. Tieša cēloņsakarība pastāv, piemēram, ja tehnoloģiju nodošanas nolīgums dod licenciātiem iespēju ražot jaunas un uzlabotas preces vai ja izplatīšanas nolīgums dod iespēju izplatīt produktus ar zemākām izmaksām vai piedāvāt vērtīgus pakalpojumus. Netiešas ietekmes piemērs ir gadījums, kad tiek apgalvots, ka ierobežojošais nolīgums dod attiecīgajiem uzņēmumiem iespēju palielināt peļņu, paverot tiem iespēju patērētāju interesēs veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē. Lai gan starp rentabilitāti un pētniecību un izstrādi var būt saikne, tā parasti nav pietiekami tieša, lai to ņemtu vērā 81. panta 3. punkta kontekstā. |
| --- | --- |

54.

Cēloņsakarībai starp nolīgumu un iespējamajiem efektivitātes ieguvumiem parasti ir arī jābūt tiešai (69). Apgalvojumi, kas balstās uz netiešu ietekmi, parasti ir pārāk nenoteikti un mazticami, lai tos ņemtu vērā. Tieša cēloņsakarība pastāv, piemēram, ja tehnoloģiju nodošanas nolīgums dod licenciātiem iespēju ražot jaunas un uzlabotas preces vai ja izplatīšanas nolīgums dod iespēju izplatīt produktus ar zemākām izmaksām vai piedāvāt vērtīgus pakalpojumus. Netiešas ietekmes piemērs ir gadījums, kad tiek apgalvots, ka ierobežojošais nolīgums dod attiecīgajiem uzņēmumiem iespēju palielināt peļņu, paverot tiem iespēju patērētāju interesēs veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē. Lai gan starp rentabilitāti un pētniecību un izstrādi var būt saikne, tā parasti nav pietiekami tieša, lai to ņemtu vērā 81. panta 3. punkta kontekstā.

| 55. | Saskaņā ar c) un d) apakšpunktu lēmuma pieņēmējs pārbauda iespējamo efektivitātes ieguvumu vērtību, kura 81. panta 3. punkta trešā nosacījuma kontekstā jāsamēro ar negatīvo ietekmi uz konkurenci; skatīt 101. punktu. Tā kā 81. panta 1. punktu piemēro tikai gadījumos, ja nolīgumam ir iespējama negatīva ietekme uz konkurenci un patērētājiem (stingro ierobežojumu gadījumā šāda ietekme tiek prezumēta), iespējamajiem efektivitātes ieguvumiem jābūt pamatotiem, lai tos varētu pārbaudīt. Nepamatoti apgalvojumi tiks noraidīti. |
| --- | --- |

55.

Saskaņā ar c) un d) apakšpunktu lēmuma pieņēmējs pārbauda iespējamo efektivitātes ieguvumu vērtību, kura 81. panta 3. punkta trešā nosacījuma kontekstā jāsamēro ar negatīvo ietekmi uz konkurenci; skatīt 101. punktu. Tā kā 81. panta 1. punktu piemēro tikai gadījumos, ja nolīgumam ir iespējama negatīva ietekme uz konkurenci un patērētājiem (stingro ierobežojumu gadījumā šāda ietekme tiek prezumēta), iespējamajiem efektivitātes ieguvumiem jābūt pamatotiem, lai tos varētu pārbaudīt. Nepamatoti apgalvojumi tiks noraidīti.

| 56. | Attiecībā uz iespējamiem efektivitātes ieguvumiem, kas izpaužas kā izmaksu ietaupījumi, uzņēmumiem, kas atsaucas uz 81. panta 3. punktu, ir pēc iespējas precīzi un pamatoti jāaprēķina vai jāaplēš šo ietaupījumu vērtība un sīki jāapraksta, kā šī summa ir aprēķināta. Jāapraksta arī metode(-es), ar kuru(-ām) ietaupījums ir vai tiks panākts. Iesniegtajiem datiem ir jābūt pārbaudāmiem, lai būtu pietiekama noteiktības pakāpe, ka attiecīgie ietaupījumi ir gūti vai, visticamāk, tiks gūti. |
| --- | --- |

56.

Attiecībā uz iespējamiem efektivitātes ieguvumiem, kas izpaužas kā izmaksu ietaupījumi, uzņēmumiem, kas atsaucas uz 81. panta 3. punktu, ir pēc iespējas precīzi un pamatoti jāaprēķina vai jāaplēš šo ietaupījumu vērtība un sīki jāapraksta, kā šī summa ir aprēķināta. Jāapraksta arī metode(-es), ar kuru(-ām) ietaupījums ir vai tiks panākts. Iesniegtajiem datiem ir jābūt pārbaudāmiem, lai būtu pietiekama noteiktības pakāpe, ka attiecīgie ietaupījumi ir gūti vai, visticamāk, tiks gūti.

| 57. | Attiecībā uz iespējamiem efektivitātes ieguvumiem, kas izpaužas kā uzlaboti produkti vai citi ar izmaksām nesaistīti ieguvumi, uzņēmumiem, kas atsaucas uz 81. panta 3. punktu, ir jāapraksta un sīki jāizskaidro attiecīgo efektivitātes ieguvumu būtība un tas, kā un kāpēc tie dod objektīvus ekonomiskos ieguvumus. |
| --- | --- |

57.

Attiecībā uz iespējamiem efektivitātes ieguvumiem, kas izpaužas kā uzlaboti produkti vai citi ar izmaksām nesaistīti ieguvumi, uzņēmumiem, kas atsaucas uz 81. panta 3. punktu, ir jāapraksta un sīki jāizskaidro attiecīgo efektivitātes ieguvumu būtība un tas, kā un kāpēc tie dod objektīvus ekonomiskos ieguvumus.

| 58. | Ja nolīgums vēl nav pilnībā īstenots, pusēm ir jāiesniedz pamatotas prognozes attiecībā uz datumu, no kura efektivitātes ieguvumi sāks izpausties un tādējādi tirgū radīs būtisku pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

58.

Ja nolīgums vēl nav pilnībā īstenots, pusēm ir jāiesniedz pamatotas prognozes attiecībā uz datumu, no kura efektivitātes ieguvumi sāks izpausties un tādējādi tirgū radīs būtisku pozitīvo ietekmi.

3.2.2.   Efektivitātes ieguvumu kategorijas

| 59. | 81. panta 3. punktā uzskaitītie efektivitātes ieguvumu veidi ir plašas kategorijas, ar ko paredzēts aptvert visu veidu objektīvos ekonomiskos efektivitātes ieguvumus. 81. panta 3. punktā minētās kategorijas ievērojami pārklājas, un viens nolīgums var radīt dažāda veida efektivitātes ieguvumus. Tāpēc nav lietderīgi precīzi un negrozāmi nošķirt dažādās kategorijas. Šajās pamatnostādnēs nošķīrums ir veikts starp efektivitātes ieguvumiem, kas izpaužas kā izmaksu ietaupījumi, un kvalitatīviem efektivitātes ieguvumiem, kuru radītās vērtības ir jauni vai uzlaboti produkti, lielāka produktu daudzveidība utt. |
| --- | --- |

59.

81. panta 3. punktā uzskaitītie efektivitātes ieguvumu veidi ir plašas kategorijas, ar ko paredzēts aptvert visu veidu objektīvos ekonomiskos efektivitātes ieguvumus. 81. panta 3. punktā minētās kategorijas ievērojami pārklājas, un viens nolīgums var radīt dažāda veida efektivitātes ieguvumus. Tāpēc nav lietderīgi precīzi un negrozāmi nošķirt dažādās kategorijas. Šajās pamatnostādnēs nošķīrums ir veikts starp efektivitātes ieguvumiem, kas izpaužas kā izmaksu ietaupījumi, un kvalitatīviem efektivitātes ieguvumiem, kuru radītās vērtības ir jauni vai uzlaboti produkti, lielāka produktu daudzveidība utt.

| 60. | Parasti efektivitātes ieguvumus rada saimnieciskās darbības integrācija – ja uzņēmumi apvieno aktīvus, lai sasniegtu to, ko tie atsevišķi nevarētu sasniegt pietiekami efektīvi, vai ja tie uztic citam uzņēmumam uzdevumus, kurus tas var veikt efektīvāk. |
| --- | --- |

60.

Parasti efektivitātes ieguvumus rada saimnieciskās darbības integrācija – ja uzņēmumi apvieno aktīvus, lai sasniegtu to, ko tie atsevišķi nevarētu sasniegt pietiekami efektīvi, vai ja tie uztic citam uzņēmumam uzdevumus, kurus tas var veikt efektīvāk.

| 61. | Pētniecības un izstrādes, ražošanas un izplatīšanas procesu var uzskatīt par pievienotās vērtības veidošanas ķēdi, kuru var sadalīt vairākos posmos. Katrā šīs ķēdes posmā uzņēmumam jāizvēlas, vai veikt konkrēto darbību patstāvīgi vai kopā ar citu(-iem) uzņēmumu(-iem), vai arī pilnībā uzticēt šo darbību citam(-iem) uzņēmumam(-iem). |
| --- | --- |

61.

Pētniecības un izstrādes, ražošanas un izplatīšanas procesu var uzskatīt par pievienotās vērtības veidošanas ķēdi, kuru var sadalīt vairākos posmos. Katrā šīs ķēdes posmā uzņēmumam jāizvēlas, vai veikt konkrēto darbību patstāvīgi vai kopā ar citu(-iem) uzņēmumu(-iem), vai arī pilnībā uzticēt šo darbību citam(-iem) uzņēmumam(-iem).

| 62. | Ikvienā gadījumā, kad tiek izdarīta izvēle tirgū sadarboties ar citu uzņēmumu, parasti ir jānoslēdz nolīgums 81. panta 1. punkta nozīmē. Šis nolīgums var būt vertikāls, ja puses darbojas dažādos pievienotās vērtības ķēdes līmeņos, vai horizontāls, ja uzņēmumi darbojas vienā pievienotās vērtības ķēdes līmenī. Abi nolīgumu veidi var radīt efektivitātes ieguvumus, kas dod šiem uzņēmumiem iespēju konkrētu uzdevumu veikt ar zemākām izmaksām vai augstāku pievienoto vērtību patērētājiem. Šādi nolīgumi var arī ietvert vai izraisīt konkurences ierobežojumus, un attiecīgi var būt piemērojams 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums un 81. panta 3. punktā noteiktais izņēmums. |
| --- | --- |

62.

Ikvienā gadījumā, kad tiek izdarīta izvēle tirgū sadarboties ar citu uzņēmumu, parasti ir jānoslēdz nolīgums 81. panta 1. punkta nozīmē. Šis nolīgums var būt vertikāls, ja puses darbojas dažādos pievienotās vērtības ķēdes līmeņos, vai horizontāls, ja uzņēmumi darbojas vienā pievienotās vērtības ķēdes līmenī. Abi nolīgumu veidi var radīt efektivitātes ieguvumus, kas dod šiem uzņēmumiem iespēju konkrētu uzdevumu veikt ar zemākām izmaksām vai augstāku pievienoto vērtību patērētājiem. Šādi nolīgumi var arī ietvert vai izraisīt konkurences ierobežojumus, un attiecīgi var būt piemērojams 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums un 81. panta 3. punktā noteiktais izņēmums.

| 63. | Turpmāk minētie efektivitātes ieguvumu veidi ir tikai piemēri un nav domāti kā izsmeļošs uzskaitījums. |
| --- | --- |

63.

Turpmāk minētie efektivitātes ieguvumu veidi ir tikai piemēri un nav domāti kā izsmeļošs uzskaitījums.

3.2.2.1.   Izmaksu ietaupījumi

| 64. | Izmaksu ietaupījumiem, ko rada uzņēmumu nolīgumi, var būt daudzi dažādi avoti. Viens svarīgs izmaksu ietaupījumu avots ir jaunu ražošanas tehnoloģiju un metožu izstrāde. Parasti lielākais izmaksu ietaupīšanas potenciāls tiek sasniegts tehnoloģisku izrāvienu gadījumos. Piemēram, montāžas konveijeru ieviešana radīja ievērojamus izmaksu samazinājumus mehānisko transportlīdzekļu ražošanā. |
| --- | --- |

64.

Izmaksu ietaupījumiem, ko rada uzņēmumu nolīgumi, var būt daudzi dažādi avoti. Viens svarīgs izmaksu ietaupījumu avots ir jaunu ražošanas tehnoloģiju un metožu izstrāde. Parasti lielākais izmaksu ietaupīšanas potenciāls tiek sasniegts tehnoloģisku izrāvienu gadījumos. Piemēram, montāžas konveijeru ieviešana radīja ievērojamus izmaksu samazinājumus mehānisko transportlīdzekļu ražošanā.

| 65. | Vēl viens svarīgs efektivitātes ieguvumu avots ir sinerģija, ko rada esošo aktīvu integrācija. Apvienojot savus attiecīgos aktīvus, nolīguma puses var panākt tādu izmaksu un izlaides konfigurāciju, kas citādi nebūtu iespējama. Piemēram, apvienojot divas tehnoloģijas, kurām ir savstarpēji papildinošas priekšrocības, var samazināt ražošanas izmaksas vai saražot kvalitatīvākus produktus. Piemēram, pieņemsim, ka uzņēmuma A ražošanas aktīvi vienā stundā ļauj panākt lielu izlaidi, bet patērē salīdzinoši daudz izejmateriālu uz vienu izlaides vienību, savukārt uzņēmuma B ražošanas aktīvi vienā stundā ļauj panākt mazāku izlaidi, bet patērē salīdzinoši maz izejmateriālu uz vienu izlaides vienību. Sinerģija rodas, ja, izveidojot ražošanas kopuzņēmumu, kurā apvienoti uzņēmumu A un B ražošanas aktīvi, puses var panākt lielu/lielāku izlaidi stundā ar mazu/mazāku izejmateriālu patēriņu uz vienu izlaides vienību. Līdzīgi, ja viens uzņēmums ir optimizējis vienu pievienotās vērtības ķēdes posmu un otrs uzņēmums ir optimizējis citu, šo uzņēmumu darbības apvienošana var ļaut samazināt izmaksas. Piemēram, uzņēmumam A var būt lielā mērā automatizētas ražošanas iekārtas, kas samazina ražošanas izmaksas uz vienu vienību, bet uzņēmums B var būt izveidojis efektīvu pasūtījumu apstrādes sistēmu. Šī sistēma dod iespēju pielāgot ražošanu klientu pieprasījumam, nodrošināt laicīgu piegādi un samazināt uzglabāšanas un novecošanas izmaksas. Apvienojot savus aktīvus, uzņēmumi A un B var panākt izmaksu samazināšanos. |
| --- | --- |

65.

Vēl viens svarīgs efektivitātes ieguvumu avots ir sinerģija, ko rada esošo aktīvu integrācija. Apvienojot savus attiecīgos aktīvus, nolīguma puses var panākt tādu izmaksu un izlaides konfigurāciju, kas citādi nebūtu iespējama. Piemēram, apvienojot divas tehnoloģijas, kurām ir savstarpēji papildinošas priekšrocības, var samazināt ražošanas izmaksas vai saražot kvalitatīvākus produktus. Piemēram, pieņemsim, ka uzņēmuma A ražošanas aktīvi vienā stundā ļauj panākt lielu izlaidi, bet patērē salīdzinoši daudz izejmateriālu uz vienu izlaides vienību, savukārt uzņēmuma B ražošanas aktīvi vienā stundā ļauj panākt mazāku izlaidi, bet patērē salīdzinoši maz izejmateriālu uz vienu izlaides vienību. Sinerģija rodas, ja, izveidojot ražošanas kopuzņēmumu, kurā apvienoti uzņēmumu A un B ražošanas aktīvi, puses var panākt lielu/lielāku izlaidi stundā ar mazu/mazāku izejmateriālu patēriņu uz vienu izlaides vienību. Līdzīgi, ja viens uzņēmums ir optimizējis vienu pievienotās vērtības ķēdes posmu un otrs uzņēmums ir optimizējis citu, šo uzņēmumu darbības apvienošana var ļaut samazināt izmaksas. Piemēram, uzņēmumam A var būt lielā mērā automatizētas ražošanas iekārtas, kas samazina ražošanas izmaksas uz vienu vienību, bet uzņēmums B var būt izveidojis efektīvu pasūtījumu apstrādes sistēmu. Šī sistēma dod iespēju pielāgot ražošanu klientu pieprasījumam, nodrošināt laicīgu piegādi un samazināt uzglabāšanas un novecošanas izmaksas. Apvienojot savus aktīvus, uzņēmumi A un B var panākt izmaksu samazināšanos.

| 66. | Izmaksu ietaupījumi var izrietēt arī no apjomradītiem ietaupījumiem, t. i., no izmaksu samazināšanās uz vienu izlaides vienību, palielinoties izlaidei. Piemēram, ieguldījumi aprīkojumā un citos aktīvos bieži veido nedalāmu kopumu. Ja uzņēmums nevar pilnībā izmantot šo aktīvu kopumu, tā vidējās izmaksas ir augstākas nekā pilnīga aktīvu kopuma izmantojuma gadījumā. Piemēram, kravas automobiļa ekspluatācijas izmaksas ir praktiski vienādas neatkarīgi no tā, vai automobilis ir gandrīz tukšs, pa pusei pilns vai pilns. Tādējādi nolīgums, ar kuru uzņēmumi apvieno loģistikas darbības, var dot tiem iespēju paaugstināt noslodzes koeficientu un samazināt izmantoto transportlīdzekļu skaitu. Lielāki apjomi turklāt var dot iespēju labāk sadalīt darbus un tādējādi samazināt vienības izmaksas. Uzņēmumi var panākt apjomradītus ietaupījumus visos pievienotās vērtības ķēdes posmos, tostarp pētniecībā un izstrādē, ražošanā, izplatīšanā un mārketingā. Saistīts efektivitātes ieguvumu veids ir pieredzes radītie ieguvumi. Gūstot pieredzi konkrēta ražošanas procesa izmantošanā vai konkrētu uzdevumu veikšanā, var pieaugt ražīgums, jo process tiek veikts efektīvāk vai uzdevumi tiek paveikti ātrāk. |
| --- | --- |

66.

Izmaksu ietaupījumi var izrietēt arī no apjomradītiem ietaupījumiem, t. i., no izmaksu samazināšanās uz vienu izlaides vienību, palielinoties izlaidei. Piemēram, ieguldījumi aprīkojumā un citos aktīvos bieži veido nedalāmu kopumu. Ja uzņēmums nevar pilnībā izmantot šo aktīvu kopumu, tā vidējās izmaksas ir augstākas nekā pilnīga aktīvu kopuma izmantojuma gadījumā. Piemēram, kravas automobiļa ekspluatācijas izmaksas ir praktiski vienādas neatkarīgi no tā, vai automobilis ir gandrīz tukšs, pa pusei pilns vai pilns. Tādējādi nolīgums, ar kuru uzņēmumi apvieno loģistikas darbības, var dot tiem iespēju paaugstināt noslodzes koeficientu un samazināt izmantoto transportlīdzekļu skaitu. Lielāki apjomi turklāt var dot iespēju labāk sadalīt darbus un tādējādi samazināt vienības izmaksas. Uzņēmumi var panākt apjomradītus ietaupījumus visos pievienotās vērtības ķēdes posmos, tostarp pētniecībā un izstrādē, ražošanā, izplatīšanā un mārketingā. Saistīts efektivitātes ieguvumu veids ir pieredzes radītie ieguvumi. Gūstot pieredzi konkrēta ražošanas procesa izmantošanā vai konkrētu uzdevumu veikšanā, var pieaugt ražīgums, jo process tiek veikts efektīvāk vai uzdevumi tiek paveikti ātrāk.

| 67. | Vēl viens izmaksu ietaupījumu avots ir diversifikācijas radīti ietaupījumi, kas rodas, ja uzņēmumi ietaupa izmaksas, ražojot dažādus produktus no viena veida resursa. Šādus efektivitātes ieguvumus var gūt, ja tās pašas sastāvdaļas, iekārtas un personālu ir iespējams izmantot dažādu produktu ražošanai. Diversifikācijas radītus ietaupījumus var gūt arī izplatīšanas jomā, vairākus preču veidus izplatot ar vieniem un tiem pašiem transportlīdzekļiem. Piemēram, saldēto picu ražotājs un saldēto dārzeņu ražotājs var gūt diversifikācijas radītus ietaupījumus, izplatot produktus kopīgi. Abas produktu grupas jāizplata, izmantojot refrižeratorus, un ir iespējams, ka klientu loks lielā mērā pārklājas. Apvienojot savas darbības, abi ražotāji var samazināt vienības izplatīšanas izmaksas. |
| --- | --- |

67.

Vēl viens izmaksu ietaupījumu avots ir diversifikācijas radīti ietaupījumi, kas rodas, ja uzņēmumi ietaupa izmaksas, ražojot dažādus produktus no viena veida resursa. Šādus efektivitātes ieguvumus var gūt, ja tās pašas sastāvdaļas, iekārtas un personālu ir iespējams izmantot dažādu produktu ražošanai. Diversifikācijas radītus ietaupījumus var gūt arī izplatīšanas jomā, vairākus preču veidus izplatot ar vieniem un tiem pašiem transportlīdzekļiem. Piemēram, saldēto picu ražotājs un saldēto dārzeņu ražotājs var gūt diversifikācijas radītus ietaupījumus, izplatot produktus kopīgi. Abas produktu grupas jāizplata, izmantojot refrižeratorus, un ir iespējams, ka klientu loks lielā mērā pārklājas. Apvienojot savas darbības, abi ražotāji var samazināt vienības izplatīšanas izmaksas.

| 68. | Efektivitātes ieguvumi, kas izpaužas kā izmaksu samazinājums, var izrietēt arī no nolīgumiem, kas ļauj labāk plānot ražošanu, samazinot dārgu krājumu turēšanas nepieciešamību un palīdzot labāk izmantot jaudas. Šāda veida efektivitātes ieguvumus var radīt, piemēram, iepirkumu veikšana “tieši laikā”, t. i., ja sastāvdaļu piegādātājam ir noteiktas saistības veikt piegādes pircējam atkarībā no vajadzības, tādējādi novēršot pircējam vajadzību glabāt ievērojamus sastāvdaļu krājumus, kas var novecot. Izmaksu ietaupījumus var radīt arī nolīgumi, kas dod pusēm iespēju racionalizēt ražošanu visās to ražotnēs. |
| --- | --- |

68.

Efektivitātes ieguvumi, kas izpaužas kā izmaksu samazinājums, var izrietēt arī no nolīgumiem, kas ļauj labāk plānot ražošanu, samazinot dārgu krājumu turēšanas nepieciešamību un palīdzot labāk izmantot jaudas. Šāda veida efektivitātes ieguvumus var radīt, piemēram, iepirkumu veikšana “tieši laikā”, t. i., ja sastāvdaļu piegādātājam ir noteiktas saistības veikt piegādes pircējam atkarībā no vajadzības, tādējādi novēršot pircējam vajadzību glabāt ievērojamus sastāvdaļu krājumus, kas var novecot. Izmaksu ietaupījumus var radīt arī nolīgumi, kas dod pusēm iespēju racionalizēt ražošanu visās to ražotnēs.

3.2.2.2.   Kvalitatīvie efektivitātes ieguvumi

| 69. | Uzņēmumu nolīgumi var radīt dažādus kvalitatīvus efektivitātes ieguvumus, kurus var ņemt vērā, piemērojot 81. panta 3. punktu. Daudzos gadījumos nolīguma galvenais efektivitātes uzlabošanas potenciāls nav izmaksu samazināšana, bet gan kvalitātes uzlabošanās un citi kvalitatīvi efektivitātes ieguvumi. Atkarībā no katra konkrētā gadījuma šādiem efektivitātes ieguvumiem var būt tāda pati vai lielāka nozīme kā izmaksu ietaupījumiem. |
| --- | --- |

69.

Uzņēmumu nolīgumi var radīt dažādus kvalitatīvus efektivitātes ieguvumus, kurus var ņemt vērā, piemērojot 81. panta 3. punktu. Daudzos gadījumos nolīguma galvenais efektivitātes uzlabošanas potenciāls nav izmaksu samazināšana, bet gan kvalitātes uzlabošanās un citi kvalitatīvi efektivitātes ieguvumi. Atkarībā no katra konkrētā gadījuma šādiem efektivitātes ieguvumiem var būt tāda pati vai lielāka nozīme kā izmaksu ietaupījumiem.

| 70. | Tehnikas un tehnoloģiju attīstība ir ļoti svarīga un dinamiska tautsaimniecības sastāvdaļa, kas rada ievērojamus ieguvumus jaunu vai uzlabotu preču un pakalpojumu veidā. Savstarpēji sadarbojoties, uzņēmumi var panākt tādus efektivitātes ieguvumus, kas bez ierobežojošā nolīguma nebūtu iespējami vai arī būtu iespējami ar ievērojamu novēlošanos vai lielākām izmaksām. Šādi efektivitātes ieguvumi ir svarīgs 81. panta 3. punkta pirmajā nosacījumā paredzēto ekonomisko ieguvumu avots. Pie nolīgumiem, kas spēj radīt šādus efektivitātes ieguvumus, pieder jo īpaši pētniecības un izstrādes nolīgumi. Piemēram, uzņēmumi A un B izveido kopuzņēmumu, kas paredz šūnveida riepu izstrādi un – sekmīga iznākuma gadījumā – kopīgu ražošanu. Vienas šūnas saduršana neietekmē pārējās šūnas, un tāpēc saduršanas gadījumā nav riska, ka riepa kļūtu tukša. Tādējādi šāda riepa ir drošāka nekā parastās riepas. Tas nozīmē arī, ka riepa nav nekavējoties jānomaina, un attiecīgi nav jāvadā līdzi rezerves riepa. Abi efektivitātes ieguvumu veidi rada objektīvus ieguvumus 81. panta 3. punkta pirmā nosacījuma nozīmē. |
| --- | --- |

70.

Tehnikas un tehnoloģiju attīstība ir ļoti svarīga un dinamiska tautsaimniecības sastāvdaļa, kas rada ievērojamus ieguvumus jaunu vai uzlabotu preču un pakalpojumu veidā. Savstarpēji sadarbojoties, uzņēmumi var panākt tādus efektivitātes ieguvumus, kas bez ierobežojošā nolīguma nebūtu iespējami vai arī būtu iespējami ar ievērojamu novēlošanos vai lielākām izmaksām. Šādi efektivitātes ieguvumi ir svarīgs 81. panta 3. punkta pirmajā nosacījumā paredzēto ekonomisko ieguvumu avots. Pie nolīgumiem, kas spēj radīt šādus efektivitātes ieguvumus, pieder jo īpaši pētniecības un izstrādes nolīgumi. Piemēram, uzņēmumi A un B izveido kopuzņēmumu, kas paredz šūnveida riepu izstrādi un – sekmīga iznākuma gadījumā – kopīgu ražošanu. Vienas šūnas saduršana neietekmē pārējās šūnas, un tāpēc saduršanas gadījumā nav riska, ka riepa kļūtu tukša. Tādējādi šāda riepa ir drošāka nekā parastās riepas. Tas nozīmē arī, ka riepa nav nekavējoties jānomaina, un attiecīgi nav jāvadā līdzi rezerves riepa. Abi efektivitātes ieguvumu veidi rada objektīvus ieguvumus 81. panta 3. punkta pirmā nosacījuma nozīmē.

| 71. | Tāpat kā savstarpēji papildinošu aktīvu apvienošana var samazināt izmaksas, aktīvu apvienošana var arī radīt sinerģiju, kas rada kvalitatīvus efektivitātes ieguvumus. Apvienojot ražošanas aktīvus, var, piemēram, būt iespējams saražot kvalitatīvākus produktus vai produktus ar jaunām īpašībām. Piemērs tam ir licences nolīgumi un nolīgumi, kas paredz jaunu vai uzlabotu preču kopīgu ražošanu vai pakalpojumu kopīgu sniegšanu. Licences nolīgumi var veicināt ātrāku jaunas tehnoloģijas izplatīšanos Kopienā un dot licenciātiem iespēju piedāvāt jaunus produktus vai izmantot jaunas ražošanas tehnoloģijas, kas veicina kvalitātes paaugstināšanu. Kopīgas ražošanas/pakalpojumu sniegšanas nolīgumi var veicināt jaunu vai uzlabotu preču vai pakalpojumu ātrāku ieviešanu tirgū ar zemākām izmaksām (70). Piemēram, telekomunikāciju nozarē ir atzīts, ka sadarbības nolīgumi rada efektivitātes ieguvumus, jo ļauj ātrāk komercializēt jaunus globālos pakalpojumus (71). Banku nozarē ir atzīts, ka sadarbības nolīgumi, kas padarīja pieejamas labākas starpvalstu maksājumu sistēmas, rada efektivitātes ieguvumus, uz kuriem ir attiecināms 81. panta 3. punkta pirmais nosacījums (72). |
| --- | --- |

71.

Tāpat kā savstarpēji papildinošu aktīvu apvienošana var samazināt izmaksas, aktīvu apvienošana var arī radīt sinerģiju, kas rada kvalitatīvus efektivitātes ieguvumus. Apvienojot ražošanas aktīvus, var, piemēram, būt iespējams saražot kvalitatīvākus produktus vai produktus ar jaunām īpašībām. Piemērs tam ir licences nolīgumi un nolīgumi, kas paredz jaunu vai uzlabotu preču kopīgu ražošanu vai pakalpojumu kopīgu sniegšanu. Licences nolīgumi var veicināt ātrāku jaunas tehnoloģijas izplatīšanos Kopienā un dot licenciātiem iespēju piedāvāt jaunus produktus vai izmantot jaunas ražošanas tehnoloģijas, kas veicina kvalitātes paaugstināšanu. Kopīgas ražošanas/pakalpojumu sniegšanas nolīgumi var veicināt jaunu vai uzlabotu preču vai pakalpojumu ātrāku ieviešanu tirgū ar zemākām izmaksām (70). Piemēram, telekomunikāciju nozarē ir atzīts, ka sadarbības nolīgumi rada efektivitātes ieguvumus, jo ļauj ātrāk komercializēt jaunus globālos pakalpojumus (71). Banku nozarē ir atzīts, ka sadarbības nolīgumi, kas padarīja pieejamas labākas starpvalstu maksājumu sistēmas, rada efektivitātes ieguvumus, uz kuriem ir attiecināms 81. panta 3. punkta pirmais nosacījums (72).

| 72. | Arī izplatīšanas nolīgumi var radīt kvalitatīvus efektivitātes ieguvumus. Piemēram, iespējams, ka specializēti izplatītāji var piedāvāt pakalpojumus, kas labāk atbilst klientu vajadzībām, vai nodrošināt ātrāku piegādi vai labāku izplatīšanas ķēdes kvalitātes nodrošinājumu (73). |
| --- | --- |

72.

Arī izplatīšanas nolīgumi var radīt kvalitatīvus efektivitātes ieguvumus. Piemēram, iespējams, ka specializēti izplatītāji var piedāvāt pakalpojumus, kas labāk atbilst klientu vajadzībām, vai nodrošināt ātrāku piegādi vai labāku izplatīšanas ķēdes kvalitātes nodrošinājumu (73).

3.3.   Līguma 81. panta 3. punkta trešais nosacījums – ierobežojumu nepieciešamība

| 73. | Saskaņā ar 81. panta 3. punkta trešo nosacījumu ierobežojošais nolīgums nedrīkst uzlikt ierobežojumus, kas nav obligāti nepieciešami, lai panāktu šā nolīguma radītos efektivitātes ieguvumus. Šajā nosacījumā ir ietverti divi kritēriji. Pirmkārt, pašam ierobežojošajam nolīgumam jābūt pamatoti nepieciešamam attiecīgo efektivitātes ieguvumu panākšanai. Otrkārt, arī nolīguma atsevišķajiem konkurences ierobežojumiem jābūt pamatoti nepieciešamiem efektivitātes ieguvumu panākšanai. |
| --- | --- |

73.

Saskaņā ar 81. panta 3. punkta trešo nosacījumu ierobežojošais nolīgums nedrīkst uzlikt ierobežojumus, kas nav obligāti nepieciešami, lai panāktu šā nolīguma radītos efektivitātes ieguvumus. Šajā nosacījumā ir ietverti divi kritēriji. Pirmkārt, pašam ierobežojošajam nolīgumam jābūt pamatoti nepieciešamam attiecīgo efektivitātes ieguvumu panākšanai. Otrkārt, arī nolīguma atsevišķajiem konkurences ierobežojumiem jābūt pamatoti nepieciešamiem efektivitātes ieguvumu panākšanai.

| 74. | 81. panta 3. punkta trešā nosacījuma kontekstā noteicošais faktors ir, vai ierobežojošais nolīgums un tā atsevišķie ierobežojumi dod iespēju veikt attiecīgo darbību efektīvāk nekā tad, ja attiecīgā nolīguma vai ierobežojuma nebūtu. Jautājums nav par to, vai nolīgums bez konkrētā ierobežojuma būtu noslēgts, bet par to, vai, pateicoties nolīgumam vai ierobežojumam, rodas vairāk efektivitātes ieguvumu nekā tad, ja šā nolīguma vai ierobežojuma nebūtu (74). |
| --- | --- |

74.

81. panta 3. punkta trešā nosacījuma kontekstā noteicošais faktors ir, vai ierobežojošais nolīgums un tā atsevišķie ierobežojumi dod iespēju veikt attiecīgo darbību efektīvāk nekā tad, ja attiecīgā nolīguma vai ierobežojuma nebūtu. Jautājums nav par to, vai nolīgums bez konkrētā ierobežojuma būtu noslēgts, bet par to, vai, pateicoties nolīgumam vai ierobežojumam, rodas vairāk efektivitātes ieguvumu nekā tad, ja šā nolīguma vai ierobežojuma nebūtu (74).

| 75. | Atbilstoši 81. panta 3. punktā iekļautā trešā nosacījuma pirmajam kritērijam efektivitātes ieguvumiem jāizriet no konkrētā nolīguma, tas ir, jāpārliecinās, ka nav nekādu citu ekonomiski reālu un konkurenci mazāk ierobežojošu veidu, kā panākt šos ieguvumus. Šajā novērtējumā jāņem vērā tirgus apstākļi un reālie darījuma apstākļi, kādā nolīguma puses darbojas. Uzņēmumiem, kas atsaucas uz 81. panta 3. punktu, nav jāapsver hipotētiskās vai teorētiskās alternatīvas. Komisija neapšaubīs pušu komerclēmumus. Tā iejauksies tikai tad, ja būs pietiekami skaidri redzams, ka pastāv alternatīvas, kas ir reālas un īstenojamas. Pusēm ir tikai jāpaskaidro un jāpierāda, kāpēc šīs šķietami reālās un ievērojami mazāk ierobežojošās nolīguma alternatīvas būtu daudz neefektīvākas. |
| --- | --- |

75.

Atbilstoši 81. panta 3. punktā iekļautā trešā nosacījuma pirmajam kritērijam efektivitātes ieguvumiem jāizriet no konkrētā nolīguma, tas ir, jāpārliecinās, ka nav nekādu citu ekonomiski reālu un konkurenci mazāk ierobežojošu veidu, kā panākt šos ieguvumus. Šajā novērtējumā jāņem vērā tirgus apstākļi un reālie darījuma apstākļi, kādā nolīguma puses darbojas. Uzņēmumiem, kas atsaucas uz 81. panta 3. punktu, nav jāapsver hipotētiskās vai teorētiskās alternatīvas. Komisija neapšaubīs pušu komerclēmumus. Tā iejauksies tikai tad, ja būs pietiekami skaidri redzams, ka pastāv alternatīvas, kas ir reālas un īstenojamas. Pusēm ir tikai jāpaskaidro un jāpierāda, kāpēc šīs šķietami reālās un ievērojami mazāk ierobežojošās nolīguma alternatīvas būtu daudz neefektīvākas.

| 76. | Īpaši lietderīgi ir, pienācīgi ņemot vērā konkrētā gadījuma apstākļus, pārbaudīt, vai puses būtu varējušas panākt šos efektivitātes ieguvumus ar citu, mazāk ierobežojošu nolīgumu, un, ja tā, kad šie ieguvumi, visticamāk, būtu panākti. Var būt nepieciešams pārbaudīt arī, vai puses būtu varējušas šos efektivitātes ieguvumus panākt katra atsevišķi. Piemēram, ja iespējamie efektivitātes ieguvumi izpaužas kā izmaksu samazinājums, kas izriet no apjomradītiem vai diversifikācijas radītiem ietaupījumiem, attiecīgajiem uzņēmumiem ir jāizskaidro un jāpamato, kāpēc tādus pašus ieguvumus nevarētu sasniegt iekšējās izaugsmes un cenu konkurences ceļā. Šajā novērtējumā cita starpā ir lietderīgi ņemt vērā konkrētā tirgus minimālo efektīvo apjomu, proti, izlaides apjomu, kas nepieciešams, lai līdz minimumam samazinātu vidējās izmaksas un izmantotu visus apjomradītos ietaupījumus (75). Jo lielāks minimālais efektīvais apjoms salīdzinājumā ar katras nolīguma puses pašreizējo tirgus apjomu, jo ticamāk, ka efektivitātes ieguvumus atzīst par tādiem, kas izriet no konkrētā nolīguma. Attiecībā uz nolīgumiem, kas rada ievērojamu sinerģiju, jo tiek apvienoti savstarpēji papildinoši aktīvi un iespējas, pati efektivitātes ieguvumu būtība ļauj izdarīt pieņēmumu, ka nolīgums to panākšanai ir nepieciešams. |
| --- | --- |

76.

Īpaši lietderīgi ir, pienācīgi ņemot vērā konkrētā gadījuma apstākļus, pārbaudīt, vai puses būtu varējušas panākt šos efektivitātes ieguvumus ar citu, mazāk ierobežojošu nolīgumu, un, ja tā, kad šie ieguvumi, visticamāk, būtu panākti. Var būt nepieciešams pārbaudīt arī, vai puses būtu varējušas šos efektivitātes ieguvumus panākt katra atsevišķi. Piemēram, ja iespējamie efektivitātes ieguvumi izpaužas kā izmaksu samazinājums, kas izriet no apjomradītiem vai diversifikācijas radītiem ietaupījumiem, attiecīgajiem uzņēmumiem ir jāizskaidro un jāpamato, kāpēc tādus pašus ieguvumus nevarētu sasniegt iekšējās izaugsmes un cenu konkurences ceļā. Šajā novērtējumā cita starpā ir lietderīgi ņemt vērā konkrētā tirgus minimālo efektīvo apjomu, proti, izlaides apjomu, kas nepieciešams, lai līdz minimumam samazinātu vidējās izmaksas un izmantotu visus apjomradītos ietaupījumus (75). Jo lielāks minimālais efektīvais apjoms salīdzinājumā ar katras nolīguma puses pašreizējo tirgus apjomu, jo ticamāk, ka efektivitātes ieguvumus atzīst par tādiem, kas izriet no konkrētā nolīguma. Attiecībā uz nolīgumiem, kas rada ievērojamu sinerģiju, jo tiek apvienoti savstarpēji papildinoši aktīvi un iespējas, pati efektivitātes ieguvumu būtība ļauj izdarīt pieņēmumu, ka nolīgums to panākšanai ir nepieciešams.

| 77. | Šo principu paskaidrojumam var sniegt šādu hipotētisku piemēru:
  Uzņēmumi A un B izveido kopuzņēmumu, apvienojot ražošanas tehnoloģijas, lai panāktu augstāku izlaidi un zemāku izejmateriālu patēriņu. Kopuzņēmumam tiek piešķirta izņēmuma (exclusive) licence attiecībā uz šo uzņēmumu ražošanas tehnoloģijām. Puses savas ražotnes nodod kopuzņēmumam. Tāpat tās nodod svarīgāko personālu, lai nodrošinātu pieredzes radīto ieguvumu izmantošanu un pilnveidošanu. Tiek lēsts, ka šie efektivitātes ieguvumi samazinās ražošanas izmaksas par 5 %. Kopuzņēmuma produkciju uzņēmumi A un B pārdod atsevišķi. Šajā gadījumā, piemērojot nepieciešamības nosacījumu, jānovērtē, vai attiecīgos ieguvumus principā varētu panākt ar licences nolīgumu, kas varētu būt mazāk ierobežojošs, jo uzņēmumi A un B turpinātu ražošanu atsevišķi. Aprakstītajos apstākļos šāda varbūtība ir maza, jo ar licences nolīgumu puses nevarētu tik ērti un nepārtraukti izmantot savu attiecīgo pieredzi šo divu tehnoloģiju pielietošanā, no kā izriet būtiski pieredzes radīti ieguvumi. |
| --- | --- |

77.

Šo principu paskaidrojumam var sniegt šādu hipotētisku piemēru:

Uzņēmumi A un B izveido kopuzņēmumu, apvienojot ražošanas tehnoloģijas, lai panāktu augstāku izlaidi un zemāku izejmateriālu patēriņu. Kopuzņēmumam tiek piešķirta izņēmuma (exclusive) licence attiecībā uz šo uzņēmumu ražošanas tehnoloģijām. Puses savas ražotnes nodod kopuzņēmumam. Tāpat tās nodod svarīgāko personālu, lai nodrošinātu pieredzes radīto ieguvumu izmantošanu un pilnveidošanu. Tiek lēsts, ka šie efektivitātes ieguvumi samazinās ražošanas izmaksas par 5 %. Kopuzņēmuma produkciju uzņēmumi A un B pārdod atsevišķi. Šajā gadījumā, piemērojot nepieciešamības nosacījumu, jānovērtē, vai attiecīgos ieguvumus principā varētu panākt ar licences nolīgumu, kas varētu būt mazāk ierobežojošs, jo uzņēmumi A un B turpinātu ražošanu atsevišķi. Aprakstītajos apstākļos šāda varbūtība ir maza, jo ar licences nolīgumu puses nevarētu tik ērti un nepārtraukti izmantot savu attiecīgo pieredzi šo divu tehnoloģiju pielietošanā, no kā izriet būtiski pieredzes radīti ieguvumi.

| 78. | Kad ir konstatēts, ka attiecīgais nolīgums efektivitātes ieguvumu panākšanai ir nepieciešams, jānovērtē, vai ir nepieciešams ikviens konkurences ierobežojums, kas izriet no šā nolīguma. Attiecīgi jānovērtē, vai atsevišķie ierobežojumi ir pamatoti nepieciešami attiecīgo efektivitātes ieguvumu panākšanai. Nolīguma pusēm ir jāpamato savs apgalvojums gan attiecībā uz ierobežojuma būtību, gan tā intensitāti. |
| --- | --- |

78.

Kad ir konstatēts, ka attiecīgais nolīgums efektivitātes ieguvumu panākšanai ir nepieciešams, jānovērtē, vai ir nepieciešams ikviens konkurences ierobežojums, kas izriet no šā nolīguma. Attiecīgi jānovērtē, vai atsevišķie ierobežojumi ir pamatoti nepieciešami attiecīgo efektivitātes ieguvumu panākšanai. Nolīguma pusēm ir jāpamato savs apgalvojums gan attiecībā uz ierobežojuma būtību, gan tā intensitāti.

| 79. | Ierobežojums ir nepieciešams, ja bez tā nolīguma radītie efektivitātes ieguvumi nebūtu iespējami vai būtiski samazinātos vai arī būtiski samazinātos to īstenošanās varbūtība. Alternatīvo risinājumu vērtējumā jāņem vērā faktiskie un potenciālie ieguvumi konkurences jomā, ko radītu konkrēta ierobežojuma izslēgšana vai mazāk ierobežojošas alternatīvas izmantošana. Jo ierobežojošāks konkrētais risinājums, jo stingrāk piemērojams trešā nosacījuma kritērijs (76). Ierobežojumi, kas ir iekļauti grupu atbrīvojuma regulu “melnajos sarakstos” vai ir noteikti kā stingrie ierobežojumi Komisijas pamatnostādnēs un paziņojumos, diez vai var tikt uzskatīti par nepieciešamiem. |
| --- | --- |

79.

Ierobežojums ir nepieciešams, ja bez tā nolīguma radītie efektivitātes ieguvumi nebūtu iespējami vai būtiski samazinātos vai arī būtiski samazinātos to īstenošanās varbūtība. Alternatīvo risinājumu vērtējumā jāņem vērā faktiskie un potenciālie ieguvumi konkurences jomā, ko radītu konkrēta ierobežojuma izslēgšana vai mazāk ierobežojošas alternatīvas izmantošana. Jo ierobežojošāks konkrētais risinājums, jo stingrāk piemērojams trešā nosacījuma kritērijs (76). Ierobežojumi, kas ir iekļauti grupu atbrīvojuma regulu “melnajos sarakstos” vai ir noteikti kā stingrie ierobežojumi Komisijas pamatnostādnēs un paziņojumos, diez vai var tikt uzskatīti par nepieciešamiem.

| 80. | Nepieciešamības novērtējumu veic nolīguma darbības faktiskajā kontekstā, un īpaši ir jāņem vērā tirgus struktūra, nolīguma ekonomiskie riski un pušu stimuli. Jo neskaidrāks, vai nolīguma produkts būs komerciāli veiksmīgs, jo vairāk iespējams, ka ierobežojums ir nepieciešams, lai efektivitātes ieguvumi īstenotos. Ierobežojumi var būt nepieciešami arī tādēļ, lai saskaņotu pušu stimulus un nodrošinātu, ka tās koncentrē savus spēkus uz nolīguma īstenošanu. Piemēram, ierobežojums var būt nepieciešams, lai novērstu ieguldījumu aizturēšanas problēmas, ja viena no pusēm ir veikusi ievērojamu neatgūstamo ieguldījumu. Ja piegādātājs nolūkā piegādāt klientam konkrētu izejmateriālu ir veicis ievērojamu ieguldījumu, kas saistīts ar konkrētajām uzņēmējdarbības attiecībām, piegādātājs ir atkarīgs no šā klienta. Lai novērstu iespēju, ka klients vēlāk izmanto šo atkarību, lai iegūtu izdevīgākus nosacījumus, var būt nepieciešams noteikt saistības par attiecīgās sastāvdaļas nepirkšanu no trešām personām vai par sastāvdaļas minimālā iepirkuma daudzumu no piegādātāja (77). |
| --- | --- |

80.

Nepieciešamības novērtējumu veic nolīguma darbības faktiskajā kontekstā, un īpaši ir jāņem vērā tirgus struktūra, nolīguma ekonomiskie riski un pušu stimuli. Jo neskaidrāks, vai nolīguma produkts būs komerciāli veiksmīgs, jo vairāk iespējams, ka ierobežojums ir nepieciešams, lai efektivitātes ieguvumi īstenotos. Ierobežojumi var būt nepieciešami arī tādēļ, lai saskaņotu pušu stimulus un nodrošinātu, ka tās koncentrē savus spēkus uz nolīguma īstenošanu. Piemēram, ierobežojums var būt nepieciešams, lai novērstu ieguldījumu aizturēšanas problēmas, ja viena no pusēm ir veikusi ievērojamu neatgūstamo ieguldījumu. Ja piegādātājs nolūkā piegādāt klientam konkrētu izejmateriālu ir veicis ievērojamu ieguldījumu, kas saistīts ar konkrētajām uzņēmējdarbības attiecībām, piegādātājs ir atkarīgs no šā klienta. Lai novērstu iespēju, ka klients vēlāk izmanto šo atkarību, lai iegūtu izdevīgākus nosacījumus, var būt nepieciešams noteikt saistības par attiecīgās sastāvdaļas nepirkšanu no trešām personām vai par sastāvdaļas minimālā iepirkuma daudzumu no piegādātāja (77).

| 81. | Atsevišķos gadījumos ierobežojums var būt nepieciešams tikai zināmu laiku, un šādā gadījumā 81. panta 3. punkta izņēmums attiecas tikai uz šo laiku. Šajā novērtējumā pienācīgi jāņem vērā laiks, kas pusēm nepieciešams, lai panāktu efektivitātes ieguvumus, kuri attaisno izņēmuma noteikuma piemērošanu (78). Ja ieguvumus nav iespējams panākt bez ievērojamiem ieguldījumiem, īpaši jāņem vērā laiks, kas vajadzīgs, lai gūtu pienācīgu ienākumu no šiem ieguldījumiem; skatīt arī 44. punktu. |
| --- | --- |

81.

Atsevišķos gadījumos ierobežojums var būt nepieciešams tikai zināmu laiku, un šādā gadījumā 81. panta 3. punkta izņēmums attiecas tikai uz šo laiku. Šajā novērtējumā pienācīgi jāņem vērā laiks, kas pusēm nepieciešams, lai panāktu efektivitātes ieguvumus, kuri attaisno izņēmuma noteikuma piemērošanu (78). Ja ieguvumus nav iespējams panākt bez ievērojamiem ieguldījumiem, īpaši jāņem vērā laiks, kas vajadzīgs, lai gūtu pienācīgu ienākumu no šiem ieguldījumiem; skatīt arī 44. punktu.

| 82. | Šo principu paskaidrojumam var sniegt šādus hipotētiskus piemērus:
  Uzņēmums P ražo un izplata saldētas picas, un tā tirgus daļa dalībvalstī X ir 15 %. Piegāde tiek veikta tieši mazumtirgotājiem. Tā kā lielākajai daļai mazumtirgotāju ir ierobežotas uzglabāšanas iespējas, piegādes ir jāveic salīdzinoši bieži, un tas nozīmē, ka jaudu izmantojums ir zems un tiek izmantoti salīdzinoši nelieli transportlīdzekļi. Uzņēmums T ir saldētu picu un citu saldētu produktu vairumtirgotājs, kura klienti pārsvarā sakrīt ar uzņēmuma P klientiem. Uzņēmuma T izplatīto picu tirgus daļa ir 30 %. Uzņēmumam T ir lielāku transportlīdzekļu parks un jaudas pārpalikums. Uzņēmums P dalībvalstī X noslēdz ekskluzīvas izplatīšanas nolīgumu ar uzņēmumu T un apņemas nodrošināt, ka izplatītāji citās dalībvalstīs nepārdos produktus uzņēmuma T teritorijā ne aktīvi, ne pasīvi. Uzņēmums T apņemas reklamēt produktus, apsekot patērētāju gaumes un to apmierinātības līmeni un nodrošināt visu produktu piegādi mazumtirgotājiem 24 stundu laikā. Nolīgums samazina kopējās izplatīšanas izmaksas par 30 %, jo jaudas tiek izmantotas labāk un ir novērsta maršrutu pārklāšanās. Nolīgums turklāt dod iespēju sniegt papildu pakalpojumus patērētājiem. Pasīvās pārdošanas ierobežojumi saskaņā ar grupu atbrīvojuma regulu par vertikālajiem ierobežojumiem (79) ir stingrie ierobežojumi, un tos var uzskatīt par nepieciešamiem tikai ārkārtas apstākļos. Uzņēmuma T stabilais stāvoklis tirgū un tam noteikto saistību būtība liecina, ka šis nav ārkārtas gadījums. Savukārt aktīvās pārdošanas aizliegums, visticamāk, ir nepieciešams. Uzņēmumam T noteikti būtu mazāks stimuls pārdot un reklamēt uzņēmuma P produktus, ja citu dalībvalstu izplatītāji tos varētu aktīvi pārdot dalībvalstī X, tādējādi parazitējot uz uzņēmuma T paveiktā darba. Šo argumentu pastiprina tas, ka uzņēmums T izplata arī konkurējošus produktus, un tādējādi tas var vairāk atbalstīt citus produktus, kurus parazītisma problēma skar vismazāk.
  Uzņēmums S ir gāzētu bezalkoholisko dzērienu ražotājs, kura tirgus daļa ir 40 %. Lielākā konkurenta tirgus daļa ir 20 %. Ar klientiem, kas pārstāv 25 % no kopējā pieprasījuma, uzņēmums S noslēdz piegādes nolīgumus, ar kuriem tie apņemas 5 gadus pirkt šos produktus tikai no uzņēmuma S. Ar citiem klientiem, kas pārstāv 15 % no kopējā pieprasījuma, uzņēmums S noslēdz nolīgumus, ar kuriem tiem ik ceturksni piešķir mērķatlaides, ja iepirkums pārsniedz noteiktus individuālos mērķapjomus. Uzņēmums S apgalvo, ka šie nolīgumi tam ļauj precīzāk prognozēt pieprasījumu un tādējādi labāk plānot ražošanu, jo samazinās izejmateriālu uzglabāšanas un noliktavu izmaksas un tiek novērsti piegādes pārrāvumi. Ņemot vērā uzņēmuma S stāvokli tirgū un ierobežojumu kopējo tvērumu, ļoti maz ticams, ka šos ierobežojumus varētu uzskatīt par nepieciešamiem. Ekskluzīvās iepirkšanas saistības ir nesamērīgas ar ražošanas plānošanas vajadzībām, un tas pats attiecas uz mērķatlaižu sistēmu. Pieprasījumu ir iespējams prognozēt arī mazāk ierobežojošā veidā. Piemēram, uzņēmums S varētu stimulēt klientus katrā reizē pasūtīt lielākus apjomus, piedāvājot apjoma atlaides vai piedāvājot atlaidi klientiem, kas iepriekš izdara stingrus pasūtījumus piegādei konkrētos datumos. |
| --- | --- |

82.

Šo principu paskaidrojumam var sniegt šādus hipotētiskus piemērus:

Uzņēmums P ražo un izplata saldētas picas, un tā tirgus daļa dalībvalstī X ir 15 %. Piegāde tiek veikta tieši mazumtirgotājiem. Tā kā lielākajai daļai mazumtirgotāju ir ierobežotas uzglabāšanas iespējas, piegādes ir jāveic salīdzinoši bieži, un tas nozīmē, ka jaudu izmantojums ir zems un tiek izmantoti salīdzinoši nelieli transportlīdzekļi. Uzņēmums T ir saldētu picu un citu saldētu produktu vairumtirgotājs, kura klienti pārsvarā sakrīt ar uzņēmuma P klientiem. Uzņēmuma T izplatīto picu tirgus daļa ir 30 %. Uzņēmumam T ir lielāku transportlīdzekļu parks un jaudas pārpalikums. Uzņēmums P dalībvalstī X noslēdz ekskluzīvas izplatīšanas nolīgumu ar uzņēmumu T un apņemas nodrošināt, ka izplatītāji citās dalībvalstīs nepārdos produktus uzņēmuma T teritorijā ne aktīvi, ne pasīvi. Uzņēmums T apņemas reklamēt produktus, apsekot patērētāju gaumes un to apmierinātības līmeni un nodrošināt visu produktu piegādi mazumtirgotājiem 24 stundu laikā. Nolīgums samazina kopējās izplatīšanas izmaksas par 30 %, jo jaudas tiek izmantotas labāk un ir novērsta maršrutu pārklāšanās. Nolīgums turklāt dod iespēju sniegt papildu pakalpojumus patērētājiem. Pasīvās pārdošanas ierobežojumi saskaņā ar grupu atbrīvojuma regulu par vertikālajiem ierobežojumiem (79) ir stingrie ierobežojumi, un tos var uzskatīt par nepieciešamiem tikai ārkārtas apstākļos. Uzņēmuma T stabilais stāvoklis tirgū un tam noteikto saistību būtība liecina, ka šis nav ārkārtas gadījums. Savukārt aktīvās pārdošanas aizliegums, visticamāk, ir nepieciešams. Uzņēmumam T noteikti būtu mazāks stimuls pārdot un reklamēt uzņēmuma P produktus, ja citu dalībvalstu izplatītāji tos varētu aktīvi pārdot dalībvalstī X, tādējādi parazitējot uz uzņēmuma T paveiktā darba. Šo argumentu pastiprina tas, ka uzņēmums T izplata arī konkurējošus produktus, un tādējādi tas var vairāk atbalstīt citus produktus, kurus parazītisma problēma skar vismazāk.

Uzņēmums S ir gāzētu bezalkoholisko dzērienu ražotājs, kura tirgus daļa ir 40 %. Lielākā konkurenta tirgus daļa ir 20 %. Ar klientiem, kas pārstāv 25 % no kopējā pieprasījuma, uzņēmums S noslēdz piegādes nolīgumus, ar kuriem tie apņemas 5 gadus pirkt šos produktus tikai no uzņēmuma S. Ar citiem klientiem, kas pārstāv 15 % no kopējā pieprasījuma, uzņēmums S noslēdz nolīgumus, ar kuriem tiem ik ceturksni piešķir mērķatlaides, ja iepirkums pārsniedz noteiktus individuālos mērķapjomus. Uzņēmums S apgalvo, ka šie nolīgumi tam ļauj precīzāk prognozēt pieprasījumu un tādējādi labāk plānot ražošanu, jo samazinās izejmateriālu uzglabāšanas un noliktavu izmaksas un tiek novērsti piegādes pārrāvumi. Ņemot vērā uzņēmuma S stāvokli tirgū un ierobežojumu kopējo tvērumu, ļoti maz ticams, ka šos ierobežojumus varētu uzskatīt par nepieciešamiem. Ekskluzīvās iepirkšanas saistības ir nesamērīgas ar ražošanas plānošanas vajadzībām, un tas pats attiecas uz mērķatlaižu sistēmu. Pieprasījumu ir iespējams prognozēt arī mazāk ierobežojošā veidā. Piemēram, uzņēmums S varētu stimulēt klientus katrā reizē pasūtīt lielākus apjomus, piedāvājot apjoma atlaides vai piedāvājot atlaidi klientiem, kas iepriekš izdara stingrus pasūtījumus piegādei konkrētos datumos.

3.4.   Līguma 81. panta 3. punkta otrais nosacījums – pienācīga ieguvumu daļa patērētājiem

3.4.1.   Vispārīgas piezīmes

| 83. | Saskaņā ar 81. panta 3. punkta otro nosacījumu patērētājiem jāsaņem pienācīga daļa no ierobežojošā nolīguma radītajiem efektivitātes ieguvumiem. |
| --- | --- |

83.

Saskaņā ar 81. panta 3. punkta otro nosacījumu patērētājiem jāsaņem pienācīga daļa no ierobežojošā nolīguma radītajiem efektivitātes ieguvumiem.

| 84. | Jēdziens “patērētāji” ietver visus tiešos un netiešos nolīguma aptverto produktu lietotājus, tostarp ražotājus, kas konkrētos produktus izmanto kā izejmateriālu, vairumtirgotājus, mazumtirgotājus un galapatērētājus, t. i., fiziskās personas, kas šos produktus iegādājas savām, nevis sava amata vai profesijas vajadzībām. Citiem vārdiem, patērētāji 81. panta 3. punkta nozīmē ir nolīguma pušu klienti un turpmākie pircēji. Šie klienti var būt uzņēmumi, kas pērk rūpnieciskās iekārtas vai izejmateriālus turpmākai apstrādei, vai galapatērētāji, kas, piemēram, impulsīvi nopērk saldējumu vai iegādājas velosipēdu. |
| --- | --- |

84.

Jēdziens “patērētāji” ietver visus tiešos un netiešos nolīguma aptverto produktu lietotājus, tostarp ražotājus, kas konkrētos produktus izmanto kā izejmateriālu, vairumtirgotājus, mazumtirgotājus un galapatērētājus, t. i., fiziskās personas, kas šos produktus iegādājas savām, nevis sava amata vai profesijas vajadzībām. Citiem vārdiem, patērētāji 81. panta 3. punkta nozīmē ir nolīguma pušu klienti un turpmākie pircēji. Šie klienti var būt uzņēmumi, kas pērk rūpnieciskās iekārtas vai izejmateriālus turpmākai apstrādei, vai galapatērētāji, kas, piemēram, impulsīvi nopērk saldējumu vai iegādājas velosipēdu.

| 85. | Jēdziens “pienācīga daļa” nozīmē, ka nodotajiem ieguvumiem ir patērētājiem vismaz jākompensē faktiskā vai potenciālā negatīvā ietekme, ko tiem radījis saskaņā ar 81. panta 1. punktu konstatētais konkurences ierobežojums. Saskaņā ar 81. panta vispārīgo mērķi, kas ir konkurenci negatīvi ietekmējošu nolīgumu novēršana, nolīguma neto ietekmei uz patērētājiem, kurus tas ietekmē tieši vai potenciāli, jābūt vismaz neitrālai (80). Ja patērētāji nolīguma dēļ ir sliktākā situācijā, 81. panta 3. punkta otrais nosacījums nav izpildīts. Nolīguma pozitīvā ietekme ir jāsamēro ar tā negatīvo ietekmi uz patērētājiem, un pirmajai ir jāatsver otrā (81). Ja tas tā ir, nolīgums patērētājiem nekaitē. Turklāt ieguvēja ir visa sabiedrība, ja, patiecoties efektivitātes ieguvumiem, patērētās produkcijas saražošanai ir nepieciešams mazāk resursu vai var saražot vērtīgākus produktus un tādējādi panākt resursu efektīvāku sadali. |
| --- | --- |

85.

Jēdziens “pienācīga daļa” nozīmē, ka nodotajiem ieguvumiem ir patērētājiem vismaz jākompensē faktiskā vai potenciālā negatīvā ietekme, ko tiem radījis saskaņā ar 81. panta 1. punktu konstatētais konkurences ierobežojums. Saskaņā ar 81. panta vispārīgo mērķi, kas ir konkurenci negatīvi ietekmējošu nolīgumu novēršana, nolīguma neto ietekmei uz patērētājiem, kurus tas ietekmē tieši vai potenciāli, jābūt vismaz neitrālai (80). Ja patērētāji nolīguma dēļ ir sliktākā situācijā, 81. panta 3. punkta otrais nosacījums nav izpildīts. Nolīguma pozitīvā ietekme ir jāsamēro ar tā negatīvo ietekmi uz patērētājiem, un pirmajai ir jāatsver otrā (81). Ja tas tā ir, nolīgums patērētājiem nekaitē. Turklāt ieguvēja ir visa sabiedrība, ja, patiecoties efektivitātes ieguvumiem, patērētās produkcijas saražošanai ir nepieciešams mazāk resursu vai var saražot vērtīgākus produktus un tādējādi panākt resursu efektīvāku sadali.

| 86. | Nav prasīts, lai patērētāji gūtu pienācīgu daļu ieguvumu no ikviena efektivitātes ieguvuma, kas apzināts saskaņā ar pirmo nosacījumu. Pietiek ar to, ja tiek nodots pietiekami daudz ieguvumu, lai kompensētu ierobežojošā nolīguma negatīvo ietekmi. Tādā gadījumā patērētāji saņem pienācīgu daļu no kopējiem ieguvumiem (82). Ja ierobežojošais nolīgums var izraisīt cenu kāpumu, tas patērētājiem pilnībā jākompensē ar augstāku kvalitāti vai citām priekšrocībām. Pretējā gadījumā nav izpildīts 81. panta 3. punkta otrais nosacījums. |
| --- | --- |

86.

Nav prasīts, lai patērētāji gūtu pienācīgu daļu ieguvumu no ikviena efektivitātes ieguvuma, kas apzināts saskaņā ar pirmo nosacījumu. Pietiek ar to, ja tiek nodots pietiekami daudz ieguvumu, lai kompensētu ierobežojošā nolīguma negatīvo ietekmi. Tādā gadījumā patērētāji saņem pienācīgu daļu no kopējiem ieguvumiem (82). Ja ierobežojošais nolīgums var izraisīt cenu kāpumu, tas patērētājiem pilnībā jākompensē ar augstāku kvalitāti vai citām priekšrocībām. Pretējā gadījumā nav izpildīts 81. panta 3. punkta otrais nosacījums.

| 87. | Noteicošais faktors ir kopējā ietekme uz attiecīgo produktu patērētājiem konkrētajā tirgū, nevis ietekme uz atsevišķiem šīs patērētāju grupas locekļiem (83). Dažos gadījumos efektivitātes ieguvumu materializēšanās prasa zināmu laiku. Iespējams, ka līdz tam nolīgumam ir tikai negatīva ietekme. Ar to vien, ka patērētāji ieguvumus saņem ar zināmu laika nobīdi, nepietiek, lai 81. panta 3. punkta piemērošana nebūtu iespējama. Tomēr, jo lielāka laika nobīde, jo lielākiem jābūt efektivitātes ieguvumiem, lai patērētājiem kompensētu arī zaudējumus, kas radušies līdz ieguvumu nodošanas brīdim. |
| --- | --- |

87.

Noteicošais faktors ir kopējā ietekme uz attiecīgo produktu patērētājiem konkrētajā tirgū, nevis ietekme uz atsevišķiem šīs patērētāju grupas locekļiem (83). Dažos gadījumos efektivitātes ieguvumu materializēšanās prasa zināmu laiku. Iespējams, ka līdz tam nolīgumam ir tikai negatīva ietekme. Ar to vien, ka patērētāji ieguvumus saņem ar zināmu laika nobīdi, nepietiek, lai 81. panta 3. punkta piemērošana nebūtu iespējama. Tomēr, jo lielāka laika nobīde, jo lielākiem jābūt efektivitātes ieguvumiem, lai patērētājiem kompensētu arī zaudējumus, kas radušies līdz ieguvumu nodošanas brīdim.

| 88. | Šajā novērtējumā jāņem vērā, ka patērētāju nākotnes ieguvumu un pašreizējo ieguvumu vērtība nav vienāda. Šodien ietaupītiem 100 euro ir lielāka vērtība nekā tādas pašas summas ietaupījumam pēc gada. Tāpēc ieguvumi, ko patērētāji saņem nākotnē, nevar pilnībā kompensēt nominālā izteiksmē tikpat lielus pašreizējos zaudējumus. Lai patērētāju pašreizējos zaudējumus varētu pienācīgi salīdzināt ar patērētāju nākotnes ieguvumiem, to vērtība ir jādiskontē. Piemērojamajai diskonta likmei ir jāietver inflācija (attiecīgā gadījumā) un zaudētie procenti, kas atspoguļo nākotnes ieguvumu zemāko vērtību. |
| --- | --- |

88.

Šajā novērtējumā jāņem vērā, ka patērētāju nākotnes ieguvumu un pašreizējo ieguvumu vērtība nav vienāda. Šodien ietaupītiem 100 euro ir lielāka vērtība nekā tādas pašas summas ietaupījumam pēc gada. Tāpēc ieguvumi, ko patērētāji saņem nākotnē, nevar pilnībā kompensēt nominālā izteiksmē tikpat lielus pašreizējos zaudējumus. Lai patērētāju pašreizējos zaudējumus varētu pienācīgi salīdzināt ar patērētāju nākotnes ieguvumiem, to vērtība ir jādiskontē. Piemērojamajai diskonta likmei ir jāietver inflācija (attiecīgā gadījumā) un zaudētie procenti, kas atspoguļo nākotnes ieguvumu zemāko vērtību.

| 89. | Citos gadījumos nolīgums var dot pusēm iespēju iegūt efektivitātes ieguvumus ātrāk nekā tad, ja nolīguma nebūtu. Šādos gadījumos jāņem vērā iespējamā negatīvā ietekme uz patērētājiem konkrētajā tirgū pēc šā handikapa. Ja ierobežojošā nolīguma ietekmē puses attiecīgajā tirgū iegūst spēcīgas pozīcijas, tās var prasīt ievērojami augstākas cenas nekā tad, ja nolīguma nebūtu. Lai 81. panta 3. punkta otrais nosacījums būtu izpildīts, tikpat lieliem jābūt patērētāju ieguvumiem, kas rodas saistībā ar to, ka attiecīgie produkti ir pieejami agrāk. Piemērs tam ir nolīgums, kas diviem riepu ražotājiem dod iespēju trīs gadus ātrāk ieviest tirgū jaunas, ievērojami drošākas riepas, bet tajā pašā laikā to tirgus varas pieauguma dēļ dod iespēju par 5 % palielināt cenu. Šādā gadījumā ir iespējams, ka ievērojami uzlabota produkta agrāka pieejamība atsver cenas pieaugumu. |
| --- | --- |

89.

Citos gadījumos nolīgums var dot pusēm iespēju iegūt efektivitātes ieguvumus ātrāk nekā tad, ja nolīguma nebūtu. Šādos gadījumos jāņem vērā iespējamā negatīvā ietekme uz patērētājiem konkrētajā tirgū pēc šā handikapa. Ja ierobežojošā nolīguma ietekmē puses attiecīgajā tirgū iegūst spēcīgas pozīcijas, tās var prasīt ievērojami augstākas cenas nekā tad, ja nolīguma nebūtu. Lai 81. panta 3. punkta otrais nosacījums būtu izpildīts, tikpat lieliem jābūt patērētāju ieguvumiem, kas rodas saistībā ar to, ka attiecīgie produkti ir pieejami agrāk. Piemērs tam ir nolīgums, kas diviem riepu ražotājiem dod iespēju trīs gadus ātrāk ieviest tirgū jaunas, ievērojami drošākas riepas, bet tajā pašā laikā to tirgus varas pieauguma dēļ dod iespēju par 5 % palielināt cenu. Šādā gadījumā ir iespējams, ka ievērojami uzlabota produkta agrāka pieejamība atsver cenas pieaugumu.

| 90. | 81. panta 3. punkta otrais nosacījums paredz slīdošo skalu. Jo lielāks saskaņā ar 81. panta 1. punktu konstatētais konkurences ierobežojums, jo lielākiem jābūt efektivitātes ieguvumiem un labumiem, kas tiek nodoti patērētājiem. Šī slīdošās skalas pieeja nozīmē, ka tad, ja nolīguma ierobežojošā ietekme ir salīdzinoši neliela un efektivitātes ieguvumi ir ievērojami, ir iespējams, ka patērētāji saņems pienācīgu daļu no izmaksu ietaupījumiem. Tāpēc šādos gadījumos attiecībā uz 81. panta 3. punkta otro nosacījumu parasti nav vajadzīga sīka analīze, ja vien ir izpildīti minētā noteikuma pārējie trīs nosacījumi. |
| --- | --- |

90.

81. panta 3. punkta otrais nosacījums paredz slīdošo skalu. Jo lielāks saskaņā ar 81. panta 1. punktu konstatētais konkurences ierobežojums, jo lielākiem jābūt efektivitātes ieguvumiem un labumiem, kas tiek nodoti patērētājiem. Šī slīdošās skalas pieeja nozīmē, ka tad, ja nolīguma ierobežojošā ietekme ir salīdzinoši neliela un efektivitātes ieguvumi ir ievērojami, ir iespējams, ka patērētāji saņems pienācīgu daļu no izmaksu ietaupījumiem. Tāpēc šādos gadījumos attiecībā uz 81. panta 3. punkta otro nosacījumu parasti nav vajadzīga sīka analīze, ja vien ir izpildīti minētā noteikuma pārējie trīs nosacījumi.

| 91. | Savukārt tad, ja nolīguma ierobežojošā ietekme ir ievērojama un izmaksu ietaupījumi ir salīdzinoši nebūtiski, ļoti maz ticams, ka 81. panta 3. punkta otrais nosacījums būs izpildīts. Konkurences ierobežojuma ietekme ir atkarīga no ierobežojuma intensitātes un konkurences līmeņa, kāds tas ir pēc nolīguma īstenošanas. |
| --- | --- |

91.

Savukārt tad, ja nolīguma ierobežojošā ietekme ir ievērojama un izmaksu ietaupījumi ir salīdzinoši nebūtiski, ļoti maz ticams, ka 81. panta 3. punkta otrais nosacījums būs izpildīts. Konkurences ierobežojuma ietekme ir atkarīga no ierobežojuma intensitātes un konkurences līmeņa, kāds tas ir pēc nolīguma īstenošanas.

| 92. | Ja nolīgumam ir gan būtiska negatīvā ietekme uz konkurenci, gan būtiska konkurenci veicinošā ietekme, jāveic rūpīga analīze. Šādos gadījumos samēra pārbaudē (balancing test) jāņem vērā, ka konkurence ir svarīgs ilgtermiņa efektivitātes un inovācijas dzinējspēks. Uzņēmumiem, kas nesaskaras ar reālu konkurences spiedienu, piemēram, dominējošā stāvoklī esošiem uzņēmumiem, ir mazāks stimuls radīt vai uzturēt efektivitātes ieguvumus. Jo lielāka ir nolīguma ietekme uz konkurenci, jo lielāka iespēja, ka patērētāji ilgtermiņā cietīs no tā. |
| --- | --- |

92.

Ja nolīgumam ir gan būtiska negatīvā ietekme uz konkurenci, gan būtiska konkurenci veicinošā ietekme, jāveic rūpīga analīze. Šādos gadījumos samēra pārbaudē (balancing test) jāņem vērā, ka konkurence ir svarīgs ilgtermiņa efektivitātes un inovācijas dzinējspēks. Uzņēmumiem, kas nesaskaras ar reālu konkurences spiedienu, piemēram, dominējošā stāvoklī esošiem uzņēmumiem, ir mazāks stimuls radīt vai uzturēt efektivitātes ieguvumus. Jo lielāka ir nolīguma ietekme uz konkurenci, jo lielāka iespēja, ka patērētāji ilgtermiņā cietīs no tā.

| 93. | Nākamajās divās iedaļās ir sīkāk aprakstīta analīzes sistēma novērtējumam par efektivitātes ieguvumu nodošanu patērētājiem. Pirmajā iedaļā ir skatīti izmaksu ietaupījumi, bet otrajā iedaļā – citi efektivitātes ieguvumu veidi, piemēram, jauni vai uzlaboti produkti (kvalitatīvie efektivitātes ieguvumi). Šajās divās iedaļās aprakstītā sistēma ir īpaši svarīga gadījumos, kad uzreiz nav acīmredzams, ka konkurencei radītais kaitējums pārsniedz patērētāju ieguvumus vai otrādi (84). |
| --- | --- |

93.

Nākamajās divās iedaļās ir sīkāk aprakstīta analīzes sistēma novērtējumam par efektivitātes ieguvumu nodošanu patērētājiem. Pirmajā iedaļā ir skatīti izmaksu ietaupījumi, bet otrajā iedaļā – citi efektivitātes ieguvumu veidi, piemēram, jauni vai uzlaboti produkti (kvalitatīvie efektivitātes ieguvumi). Šajās divās iedaļās aprakstītā sistēma ir īpaši svarīga gadījumos, kad uzreiz nav acīmredzams, ka konkurencei radītais kaitējums pārsniedz patērētāju ieguvumus vai otrādi (84).

| 94. | Piemērojot turpmāk noteiktos principus, Komisija ņems vērā to, ka daudzos gadījumos ir grūti precīzi aprēķināt patērētājiem nodoto ieguvumu īpatsvaru un skaitliski izteikt citus patērētāju ieguvumu veidus. Uzņēmumiem savu apgalvojumu pamatošanai ir tikai jāiesniedz reāli iespējamās aplēses un citi dati, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus. |
| --- | --- |

94.

Piemērojot turpmāk noteiktos principus, Komisija ņems vērā to, ka daudzos gadījumos ir grūti precīzi aprēķināt patērētājiem nodoto ieguvumu īpatsvaru un skaitliski izteikt citus patērētāju ieguvumu veidus. Uzņēmumiem savu apgalvojumu pamatošanai ir tikai jāiesniedz reāli iespējamās aplēses un citi dati, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus.

3.4.2.   Izmaksu ietaupījumu nodošana un samērošana

| 95. | Tirgū parasti nepastāv ideāla konkurence, un tādā gadījumā uzņēmumi, mainot izlaides apjomu, var lielākā vai mazākā mērā ietekmēt tirgus cenu (85). Tie turklāt var dažādiem klientiem noteikt dažādas cenas. |
| --- | --- |

95.

Tirgū parasti nepastāv ideāla konkurence, un tādā gadījumā uzņēmumi, mainot izlaides apjomu, var lielākā vai mazākā mērā ietekmēt tirgus cenu (85). Tie turklāt var dažādiem klientiem noteikt dažādas cenas.

| 96. | Izmaksu ietaupījumi zināmos apstākļos var palielināt izlaidi un samazināt cenas, ko maksā attiecīgie patērētāji. Ja, patiecoties izmaksu ietaupījumiem, attiecīgie uzņēmumi var palielināt peļņu, paaugstinot izlaidi, var rasties ieguvumi patērētājiem. Novērtējot patērētāju iespējamo ieguvumu no izmaksu ietaupījumiem un 81. panta 3. punktā paredzētās samēra pārbaudes rezultātus, īpaši jāņem vērā šādi faktori:






  a) | tirgus iezīmes un struktūra, |
| --- | --- | --- |

96.

Izmaksu ietaupījumi zināmos apstākļos var palielināt izlaidi un samazināt cenas, ko maksā attiecīgie patērētāji. Ja, patiecoties izmaksu ietaupījumiem, attiecīgie uzņēmumi var palielināt peļņu, paaugstinot izlaidi, var rasties ieguvumi patērētājiem. Novērtējot patērētāju iespējamo ieguvumu no izmaksu ietaupījumiem un 81. panta 3. punktā paredzētās samēra pārbaudes rezultātus, īpaši jāņem vērā šādi faktori:

a)

tirgus iezīmes un struktūra,

| b) | efektivitātes ieguvumu raksturs un apmērs, |
| --- | --- |

b)

efektivitātes ieguvumu raksturs un apmērs,

| c) | pieprasījuma elastīgums, |
| --- | --- |

c)

pieprasījuma elastīgums,

| d) | konkurences ierobežojumu apmērs. |
| --- | --- |

d)

konkurences ierobežojumu apmērs.

Parasti ir jāņem vērā visi šie faktori. Tā kā 81. panta 3. punkts ir piemērojams tikai tad, ja tirgus konkurences ierobežojumi ir ievērojami (skatīt 24. punktu), nevar pieņemt, ka atlikusī konkurence nodrošinās patērētājiem pienācīgu ieguvumu daļu. Tomēr tirgus konkurences atlikušais līmenis un tās raksturs ietekmē ieguvumu nodošanas varbūtību.

| 97. | Jo augstāks atlikušās konkurences līmenis, jo ticamāk, ka atsevišķi uzņēmumi mēģinās palielināt noietu, nododot izmaksu ietaupījumus patērētājiem. Ja uzņēmumi galvenokārt konkurē ar cenu un tiem nav ievērojamu jaudas ierobežojumu, ieguvumu nodošana patērētājiem var notikt salīdzinoši ātri. Ja konkurē galvenokārt ar jaudām un jaudu pielāgošana prasa zināmu laiku, ieguvumi patērētājiem tiks nodoti lēnāk. Ieguvumu nodošana, visticamāk, būs lēnāka arī tad, ja tirgus struktūra veicina vārdos neizteiktas slepenas norunas (86). Ja ir iespēja, ka konkurenti veiks pretdarbības, ja viena vai vairākas nolīguma puses palielinātu izlaidi, stimuls paaugstināt izlaidi var samazināties, izņemot gadījumus, kad efektivitātes ieguvumu izraisītās konkurences priekšrocības ir tik lielas, ka attiecīgajiem uzņēmumiem ir stimuls atkāpties no oligopola dalībnieku pieņemtās kopējās tirgus politikas. Citiem vārdiem, nolīguma radītie efektivitātes ieguvumi attiecīgos uzņēmumus var pamudināt kļūt par “savrupniekiem” (mavericks) (87). |
| --- | --- |

97.

Jo augstāks atlikušās konkurences līmenis, jo ticamāk, ka atsevišķi uzņēmumi mēģinās palielināt noietu, nododot izmaksu ietaupījumus patērētājiem. Ja uzņēmumi galvenokārt konkurē ar cenu un tiem nav ievērojamu jaudas ierobežojumu, ieguvumu nodošana patērētājiem var notikt salīdzinoši ātri. Ja konkurē galvenokārt ar jaudām un jaudu pielāgošana prasa zināmu laiku, ieguvumi patērētājiem tiks nodoti lēnāk. Ieguvumu nodošana, visticamāk, būs lēnāka arī tad, ja tirgus struktūra veicina vārdos neizteiktas slepenas norunas (86). Ja ir iespēja, ka konkurenti veiks pretdarbības, ja viena vai vairākas nolīguma puses palielinātu izlaidi, stimuls paaugstināt izlaidi var samazināties, izņemot gadījumus, kad efektivitātes ieguvumu izraisītās konkurences priekšrocības ir tik lielas, ka attiecīgajiem uzņēmumiem ir stimuls atkāpties no oligopola dalībnieku pieņemtās kopējās tirgus politikas. Citiem vārdiem, nolīguma radītie efektivitātes ieguvumi attiecīgos uzņēmumus var pamudināt kļūt par “savrupniekiem” (mavericks) (87).

| 98. | Svarīga nozīme ir arī efektivitātes ieguvumu raksturam. Saskaņā ar ekonomikas teoriju uzņēmumi maksimizē peļņu, pārdodot izlaides vienības, līdz robežieņēmumi ir vienādi ar robežizmaksām. Robežieņēmumi ir kopējo ieņēmumu izmaiņas, ko rada vienas papildu izlaides vienības pārdošana, un robežizmaksas ir kopējo izmaksu izmaiņas, ko rada šīs papildu vienības ražošana. No šā principa izriet, ka vispārīgā gadījumā peļņu maksimizējoša uzņēmuma lēmumi par izlaidi un cenām nav atkarīgi no pastāvīgajām izmaksām (t. i., izmaksām, kuras nemainās līdz ar ražošanas apjomu), bet no tā mainīgajām izmaksām (t. i., izmaksām, kuras mainās līdz ar ražošanas apjomu). Kad ir segtas pastāvīgās izmaksas un ir skaidra jauda, lēmumi par cenām un izlaidi ir atkarīgi no mainīgajām izmaksām un pieprasījuma. Piemēram, pieņemsim, ka divi uzņēmumi katrs ražo divus produktus divās ražošanas līnijās, izmantojot tikai pusi no jaudas. Specializācijas nolīgums var šiem abiem uzņēmumiem dot iespēju specializēties viena produkta ražošanā un atteikties no otras ražošanas līnijas. Tajā pašā laikā specializācija var šiem uzņēmumiem dot iespēju samazināt mainīgās resursu un uzglabāšanas izmaksas. Tikai šie pēdējie ietaupījumi tieši ietekmēs uzņēmumu lēmumus par cenām un izlaidi, jo tie ietekmēs ražošanas robežizmaksas. Atteikšanās no otras ražošanas līnijas nevienam no uzņēmumiem nesamazinās mainīgās izmaksas un neietekmēs to ražošanas izmaksas. Attiecīgi uzņēmumiem var būt tiešs stimuls patērētājiem nodot efektivitātes ieguvumus, kas izpaužas kā lielāka izlaide un zemākas cenas un samazina robežizmaksas, savukārt efektivitātes ieguvumi, kas pazemina pastāvīgās izmaksas, nerada šādu tiešu stimulu. Tāpēc patērētājiem ir lielāka iespēja saņemt pienācīgu daļu no ieguvumiem, ko rada izmaksu ietaupījumi, ja samazinās nevis pastāvīgās, bet mainīgās izmaksas. |
| --- | --- |

98.

Svarīga nozīme ir arī efektivitātes ieguvumu raksturam. Saskaņā ar ekonomikas teoriju uzņēmumi maksimizē peļņu, pārdodot izlaides vienības, līdz robežieņēmumi ir vienādi ar robežizmaksām. Robežieņēmumi ir kopējo ieņēmumu izmaiņas, ko rada vienas papildu izlaides vienības pārdošana, un robežizmaksas ir kopējo izmaksu izmaiņas, ko rada šīs papildu vienības ražošana. No šā principa izriet, ka vispārīgā gadījumā peļņu maksimizējoša uzņēmuma lēmumi par izlaidi un cenām nav atkarīgi no pastāvīgajām izmaksām (t. i., izmaksām, kuras nemainās līdz ar ražošanas apjomu), bet no tā mainīgajām izmaksām (t. i., izmaksām, kuras mainās līdz ar ražošanas apjomu). Kad ir segtas pastāvīgās izmaksas un ir skaidra jauda, lēmumi par cenām un izlaidi ir atkarīgi no mainīgajām izmaksām un pieprasījuma. Piemēram, pieņemsim, ka divi uzņēmumi katrs ražo divus produktus divās ražošanas līnijās, izmantojot tikai pusi no jaudas. Specializācijas nolīgums var šiem abiem uzņēmumiem dot iespēju specializēties viena produkta ražošanā un atteikties no otras ražošanas līnijas. Tajā pašā laikā specializācija var šiem uzņēmumiem dot iespēju samazināt mainīgās resursu un uzglabāšanas izmaksas. Tikai šie pēdējie ietaupījumi tieši ietekmēs uzņēmumu lēmumus par cenām un izlaidi, jo tie ietekmēs ražošanas robežizmaksas. Atteikšanās no otras ražošanas līnijas nevienam no uzņēmumiem nesamazinās mainīgās izmaksas un neietekmēs to ražošanas izmaksas. Attiecīgi uzņēmumiem var būt tiešs stimuls patērētājiem nodot efektivitātes ieguvumus, kas izpaužas kā lielāka izlaide un zemākas cenas un samazina robežizmaksas, savukārt efektivitātes ieguvumi, kas pazemina pastāvīgās izmaksas, nerada šādu tiešu stimulu. Tāpēc patērētājiem ir lielāka iespēja saņemt pienācīgu daļu no ieguvumiem, ko rada izmaksu ietaupījumi, ja samazinās nevis pastāvīgās, bet mainīgās izmaksas.

| 99. | Ja uzņēmumiem ir stimuls nodot atsevišķu veidu ieguvumus, ko rada izmaksu ietaupījumi, tas vēl nenozīmē, ka nodošana noteikti būs 100 % apmērā. Faktiskais nodošanas īpatsvars ir atkarīgs no tā, kā patērētāji reaģē uz cenu izmaiņām, t. i., no pieprasījuma elastības. Jo lielāks ir cenas samazinājuma radītais pieprasījuma pieaugums, jo lielāks ir nodošanas īpatsvars. To nosaka tas, ka, jo lielāku papildu pārdošanas apjomu izraisa cenas samazināšanās, ko radījis izlaides pieaugums, jo ticamāk, ka šis noiets kompensēs ieņēmumu zudumu, ko izraisa zemāka cena, kura savukārt izriet no izlaides pieauguma. Ja cenas netiek diferencētas, cenu pazemināšana ietekmē visas uzņēmuma pārdotās vienības, un šajā gadījumā robežieņēmumi ir mazāki nekā robežprodukta cena. Ja attiecīgie uzņēmumi spēj dažādiem klientiem noteikt dažādas cenas, t. i., praktizēt cenu diferenciāciju, ieguvumu nodošana parasti dos labumu tikai pret cenu jutīgiem patērētājiem (88). |
| --- | --- |

99.

Ja uzņēmumiem ir stimuls nodot atsevišķu veidu ieguvumus, ko rada izmaksu ietaupījumi, tas vēl nenozīmē, ka nodošana noteikti būs 100 % apmērā. Faktiskais nodošanas īpatsvars ir atkarīgs no tā, kā patērētāji reaģē uz cenu izmaiņām, t. i., no pieprasījuma elastības. Jo lielāks ir cenas samazinājuma radītais pieprasījuma pieaugums, jo lielāks ir nodošanas īpatsvars. To nosaka tas, ka, jo lielāku papildu pārdošanas apjomu izraisa cenas samazināšanās, ko radījis izlaides pieaugums, jo ticamāk, ka šis noiets kompensēs ieņēmumu zudumu, ko izraisa zemāka cena, kura savukārt izriet no izlaides pieauguma. Ja cenas netiek diferencētas, cenu pazemināšana ietekmē visas uzņēmuma pārdotās vienības, un šajā gadījumā robežieņēmumi ir mazāki nekā robežprodukta cena. Ja attiecīgie uzņēmumi spēj dažādiem klientiem noteikt dažādas cenas, t. i., praktizēt cenu diferenciāciju, ieguvumu nodošana parasti dos labumu tikai pret cenu jutīgiem patērētājiem (88).

| 100. | Tāpat jāņem vērā, ka efektivitātes ieguvumi bieži vien neietekmē visu uzņēmuma izmaksu struktūru. Šādos gadījumos ietekme uz patērētāju cenām ir mazāka. Piemēram, ja nolīgums pusēm dod iespēju samazināt ražošanas izmaksas par 6 %, bet ražošanas izmaksas veido tikai trešdaļu no izmaksām, kuras ņem vērā cenu noteikšanā, ietekme uz produkta cenu pilnīgas ieguvumu nodošanas gadījumā ir 2 %. |
| --- | --- |

100.

Tāpat jāņem vērā, ka efektivitātes ieguvumi bieži vien neietekmē visu uzņēmuma izmaksu struktūru. Šādos gadījumos ietekme uz patērētāju cenām ir mazāka. Piemēram, ja nolīgums pusēm dod iespēju samazināt ražošanas izmaksas par 6 %, bet ražošanas izmaksas veido tikai trešdaļu no izmaksām, kuras ņem vērā cenu noteikšanā, ietekme uz produkta cenu pilnīgas ieguvumu nodošanas gadījumā ir 2 %.

| 101. | Visbeidzot, ir ļoti svarīgi samērot abus pretēji darbojošos spēkus, ko rada konkurences ierobežojumi un izmaksu ietaupījumi. No vienas puses, tirgus varas palielināšanās, ko rada ierobežojošais nolīgums, dod uzņēmumiem iespēju un stimulu paaugstināt cenas. No otras puses, vērā ņemamie izmaksu ietaupījumu veidi var dot šiem uzņēmumiem stimulu samazināt cenas; skatīt 98. punktu. Šo pretēji darbojošos spēku ietekme ir jāsamēro. Šajā sakarā jāatgādina, ka nosacījums par patērētāju ieguvumiem paredz slīdošo skalu. Ja nolīgums pusēm rada būtisku konkurences spiediena samazināšanos, parasti, lai uzskatītu, ka ieguvumu nodošana ir pietiekama, ir vajadzīgi īpaši lieli izmaksu ietaupījumi. |
| --- | --- |

101.

Visbeidzot, ir ļoti svarīgi samērot abus pretēji darbojošos spēkus, ko rada konkurences ierobežojumi un izmaksu ietaupījumi. No vienas puses, tirgus varas palielināšanās, ko rada ierobežojošais nolīgums, dod uzņēmumiem iespēju un stimulu paaugstināt cenas. No otras puses, vērā ņemamie izmaksu ietaupījumu veidi var dot šiem uzņēmumiem stimulu samazināt cenas; skatīt 98. punktu. Šo pretēji darbojošos spēku ietekme ir jāsamēro. Šajā sakarā jāatgādina, ka nosacījums par patērētāju ieguvumiem paredz slīdošo skalu. Ja nolīgums pusēm rada būtisku konkurences spiediena samazināšanos, parasti, lai uzskatītu, ka ieguvumu nodošana ir pietiekama, ir vajadzīgi īpaši lieli izmaksu ietaupījumi.

3.4.3.   Citu efektivitātes ieguvumu nodošana un samērošana

| 102. | Ieguvumu nodošana patērētājiem var izpausties arī kā kvalitatīvi efektivitātes ieguvumi, piemēram, jauni un uzlaboti produkti, kas patērētājiem nodrošina pietiekamu vērtību, lai kompensētu nolīguma negatīvo ietekmi uz konkurenci, tostarp cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

102.

Ieguvumu nodošana patērētājiem var izpausties arī kā kvalitatīvi efektivitātes ieguvumi, piemēram, jauni un uzlaboti produkti, kas patērētājiem nodrošina pietiekamu vērtību, lai kompensētu nolīguma negatīvo ietekmi uz konkurenci, tostarp cenu pieaugumu.

| 103. | Katrā šādā vērtējumā nepieciešams vērtībatkarīgs spriedums (value judgment). Ir grūti noteikt precīzu vērtību šādiem dinamiska rakstura efektivitātes ieguvumiem. Tomēr novērtējuma pamatmērķis paliek tāds pats, proti, noskaidrot nolīguma kopējo ietekmi uz patērētājiem konkrētajā tirgū. Uzņēmumiem, kas atsaucas uz 81. panta 3. punktu, ir jāpierāda, ka patērētāji saņems kompensējošus ieguvumus (attiecībā uz šo skatīt 57. un 86. punktu). |
| --- | --- |

103.

Katrā šādā vērtējumā nepieciešams vērtībatkarīgs spriedums (value judgment). Ir grūti noteikt precīzu vērtību šādiem dinamiska rakstura efektivitātes ieguvumiem. Tomēr novērtējuma pamatmērķis paliek tāds pats, proti, noskaidrot nolīguma kopējo ietekmi uz patērētājiem konkrētajā tirgū. Uzņēmumiem, kas atsaucas uz 81. panta 3. punktu, ir jāpierāda, ka patērētāji saņems kompensējošus ieguvumus (attiecībā uz šo skatīt 57. un 86. punktu).

| 104. | Jaunu un uzlabotu produktu pieejamība ir svarīgs patērētāju labklājības avots. Kamēr šādu ieguvumu radītais vērtības pieaugums pārsniedz negatīvo ietekmi, ko rada ierobežojošā nolīguma izraisīta cenu līmeņa saglabāšanās vai paaugstināšanās, patērētāji ir labākā situācijā nekā tad, ja nolīguma nebūtu, un 81. panta 3. punkta prasība par ieguvumu nodošanu patērētājiem parasti ir izpildīta. Gadījumos, kad konkrētajā tirgū nolīguma ietekmē varētu tikt paaugstinātas cenas, ko maksā patērētāji, ir rūpīgi jāizvērtē, vai iespējamie efektivitātes ieguvumi patērētājiem šajā tirgū rada reālu vērtību, kas kompensē konkurences ierobežojumu negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

104.

Jaunu un uzlabotu produktu pieejamība ir svarīgs patērētāju labklājības avots. Kamēr šādu ieguvumu radītais vērtības pieaugums pārsniedz negatīvo ietekmi, ko rada ierobežojošā nolīguma izraisīta cenu līmeņa saglabāšanās vai paaugstināšanās, patērētāji ir labākā situācijā nekā tad, ja nolīguma nebūtu, un 81. panta 3. punkta prasība par ieguvumu nodošanu patērētājiem parasti ir izpildīta. Gadījumos, kad konkrētajā tirgū nolīguma ietekmē varētu tikt paaugstinātas cenas, ko maksā patērētāji, ir rūpīgi jāizvērtē, vai iespējamie efektivitātes ieguvumi patērētājiem šajā tirgū rada reālu vērtību, kas kompensē konkurences ierobežojumu negatīvo ietekmi.

3.5.   Līguma 81. panta 3. punkta ceturtais nosacījums – aizliegums likvidēt konkurenci

| 105. | Saskaņā ar 81. panta 3. punkta ceturto nosacījumu nolīgums nedrīkst uzņēmumiem dot iespēju likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu. Principā sāncensības un konkurences procesa aizsardzība ir prioritāra salīdzinājumā ar iespējamajiem konkurenci veicinošajiem efektivitātes ieguvumiem, ko var dot ierobežojošais nolīgums. Ar 81. panta 3. punkta pēdējo nosacījumu tiek atzīts, ka uzņēmumu savstarpējā sāncensība ir ļoti būtisks ekonomikas efektivitātes (ieskaitot dinamiskus efektivitātes ieguvums inovāciju veidā) dzinējspēks. Citiem vārdiem, 81. panta galīgais mērķis ir aizsargāt konkurences procesu. Ja konkurence ir likvidēta, konkurences process nenotiek, un īstermiņa efektivitātes ieguvumus pārsniedz ilgtermiņa zaudējumi, kurus cita starpā rada izdevumi, kas jāsedz tirgū pārstāvētajam uzņēmumam, lai noturētu savas pozīcijas (izdevīguma meklēšana), neracionāla resursu sadale, inovācijas samazināšanās un cenu pieaugums. |
| --- | --- |

105.

Saskaņā ar 81. panta 3. punkta ceturto nosacījumu nolīgums nedrīkst uzņēmumiem dot iespēju likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu. Principā sāncensības un konkurences procesa aizsardzība ir prioritāra salīdzinājumā ar iespējamajiem konkurenci veicinošajiem efektivitātes ieguvumiem, ko var dot ierobežojošais nolīgums. Ar 81. panta 3. punkta pēdējo nosacījumu tiek atzīts, ka uzņēmumu savstarpējā sāncensība ir ļoti būtisks ekonomikas efektivitātes (ieskaitot dinamiskus efektivitātes ieguvums inovāciju veidā) dzinējspēks. Citiem vārdiem, 81. panta galīgais mērķis ir aizsargāt konkurences procesu. Ja konkurence ir likvidēta, konkurences process nenotiek, un īstermiņa efektivitātes ieguvumus pārsniedz ilgtermiņa zaudējumi, kurus cita starpā rada izdevumi, kas jāsedz tirgū pārstāvētajam uzņēmumam, lai noturētu savas pozīcijas (izdevīguma meklēšana), neracionāla resursu sadale, inovācijas samazināšanās un cenu pieaugums.

| 106. | 81. panta 3. punktā ietvertais formulējums par konkurences likvidēšanu attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu ir autonoms Kopienas tiesību jēdziens, kas attiecas tikai uz 81. panta 3. punktu (89). Tomēr, piemērojot šo jēdzienu, jāņem vērā saikne starp 81. un 82. pantu. Ievērojot iedibināto judikatūru, 81. panta 3. punkta piemērošana neizslēdz 82. panta piemērošanu (90). Turklāt, tā kā gan 81., gan 82. panta mērķis ir uzturēt efektīvu konkurenci tirgū, tad, lai ievērotu konsekvenci, 81. panta 3. punkts ir jāsaprot tā, ka tiek izslēgta šā noteikuma piemērošana attiecībā uz ierobežojošiem nolīgumiem, kuri ietver dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (91)
   (92). Tomēr ne visi dominējoša uzņēmuma noslēgtie ierobežojošie nolīgumi ir uzskatāmi par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu. Tā tas ir, piemēram, gadījumos, kad dominējošs uzņēmums piedalās nepilnfunkciju kopuzņēmumā (93), kas ierobežo konkurenci, bet kas tajā pašā laikā paredz attiecīgo aktīvu būtisku integrāciju. |
| --- | --- |

106.

81. panta 3. punktā ietvertais formulējums par konkurences likvidēšanu attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu ir autonoms Kopienas tiesību jēdziens, kas attiecas tikai uz 81. panta 3. punktu (89). Tomēr, piemērojot šo jēdzienu, jāņem vērā saikne starp 81. un 82. pantu. Ievērojot iedibināto judikatūru, 81. panta 3. punkta piemērošana neizslēdz 82. panta piemērošanu (90). Turklāt, tā kā gan 81., gan 82. panta mērķis ir uzturēt efektīvu konkurenci tirgū, tad, lai ievērotu konsekvenci, 81. panta 3. punkts ir jāsaprot tā, ka tiek izslēgta šā noteikuma piemērošana attiecībā uz ierobežojošiem nolīgumiem, kuri ietver dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (91)
   (92). Tomēr ne visi dominējoša uzņēmuma noslēgtie ierobežojošie nolīgumi ir uzskatāmi par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu. Tā tas ir, piemēram, gadījumos, kad dominējošs uzņēmums piedalās nepilnfunkciju kopuzņēmumā (93), kas ierobežo konkurenci, bet kas tajā pašā laikā paredz attiecīgo aktīvu būtisku integrāciju.

| 107. | Tas, vai konkurence 81. panta 3. punkta pēdējā nosacījuma nozīmē ir likvidēta, ir atkarīgs no konkurences līmeņa pirms nolīguma noslēgšanas un no ierobežojošā nolīguma ietekmes uz konkurenci, t. i., no konkurences samazināšanās šā nolīguma ietekmē. Jo vājāka konkrētajā tirgū pastāvošā konkurence, jo mazāks papildu samazinājums nepieciešams, lai uzskatītu, ka konkurence 81. panta 3. punkta nozīmē ir likvidēta. Turklāt, jo vairāk nolīgums samazina konkurenci, jo lielāka iespēja, ka konkurence var tikt likvidēta attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu. |
| --- | --- |

107.

Tas, vai konkurence 81. panta 3. punkta pēdējā nosacījuma nozīmē ir likvidēta, ir atkarīgs no konkurences līmeņa pirms nolīguma noslēgšanas un no ierobežojošā nolīguma ietekmes uz konkurenci, t. i., no konkurences samazināšanās šā nolīguma ietekmē. Jo vājāka konkrētajā tirgū pastāvošā konkurence, jo mazāks papildu samazinājums nepieciešams, lai uzskatītu, ka konkurence 81. panta 3. punkta nozīmē ir likvidēta. Turklāt, jo vairāk nolīgums samazina konkurenci, jo lielāka iespēja, ka konkurence var tikt likvidēta attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu.

| 108. | Piemērojot 81. panta 3. punkta pēdējo nosacījumu, jāveic reālistiska analīze par dažādajiem konkurences avotiem konkrētajā tirgū, konkurences spiedienu, ko tie rada nolīguma pusēm, un nolīguma ietekmi uz šo konkurences spiedienu. Jāņem vērā gan faktiskā, gan potenciālā konkurence. |
| --- | --- |

108.

Piemērojot 81. panta 3. punkta pēdējo nosacījumu, jāveic reālistiska analīze par dažādajiem konkurences avotiem konkrētajā tirgū, konkurences spiedienu, ko tie rada nolīguma pusēm, un nolīguma ietekmi uz šo konkurences spiedienu. Jāņem vērā gan faktiskā, gan potenciālā konkurence.

| 109. | Lai gan tirgus daļas ir būtisks kritērijs, pārējo faktiskās konkurences avotu nozīmi nevar novērtēt, pamatojoties tikai uz tirgus daļām. Parasti ir vajadzīga plašāka kvalitatīvā un kvantitatīvā analīze. Ir jāizvērtē faktisko konkurentu spēja un stimuli konkurēt. Piemēram, ja konkurentiem ir ražošanas jaudas ierobežojumi vai salīdzinoši augstākas ražošanas izmaksas, to reakcija konkurences jomā noteikti būs ierobežota. |
| --- | --- |

109.

Lai gan tirgus daļas ir būtisks kritērijs, pārējo faktiskās konkurences avotu nozīmi nevar novērtēt, pamatojoties tikai uz tirgus daļām. Parasti ir vajadzīga plašāka kvalitatīvā un kvantitatīvā analīze. Ir jāizvērtē faktisko konkurentu spēja un stimuli konkurēt. Piemēram, ja konkurentiem ir ražošanas jaudas ierobežojumi vai salīdzinoši augstākas ražošanas izmaksas, to reakcija konkurences jomā noteikti būs ierobežota.

| 110. | Novērtējot nolīguma ietekmi uz konkurenci, ir būtiski pārbaudīt arī tā ietekmi uz dažādajiem konkurences aspektiem. 81. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma pēdējais nosacījums nav izpildīts, ja nolīgums likvidē kādu no konkurences svarīgākajām izpausmēm. Īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad nolīgums likvidē cenu konkurenci (94) vai konkurenci attiecībā uz inovāciju un jaunu produktu izstrādi. |
| --- | --- |

110.

Novērtējot nolīguma ietekmi uz konkurenci, ir būtiski pārbaudīt arī tā ietekmi uz dažādajiem konkurences aspektiem. 81. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma pēdējais nosacījums nav izpildīts, ja nolīgums likvidē kādu no konkurences svarīgākajām izpausmēm. Īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad nolīgums likvidē cenu konkurenci (94) vai konkurenci attiecībā uz inovāciju un jaunu produktu izstrādi.

| 111. | Ieskatu par nolīguma ietekmi var sniegt pušu faktiskā rīcība tirgū. Ja pēc nolīguma noslēgšanas puses ir būtiski paaugstinājušas cenas un tās saglabājušas šādā līmenī vai veikušas citas darbības, kas liecina par ievērojamu tirgus varas pakāpi, tās ir pazīmes, ka puses nesaskaras ar reālu konkurences spiedienu un ka konkurence ir likvidēta attiecībā uz konkrēto ražojumu būtisku daļu. |
| --- | --- |

111.

Ieskatu par nolīguma ietekmi var sniegt pušu faktiskā rīcība tirgū. Ja pēc nolīguma noslēgšanas puses ir būtiski paaugstinājušas cenas un tās saglabājušas šādā līmenī vai veikušas citas darbības, kas liecina par ievērojamu tirgus varas pakāpi, tās ir pazīmes, ka puses nesaskaras ar reālu konkurences spiedienu un ka konkurence ir likvidēta attiecībā uz konkrēto ražojumu būtisku daļu.

| 112. | Iepriekšējā konkurences mijiedarbība var sniegt ieskatu par nolīguma ietekmi uz turpmāko konkurences mijiedarbību. Uzņēmumam var būt iespēja likvidēt konkurenci 81. panta 3. punkta nozīmē, noslēdzot nolīgumu ar konkurentu, kas iepriekš ir bijis “savrupnieks” (95). Šāds nolīgums var mainīt konkurenta konkurences stimulus un iespējas, tādējādi izslēdzot no tirgus svarīgu konkurences avotu. |
| --- | --- |

112.

Iepriekšējā konkurences mijiedarbība var sniegt ieskatu par nolīguma ietekmi uz turpmāko konkurences mijiedarbību. Uzņēmumam var būt iespēja likvidēt konkurenci 81. panta 3. punkta nozīmē, noslēdzot nolīgumu ar konkurentu, kas iepriekš ir bijis “savrupnieks” (95). Šāds nolīgums var mainīt konkurenta konkurences stimulus un iespējas, tādējādi izslēdzot no tirgus svarīgu konkurences avotu.

| 113. | Ja runa ir par diferencētiem produktiem, t. i., produktiem, kas no patērētāju viedokļa atšķiras, nolīguma ietekme var būt atkarīga no konkurences attiecībām, kas pastāv starp nolīguma pušu pārdotajiem produktiem. Ja uzņēmumi piedāvā diferencētus produktus, atsevišķo produktu radītais konkurences spiediens uz citiem produktiem ir atkarīgs no to savstarpējās aizstājamības. Tāpēc jāņem vērā pušu piedāvāto produktu savstarpējās aizstājamības pakāpe, t. i., kādu konkurences spiedienu tie rada viens uz otru. Jo lielāka ir nolīguma pušu produktu aizstājamības pakāpe, jo lielāka nolīguma ierobežojošās ietekmes iespēja. Citiem vārdiem, jo lielāka produktu savstarpējā aizstājamība, jo lielākas iespējamās izmaiņas, ko nolīgums radīs tirgus konkurences ierobežojumu veidā, un jo lielāka iespēja, ka konkurence tiks likvidēta attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu. |
| --- | --- |

113.

Ja runa ir par diferencētiem produktiem, t. i., produktiem, kas no patērētāju viedokļa atšķiras, nolīguma ietekme var būt atkarīga no konkurences attiecībām, kas pastāv starp nolīguma pušu pārdotajiem produktiem. Ja uzņēmumi piedāvā diferencētus produktus, atsevišķo produktu radītais konkurences spiediens uz citiem produktiem ir atkarīgs no to savstarpējās aizstājamības. Tāpēc jāņem vērā pušu piedāvāto produktu savstarpējās aizstājamības pakāpe, t. i., kādu konkurences spiedienu tie rada viens uz otru. Jo lielāka ir nolīguma pušu produktu aizstājamības pakāpe, jo lielāka nolīguma ierobežojošās ietekmes iespēja. Citiem vārdiem, jo lielāka produktu savstarpējā aizstājamība, jo lielākas iespējamās izmaiņas, ko nolīgums radīs tirgus konkurences ierobežojumu veidā, un jo lielāka iespēja, ka konkurence tiks likvidēta attiecībā uz konkrēto produktu būtisku daļu.

| 114. | Lai gan faktiskās konkurences avoti parasti ir vissvarīgākie, jo tos ir visvienkāršāk pārbaudīt, jāņem vērā arī potenciālās konkurences avoti. Lai novērtētu potenciālo konkurenci, jāanalizē barjeras ieiešanai tirgū, ar kurām saskaras uzņēmumi, kas vēl nekonkurē konkrētajā tirgū. Pušu apgalvojumi par to, ka barjeru ieiešanai tirgū ir maz, jāpamato ar informāciju, kurā norādīti potenciālās konkurences avoti, un tāpat pusēm jāpamato, kāpēc šie avoti tām rada reālu konkurences spiedienu. |
| --- | --- |

114.

Lai gan faktiskās konkurences avoti parasti ir vissvarīgākie, jo tos ir visvienkāršāk pārbaudīt, jāņem vērā arī potenciālās konkurences avoti. Lai novērtētu potenciālo konkurenci, jāanalizē barjeras ieiešanai tirgū, ar kurām saskaras uzņēmumi, kas vēl nekonkurē konkrētajā tirgū. Pušu apgalvojumi par to, ka barjeru ieiešanai tirgū ir maz, jāpamato ar informāciju, kurā norādīti potenciālās konkurences avoti, un tāpat pusēm jāpamato, kāpēc šie avoti tām rada reālu konkurences spiedienu.

| 115. | Novērtējot barjeras ieiešanai tirgū un jaunpienācēju reālās iespējas ieiet tirgū būtiskā apmērā, cita starpā jāizvērtē šādi aspekti:






  i) | tiesiskais regulējums – novērtē tā ietekmi uz jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū; |
| --- | --- | --- |

115.

Novērtējot barjeras ieiešanai tirgū un jaunpienācēju reālās iespējas ieiet tirgū būtiskā apmērā, cita starpā jāizvērtē šādi aspekti:

i)

tiesiskais regulējums – novērtē tā ietekmi uz jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū;

| ii) | tirgū ieiešanas izmaksas, ieskaitot neatgūstamās izmaksas. Neatgūstamās izmaksas ir izmaksas, kuras jaunpienācējs nevar atgūt, ja tas vēlāk pamet tirgu. Jo lielākas neatgūstamās izmaksas, jo lielāks komercrisks, kas jāuzņemas jaunpienācējiem; |
| --- | --- |

ii)

tirgū ieiešanas izmaksas, ieskaitot neatgūstamās izmaksas. Neatgūstamās izmaksas ir izmaksas, kuras jaunpienācējs nevar atgūt, ja tas vēlāk pamet tirgu. Jo lielākas neatgūstamās izmaksas, jo lielāks komercrisks, kas jāuzņemas jaunpienācējiem;

| iii) | minimālais efektīvais apjoms attiecīgajā nozarē, t. i., izlaides apjoms, kas ļauj līdz minimumam samazināt vidējās izmaksas. Ja minimālais efektīvais apjoms salīdzinājumā ar tirgus lielumu ir liels, efektīva ieiešana tirgū, visticamāk, būs saistīta ar lielākām izmaksām un riskiem; |
| --- | --- |

iii)

minimālais efektīvais apjoms attiecīgajā nozarē, t. i., izlaides apjoms, kas ļauj līdz minimumam samazināt vidējās izmaksas. Ja minimālais efektīvais apjoms salīdzinājumā ar tirgus lielumu ir liels, efektīva ieiešana tirgū, visticamāk, būs saistīta ar lielākām izmaksām un riskiem;

| iv) | potenciālo jaunpienācēju konkurences priekšrocības. Reāla ieiešana tirgū ir jo īpaši iespējama, ja potenciālajiem jaunpienācējiem ir izmaksu ziņā vismaz tikpat efektīvas tehnoloģijas kā tirgū pārstāvētajiem uzņēmumiem vai citas konkurences priekšrocības, kas ļauj konkurēt efektīvi. Ja potenciālie jaunpienācēji salīdzinājumā ar tirgū pārstāvētajiem uzņēmumiem ir tādā pašā vai zemākā tehnoloģiju attīstības stadijā un tiem nav nekādu citu būtisku konkurences priekšrocību, ieiešana tirgū ir riskantāka un mazāk sekmīga; |
| --- | --- |

iv)

potenciālo jaunpienācēju konkurences priekšrocības. Reāla ieiešana tirgū ir jo īpaši iespējama, ja potenciālajiem jaunpienācējiem ir izmaksu ziņā vismaz tikpat efektīvas tehnoloģijas kā tirgū pārstāvētajiem uzņēmumiem vai citas konkurences priekšrocības, kas ļauj konkurēt efektīvi. Ja potenciālie jaunpienācēji salīdzinājumā ar tirgū pārstāvētajiem uzņēmumiem ir tādā pašā vai zemākā tehnoloģiju attīstības stadijā un tiem nav nekādu citu būtisku konkurences priekšrocību, ieiešana tirgū ir riskantāka un mazāk sekmīga;

| v) | pircēju stāvoklis tirgū un to spēja radīt tirgū jaunus konkurences avotus. Nav no svara, ja atsevišķi spēcīgi pircēji spēj no nolīguma pusēm panākt izdevīgākus nosacījumus nekā vājāki konkurenti (96). Spēcīgu pircēju klātbūtne tirgū var tikai kalpot, lai atspēkotu prima facie konstatējumu par konkurences likvidēšanu, ja ir iespējams, ka attiecīgie pircēji pavērs ceļu reālai jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū; |
| --- | --- |

v)

pircēju stāvoklis tirgū un to spēja radīt tirgū jaunus konkurences avotus. Nav no svara, ja atsevišķi spēcīgi pircēji spēj no nolīguma pusēm panākt izdevīgākus nosacījumus nekā vājāki konkurenti (96). Spēcīgu pircēju klātbūtne tirgū var tikai kalpot, lai atspēkotu prima facie konstatējumu par konkurences likvidēšanu, ja ir iespējams, ka attiecīgie pircēji pavērs ceļu reālai jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū;

| vi) | tirgū pārstāvēto uzņēmumu iespējamā reakcija uz mēģinājumiem ienākt tirgū. Piemēram, iespējams, ka tirgū pārstāvētie uzņēmumi ar savu līdzšinējo rīcību ir izpelnījušies agresīvas uzvedības reputāciju, kas var ietekmēt turpmāko ieiešanu tirgū; |
| --- | --- |

vi)

tirgū pārstāvēto uzņēmumu iespējamā reakcija uz mēģinājumiem ienākt tirgū. Piemēram, iespējams, ka tirgū pārstāvētie uzņēmumi ar savu līdzšinējo rīcību ir izpelnījušies agresīvas uzvedības reputāciju, kas var ietekmēt turpmāko ieiešanu tirgū;

| vii) | nozares ekonomiskās perspektīvas var sniegt ieskatu par tās pievilcīgumu ilgtermiņā. Nozares, kas stagnē vai ir lejupslīdes fāzē, ir mazāk pievilcīgas jaunpienācējiem nekā nozares, kurās vērojama izaugsme; |
| --- | --- |

vii)

nozares ekonomiskās perspektīvas var sniegt ieskatu par tās pievilcīgumu ilgtermiņā. Nozares, kas stagnē vai ir lejupslīdes fāzē, ir mazāk pievilcīgas jaunpienācējiem nekā nozares, kurās vērojama izaugsme;

| viii) | tas, vai līdz šim ir notikusi ienākšana tirgū būtiskā apmērā. |
| --- | --- |

viii)

tas, vai līdz šim ir notikusi ienākšana tirgū būtiskā apmērā.

| 116. | Šo principu paskaidrojumam var sniegt turpmāk minētos hipotētiskos piemērus (ar tiem nav domāts noteikt jebkādus sliekšņus).
  Uzņēmums A ir aldaris, kuram ir 70 % tirgus daļa konkrētajā tirgū, kas aptver alus tirdzniecību bāros un citās tiešā patēriņa vietās. Savas tirgus daļas palielinājumu no 60 % uzņēmums A ir panācis pēdējos 5 gados. Tirgū ir četri konkurenti: B, C, D un E, kuru attiecīgās tirgus daļas ir 10 %, 10 %, 5 % un 5 %. Pēdējā laikā tirgū nav bijis neviena jaunpienācēja, un konkurenti parasti seko uzņēmuma A veiktajām cenu izmaiņām. Ar 20 % no visām tiešā patēriņa vietām, kuru pārdošanas apjoms atbilst 40 % no kopapjoma, uzņēmums A noslēdz nolīgumus, ar kuriem nolīguma puses apņemas 5 gadus pirkt alu tikai no uzņēmuma A. Šie nolīgumi paaugstina konkurentu izmaksas un samazina to ieņēmumus, turklāt tiem ir bloķēta piekļuve pievilcīgākajām tirdzniecības vietām. Ņemot vērā uzņēmuma A stāvokli tirgū, kas pēdējos gados ir vēl nostiprinājies, jaunpienācēju neesību un konkurentu jau tā vājās pozīcijas, ir ticams, ka konkurence šajā tirgū tiek likvidēta 81. panta 3. punkta nozīmē.
  Pārvadājumu uzņēmumi A, B, C un D, kuru kopējā tirgus daļa konkrētajā tirgū pārsniedz 70 %, noslēdz nolīgumu, ar ko tie vienojas saskaņot grafikus un tarifus. Pēc nolīguma īstenošanas cenas pieaug diapazonā no 30 % līdz 100 %. Tirgū ir četri citi piegādātāji, no kuriem lielākajam ir aptuveni 14 % tirgus daļa konkrētajā tirgū. Pēdējos gados tirgū nav bijis neviena jaunpienācēja, un nolīguma puses pēc cenu pacelšanas nav zaudējušas nozīmīgu tirgus daļu. Esošie konkurenti nav būtiski palielinājuši jaudas šajā tirgū, un nav bijis neviena jaunpienācēja. Ņemot vērā pušu stāvokli tirgū un to, ka konkurenti nereaģēja uz to kopīgo rīcību, ir pamatoti secināt, ka nolīguma puses nesaskaras ar reālu konkurences spiedienu un ka nolīgums tām dod iespēju likvidēt konkurenci 81. panta 3. punkta nozīmē.
  Uzņēmums A ir profesionālam pielietojumam paredzētu elektroierīču ražotājs, kura tirgus daļa konkrētajā valsts tirgū ir 65 %. Uzņēmums B ir konkurējošs ražotājs ar 5 % tirgus daļu un ir izstrādājis jaunu, jaudīgāku motoru, kurš patērē mazāk elektroenerģijas. Uzņēmumi A un B noslēdz nolīgumu, ar ko tie izveido kopuzņēmumu jaunā motora ražošanai. Uzņēmums B apņemas piešķirt kopuzņēmumam izņēmuma licenci. Kopuzņēmums apvieno uzņēmuma B jauno tehnoloģiju ar uzņēmuma A efektīvo ražošanas un kvalitātes kontroles procesu. Tirgū ir vēl viens nozīmīgs konkurents, kura tirgus daļa ir 15 %. Uzņēmums C, kas ir liels starptautisks konkurējošu elektroierīču ražotājs, kuram pieder efektīvas tehnoloģijas, nesen pārpirka vēl vienu konkurentu ar 5 % tirgus daļu. Uzņēmums C līdz šim nav darbojies šajā tirgū galvenokārt tāpēc, ka patērētāji vēlas, lai uzņēmums būtu tuvu un lai tie varētu saņemt pēcpārdošanas pakalpojumus. Pārpērkot vietējo uzņēmumu, uzņēmums C iegūst piekļuvi pakalpojumu sistēmai, kas nepieciešama ieiešanai šajā tirgū. Uzņēmuma C ienākšana tirgū var nodrošināt, ka konkurence netiks likvidēta. |
| --- | --- |

116.

Šo principu paskaidrojumam var sniegt turpmāk minētos hipotētiskos piemērus (ar tiem nav domāts noteikt jebkādus sliekšņus).

Uzņēmums A ir aldaris, kuram ir 70 % tirgus daļa konkrētajā tirgū, kas aptver alus tirdzniecību bāros un citās tiešā patēriņa vietās. Savas tirgus daļas palielinājumu no 60 % uzņēmums A ir panācis pēdējos 5 gados. Tirgū ir četri konkurenti: B, C, D un E, kuru attiecīgās tirgus daļas ir 10 %, 10 %, 5 % un 5 %. Pēdējā laikā tirgū nav bijis neviena jaunpienācēja, un konkurenti parasti seko uzņēmuma A veiktajām cenu izmaiņām. Ar 20 % no visām tiešā patēriņa vietām, kuru pārdošanas apjoms atbilst 40 % no kopapjoma, uzņēmums A noslēdz nolīgumus, ar kuriem nolīguma puses apņemas 5 gadus pirkt alu tikai no uzņēmuma A. Šie nolīgumi paaugstina konkurentu izmaksas un samazina to ieņēmumus, turklāt tiem ir bloķēta piekļuve pievilcīgākajām tirdzniecības vietām. Ņemot vērā uzņēmuma A stāvokli tirgū, kas pēdējos gados ir vēl nostiprinājies, jaunpienācēju neesību un konkurentu jau tā vājās pozīcijas, ir ticams, ka konkurence šajā tirgū tiek likvidēta 81. panta 3. punkta nozīmē.

Pārvadājumu uzņēmumi A, B, C un D, kuru kopējā tirgus daļa konkrētajā tirgū pārsniedz 70 %, noslēdz nolīgumu, ar ko tie vienojas saskaņot grafikus un tarifus. Pēc nolīguma īstenošanas cenas pieaug diapazonā no 30 % līdz 100 %. Tirgū ir četri citi piegādātāji, no kuriem lielākajam ir aptuveni 14 % tirgus daļa konkrētajā tirgū. Pēdējos gados tirgū nav bijis neviena jaunpienācēja, un nolīguma puses pēc cenu pacelšanas nav zaudējušas nozīmīgu tirgus daļu. Esošie konkurenti nav būtiski palielinājuši jaudas šajā tirgū, un nav bijis neviena jaunpienācēja. Ņemot vērā pušu stāvokli tirgū un to, ka konkurenti nereaģēja uz to kopīgo rīcību, ir pamatoti secināt, ka nolīguma puses nesaskaras ar reālu konkurences spiedienu un ka nolīgums tām dod iespēju likvidēt konkurenci 81. panta 3. punkta nozīmē.

Uzņēmums A ir profesionālam pielietojumam paredzētu elektroierīču ražotājs, kura tirgus daļa konkrētajā valsts tirgū ir 65 %. Uzņēmums B ir konkurējošs ražotājs ar 5 % tirgus daļu un ir izstrādājis jaunu, jaudīgāku motoru, kurš patērē mazāk elektroenerģijas. Uzņēmumi A un B noslēdz nolīgumu, ar ko tie izveido kopuzņēmumu jaunā motora ražošanai. Uzņēmums B apņemas piešķirt kopuzņēmumam izņēmuma licenci. Kopuzņēmums apvieno uzņēmuma B jauno tehnoloģiju ar uzņēmuma A efektīvo ražošanas un kvalitātes kontroles procesu. Tirgū ir vēl viens nozīmīgs konkurents, kura tirgus daļa ir 15 %. Uzņēmums C, kas ir liels starptautisks konkurējošu elektroierīču ražotājs, kuram pieder efektīvas tehnoloģijas, nesen pārpirka vēl vienu konkurentu ar 5 % tirgus daļu. Uzņēmums C līdz šim nav darbojies šajā tirgū galvenokārt tāpēc, ka patērētāji vēlas, lai uzņēmums būtu tuvu un lai tie varētu saņemt pēcpārdošanas pakalpojumus. Pārpērkot vietējo uzņēmumu, uzņēmums C iegūst piekļuvi pakalpojumu sistēmai, kas nepieciešama ieiešanai šajā tirgū. Uzņēmuma C ienākšana tirgū var nodrošināt, ka konkurence netiks likvidēta.

---

(1)  Turpmāk tekstā termins “nolīgums” ietver arī saskaņotas darbības un uzņēmumu apvienību lēmumus.

1

(2)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

2

(3)  Visas esošās grupu atbrīvojuma regulas un Komisijas paziņojumi ir pieejami Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://www.europa.eu.int/comm/dgs/competition.

3

(4)  Skatīt 36. punktu.

4

(5)  Skatīt Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes vertikālo ierobežojumu jomā”, OV C 291, 13.10.2000., 1. lpp., Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes par Līguma 81. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem”, OV C 3, 6.1.2001., 2. lpp., un Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes par Līguma 81. panta piemērošanu tehnoloģiju nodošanas nolīgumiem”, kas vēl nav publicēts.

5

(6)  Jēdziens “ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm” ir skatīts atsevišķās pamatnostādnēs.

6

(7)  Turpmāk tekstā termini “ierobežojums”/“ierobežošana” ietver arī konkurences nepieļaušanu un izkropļošanu.

7

(8)  Saskaņā ar 81. panta 2. punktu šādi nolīgumi automātiski ir spēkā neesoši.

8

(9)  Ar 81. panta 1. punktu ir aizliegta gan faktiska, gan potenciāla konkurenci ierobežojoša ietekme; skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-7/95 P John Deere, Recueil 1998, I-3111. lpp., 77. punkts.

9

John Deere

Recueil

(10)  Skatīt spriedumu lietā T-65/98 Van den Bergh Foods, Recueil 2003, II-4653. lpp., 107. punkts, un spriedumu lietā T-112/99 Métropole télévision (M6) un citi, Recueil 2001, II-2459. lpp., 74. punkts, kuros Pirmās instances tiesa sprieda, ka konkurenci veicinošā un ierobežojošā ietekme jāsamēro, precīzi ievērojot 81. panta 3. punktu.

10

Van den Bergh Foods

Recueil

Métropole télévision

M6

Recueil

(11)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

11

(12)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-49/92 P Anic Partecipazioni, Recueil 1999, I-4125. lpp., 116. punkts, un spriedumu apvienotajās lietās no 40/73 līdz 48/73 u. c. Suiker Unie, Recueil 1975, 1663. lpp., 173. punkts.

12

Anic Partecipazioni

Recueil

Suiker Unie

Recueil

(13)  Attiecībā uz šo skatīt 108. punktu iepriekšējā zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Anic Partecipazioni un spriedumu lietā C-277/87 Sandoz Prodotti, Recueil 1990, I-45. lpp.

13

Anic Partecipazioni

Sandoz Prodotti

Recueil

(14)  Attiecībā uz šo skatīt, piemēram, spriedumu lietā 14/68 Walt Wilhelm, Receuil 1969, 1. lpp., un neseno spriedumu lietā T-203/01 Michelin (II), Recueil 2003, II-4071. lpp., 112. punkts.

14

Walt Wilhelm

Receuil

Michelin

Recueil

(15)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās T-25/95 u. c. Cimenteries CBR, Recueil 2000, II-491. lpp., 1849. un 1852. punkts, un spriedumu apvienotajās lietās T-202/98 u. c. British Sugar, Recueil 2001, II-2035. lpp., 58.–60. punkts.

15

Cimenteries CBR

Recueil

British Sugar

Recueil

(16)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā C-453/99 Courage/Crehan, Recueil 2001, I-6297. lpp., un 3444. punktu iepriekšējā zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Cimenteries CBR.

16

Courage/Crehan

Recueil

Cimenteries CBR.

(17)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu apvienotajās lietās C-2/01 P un C-3/01 P Bundesverband der Arzneimittel-Importeure, Recueil 2004, I-23. lpp., 102. punkts.

17

Bundesverband der Arzneimittel-Importeure

Recueil

(18)  Skatīt, piemēram, spriedumu apvienotajās lietās 25/84 un 26/84 Ford, Recueil 1985, 2725. lpp.

18

Ford

Recueil

(19)  Attiecībā uz šo skatīt 141. punktu 17. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Bundesverband der Arzneimittel-Importeure.

19

Bundesverband der Arzneimittel-Importeure.

(20)  Skatīt spriedumu lietā 56/65 Société Technique Minière, Recueil 1966, 337. lpp., un 76. punktu 9. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā John Deere.

20

Société Technique Minière

Recueil

John Deere.

(21)  Attiecībā uz šo skatīt, piemēram, spriedumu apvienotajās lietās 56/64 un 58/66 Consten un Grundig, Recueil 1966, 429. lpp.

21

Consten

Grundig

Recueil

(22)  Attiecībā uz šo skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu lietā Elopak/Metal Box – Odin, OV L 209, 8.8.1990., 15. lpp., un lietā TPS, OV L 90, 2.4.1999., 6. lpp.

22

Elopak/Metal Box – Odin

TPS

(23)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu 20. zemsvītras piezīmē minētajā lietā Société Technique Minière, un spriedumu lietā 258/78 Nungesser, Recueil 1982, 2015. lpp.

23

Société Technique Minière

Nungesser

Recueil

(24)  Skatīt 119. punkta 10. noteikumu 5. zemsvītras piezīmē minētajās pamatnostādnēs par vertikālajiem ierobežojumiem, saskaņā ar kuru uzskatāms, ka cita starpā pasīvās pārdošanas ierobežojumi, kas pieder pie stingrajiem ierobežojumiem, 2 gadus neietilpst 81. panta 1. punkta darbības jomā, ja tie ir saistīti ar jaunu produktu vai ģeogrāfisko tirgu atvēršanu.

24

(25)  Skatīt, piemēram, 99. punktu 12. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Anic Partecipazioni.

25

Anic Partecipazioni.

(26)  Skatīt 46. punktu.

26

(27)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās 29/83 un 30/83 CRAM un Rheinzink, Recueil 1984, 1679. lpp., 26. punkts, un spriedumu apvienotajās lietās 96/82 u. c. ANSEAU-NAVEWA, Recueil 1983, 3369. lpp., 23.–25. punkts.

27

CRAM

Rheinzink

Recueil

ANSEAU-NAVEWA

Recueil

(28)  Skatīt 25. punktu 5. zemsvītras piezīmē minētajās Pamatnostādnēs par horizontālās sadarbības nolīgumiem un 5. pantu Komisijas Regulā Nr. 2658/2000 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu specializācijas līgumu kategorijām, OV L 304, 5.12.2000., 3. lpp.

28

(29)  Skatīt 4. pantu Komisijas Regulā Nr. 2790/1999 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām, OV L 336, 29.12.1999., 21. lpp., un 46. un turpmākos punktus 5. zemsvītras piezīmē minētajās pamatnostādnēs par vertikālajiem ierobežojumiem. Skatīt arī spriedumu lietā 279/87 Tipp-Ex, Recueil 1990, I-261. lpp. un spriedumu lietā T-62/98 Volkswagen/Komisija, Recueil 2000, II-2707. lpp., 178. punkts.

29

Tipp-Ex

Recueil

Volkswagen

Recueil

(30)  Skatīt 77. punktu 9. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā John Deere.

30

John Deere

(31)  Nepietiek ar to vien, ka nolīgums ierobežo vienas vai vairāku pušu rīcības brīvību; skatīt 76. un 77. punktu 10. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Métropole télévision (M6). Tas atbilst 81. panta mērķim – patērētāju interesēs aizsargāt konkurenci tirgū.

31

Métropole télévision

M6

(32)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā 5/69 Völk, Recueil 1969, 295. lpp., 7. punkts. Norādes jautājumā par ievērojamu ietekmi var atrast Komisijas paziņojumā par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi Līguma 81. panta 1. punktam, OV C 368, 22.12.2001., 13. lpp. Šajā paziņojumā ievērojamā ietekme definēta apvērsti, t. i., nosakot, kad tās nav. Nolīgumiem, uz kuriem neattiecas de minimis paziņojuma darbības joma, ne obligāti ir ievērojama ierobežojoša ietekme. Ir nepieciešams individuāls novērtējums.

32

Völk

Recueil

de minimis

(33)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu apvienotajās lietās T-374/94 u. c. European Night Services, Recueil 1998, II-3141. lpp.

33

European Night Services

Recueil

(34)  Skatīt 32. zemsvītras piezīmi.

34

(35)  Attiecībā uz šo skatīt Komisijas paziņojumu par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesību aktos, OV C 372, 9.12.1997., 1. lpp.

35

(36)  Atsauci uz OV skatīt 5. zemsvītras piezīmē.

36

OV

(37)  Skatīt 104. punktu 10. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Métropole télévision (M6) un citi.

37

Métropole télévision

M6

(38)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-399/93 Luttikhuis, Recueil 1995, I-4515. lpp., 12.–14. punkts.

38

Luttikhuis

Recueil

(39)  Attiecībā uz šo skatīt 118. un turpmākos punktus 10. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Métropole télévision.

39

Métropole télévision

(40)  Skatīt 107. punktu 10. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Métropole télévision.

40

Métropole télévision

(41)  Skatīt, piemēram, 22. zemsvītras piezīmē minēto Komisijas lēmumu lietā Elopak/Metal Box – Odin.

41

Elopak/Metal Box – Odin.

(42)  Skatīt spriedumu lietā 161/84 Pronuptia, Recueil 1986, 353. lpp.

42

Pronuptia

Recueil

(43)  Skatīt 22. zemsvītras piezīmi. Šis lēmums tika atstāts spēkā ar 10. zemsvītras piezīmē minēto Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Métropole télévision (M6).

43

Métropole télévision

M6

(44)  Izmaksu ietaupījumi un citi pušu ieguvumi, kas izriet tikai no tirgus varas izmantošanas, nav uzskatāmi par objektīviem ieguvumiem, un tos nevar ņemt vērā; skatīt 49. punktu.

44

(45)  Skatīt 21. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Consten un Grundig.

45

Consten

Grundig

(46)  Tas, ka uz nolīgumu attiecas grupu atbrīvojums, automātiski nenozīmē, ka uz šo atsevišķo nolīgumu attiecas 81. panta 1. punkts.

46

(47)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-234/89 Delimitis, Recueil 1991, I-935. lpp., 46. punkts.

47

Delimitis

Recueil

(48)  Ar Regulas Nr. 1/2003 36. panta 4. punktu cita starpā ir atcelts 5. pants Regulā Nr. 1017/68, ar ko konkurences noteikumus attiecina uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem. Tomēr Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse saskaņā ar Regulu Nr. 1017/68 joprojām ir izmantojama 81. panta 3. punkta piemērošanā iekšējā transporta nozarē.

48

(49)  Skatīt 42. punktu.

49

(50)  Skatīt 20. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Société Technique Minière.

50

Société Technique Minière

(51)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā 319/82 Kerpen & Kerpen, Recueil 1983, 4173. lpp., 11. un 12. punkts.

51

Kerpen & Kerpen

Recueil

(52)  Skatīt, piemēram, spriedumu apvienotajās lietās T-185/00 u. c. Métropole télévision SA (M6), Recueil 2002, II-3805. lpp., 86. punkts, spriedumu lietā T-17/93 Matra, Recueil 1994, II-595. lpp., 85. punkts, un spriedumu apvienotajās lietās 43/82 un 63/82 VBVB un VBBB, Recueil 1984, 19. lpp., 61. punkts.

52

Métropole télévision SA

M6

Recueil

Matra

Recueil

VBVB

VBBB

Recueil

(53)  Skatīt spriedumu lietā T-213/00 CMA CGM un citi, Recueil 2003, II-913. lpp., 226. punkts.

53

CMA CGM

Recueil

(54)  Netieši attiecībā uz šo skatīt 139. punktu 52. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Matra un spriedumu lietā 26/76 Metro (I), Recueil 1977, 1875. lpp., 43. punkts.

54

Matra

Metro

Recueil

(55)  Attiecībā uz jēdzienu “patērētājs” skatīt 84. punktu, kurā ir noteikts, ka patērētāji ir pušu klienti un attiecīgie pircēji. Pašas puses 81. panta 3. punkta mērķiem nav “patērētāji”.

55

(56)  Šis kritērijs attiecas uz konkrēto tirgu; attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā T-131/99 Shaw, Recueil 2002, II-2023. lpp., 163. punkts, kurā Pirmās instances tiesa sprieda, ka vērtējums saskaņā ar 81. panta 3. punktu jāveic tajā pašā analīzes sistēmā, kas izmantota ierobežojošās ietekmes novērtēšanai, un spriedumu lietā C-360/92 P Publishers Association, Recueil 1995, I-23, lpp., 29. punkts, kurā konkrētais tirgus bija lielāks par valsts tirgu, un Tiesa sprieda, ka, piemērojot 81. panta 3. punktu, nav pareizi ņemt vērā tikai ietekmi valsts teritorijā.

56

Shaw

Recueil

Publishers Association

Recueil

(57)  Spriedumā lietā T-86/95 Compagnie Générale Maritime un citi, Recueil 2002, II-1011. lpp., 343.–345. punkts, Pirmās instances tiesa sprieda, ka 81. panta 3. punkts neprasa, lai ieguvumi attiektos uz noteiktu tirgu, un ka atbilstīgos gadījumos jāņem vērā ieguvumi “ikvienā citā tirgū, kurā attiecīgais nolīgums var radīt labvēlīgu ietekmi, vai pat, vispārīgāk, attiecībā uz ikvienu pakalpojumu, kura kvalitāte vai efektivitāte ar minētā nolīguma esamību var tikt uzlabota”. Tomēr jāuzsver, ka šajā lietā ietekmētā patērētāju grupa bija viena un tā pati. Šī lieta attiecās uz multimodālajiem transporta pakalpojumiem komplekta veidā, cita starpā iekšzemes un jūras transporta pakalpojumiem, kas tika piedāvāti visas Kopienas pārvadājumu uzņēmumiem. Ierobežojumi attiecās uz iekšzemes transporta pakalpojumiem, kas tika atzīti par atsevišķu tirgu, savukārt attiecībā uz ieguvumiem tika apgalvots, ka tie rodas jūras transporta jomā. Abus pakalpojumus pieprasīja kravu sūtītāji, kam bija vajadzīgi multimodālie transporta pakalpojumi starp Ziemeļeiropu, Austrumāziju un Dienvidaustrumāziju. 53. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā CMA CGM arī attiecās uz situāciju, kurā nolīgums ietvēra vairākus atšķirīgus pakalpojumus, kas ietekmēja vienu un to pašu patērētāju grupu, proti, konteinerkravu sūtītājus starp Ziemeļeiropu un Tālajiem Austrumiem. Saskaņā ar nolīgumu puses noteica maksas un papildmaksas iekšzemes transporta, ostas un jūras transporta pakalpojumiem. Pirmās instances tiesa sprieda (skatīt 226.–228. punktu), ka, ņemot vērā lietas apstākļus, 81. panta 3. punkta piemērošanas mērķiem nav jādefinē konkrētie tirgi. Jau pats nolīguma mērķis bija konkurences ierobežošana, un nebija nekādu ieguvumu patērētājiem.

57

Compagnie Générale Maritime

Recueil

CMA CGM

(58)  Skatīt 126. un 132. punktu 5. zemsvītras piezīmē minētajās pamatnostādnēs par horizontālās sadarbības nolīgumiem.

58

(59)  Skatīt 18. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Ford.

59

Ford

(60)  Attiecībā uz šo skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu lietā TPS, OV L 90, 2.4.1999., 6. lpp. Līdzīgā veidā arī 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums ir spēkā tikai tikmēr, kamēr nolīgums ir ar ierobežojošu mērķi vai ietekmi.

60

TPS

(61)  Skatīt 85. punktu 52. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Matra.

61

Matra

(62)  Attiecībā uz šo prasību skatīt 49. punktu.

62

(63)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā T-29/92 Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), Recueil 1995, II-289. lpp.

63

Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid

SPO

Recueil

(64)  Attiecībā uz absolūtu teritoriālo aizsardzību skatīt, piemēram, spriedumu lietā 258/78 Nungesser, Recueil 1982, 2015. lpp., 77. punkts.

64

Nungesser

Recueil

(65)  Attiecībā uz šo skatīt, piemēram, 63. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā SPO.

65

SPO

(66)  Valsts pasākumiem cita starpā jābūt saskaņā ar Līguma noteikumiem par preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos.

66

(67)  Skatīt, piemēram, 21. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Consten un Grundig.

67

Consten

Grundig

(68)  Attiecībā uz šo skatīt Komisijas lēmumu lietā Van den Bergh Foods, OV L 246, 4.9.1998., 1. lpp.

68

Van den Bergh Foods

(69)  Attiecībā uz šo skatīt Komisijas lēmumu lietā Glaxo Wellcome, OV L 302, 17.11.2001., 1. lpp.

69

Glaxo Wellcome

(70)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu lietā GEAE/P&W, OV L 58, 3.3.2000., 16. lpp., lēmumu lietā British Interactive Broadcasting/Open, OV L 312, 6.12.1999., 1. lpp., un lēmumu lietā Asahi/Saint Gobain, OV L 354, 31.12.1994., 87. lpp.

70

GEAE/P&W

British Interactive Broadcasting/Open

Asahi/Saint Gobain

(71)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu lietā Atlas, OV L 239, 19.9.1996., 23. lpp., un lietā Phoenix/Global One, OV L 239, 19.9.1996., 57. lpp.

71

Atlas

Phoenix/Global One

(72)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu lietā Uniform Eurocheques, OV L 35, 7.2.1985., 43. lpp.

72

Uniform Eurocheques

(73)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu lietā Cégétel + 4, OV L 88, 31.3.1999., 26. lpp.

73

Cégétel + 4

(74)  Attiecībā uz pirmo jautājumu, kas var būt svarīgs 81. panta 1. punkta kontekstā, skatīt 18. punktu.

74

(75)  Apjomradītie ietaupījumi parasti vienā brīdī izbeidzas. Pēc tam vidējās izmaksas nostabilizējas un galu galā paaugstinās, piemēram, jaudas un citu ierobežojumu dēļ.

75

(76)  Attiecībā uz šo skatīt 392.–395. punktu 57. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Compagnie Générale Maritime.

76

Compagnie Générale Maritime

(77)  Sīkāk skatīt 5. zemsvītras piezīmē minēto pamatnostādņu par vertikālajiem ierobežojumiem 116. punktā.

77

(78)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās T-374/94 u. c. European Night Services, Recueil 1998, II-3141. lpp., 230. punkts.

78

European Night Services

Recueil

(79)  Skatīt Komisijas Regulu Nr. 2790/1999 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām, OV L 336, 29.12.1999., 21. lpp.

79

(80)  Attiecībā uz šo skatīt 21. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Consten un Grundig, kurā Tiesa sprieda, ka ieguvumiem 81. panta 3. punkta pirmā nosacījuma nozīmē ir jārada tādas ievērojamas un objektīvas priekšrocības, kas kompensē to izraisīto negatīvo ietekmi uz konkurenci.

80

Consten

Grundig

(81)  Jāatgādina, ka pozitīvā un negatīvā ietekme uz patērētājiem principā ir jāsamēro katrā konkrētajā tirgū atsevišķi (skatīt 43. punktu).

81

(82)  Attiecībā uz šo skatīt 48. punktu 54. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Metro (I).

82

Metro (I)

(83)  Skatīt 163. punktu 56. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Shaw.

83

Shaw

(84)  Turpmākajās iedaļās konkurencei radītais kaitējums ērtības labad raksturots kā cenu pieaugums, taču tas var izpausties arī kā kvalitātes pazemināšanās, daudzveidības samazināšanās vai inovācijas apsīkums, kas nebūtu vērojams, ja nolīguma nebūtu.

84

(85)  Tirgos ar ideālu konkurenci uzņēmumiem nākas pieņemt esošo cenu. Tie pārdod savus produktus par tirgus cenu, ko nosaka vispārējais piedāvājums un pieprasījums. Atsevišķa uzņēmuma izlaide ir tik niecīga, ka viena uzņēmuma izlaides apjoma izmaiņas nespēj ietekmēt tirgus cenu.

85

(86)  Uzņēmumu vārdos neizteikta slepena noruna var rasties, ja uzņēmumi oligopola tirgū var saskaņot savu darbību, nenoslēdzot skaidri formulētu karteļa nolīgumu.

86

(87)  Šis apzīmējums attiecas uz uzņēmumiem, kas iegrožo attiecīgā tirgus cenu politiku, kuru īsteno citi uzņēmumi, kas citādi, iespējams, būtu noslēguši vārdos neizteiktu slepenu norunu.

87

(88)  Ierobežojošs nolīgums attiecīgajiem uzņēmumiem var pat dot iespēju uzlikt augstāku cenu klientiem, kuriem pieprasījuma elastība ir zema.

88

(89)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās T-191/98, T-212/98 un T-214/98 Atlantic Container Line (TACA), Recueil 2003, II-3275. lpp., 939. punkts, un spriedumu lietā T-395/94 Atlantic Container Line, Recueil 2002, II-875. lpp., 330. punkts.

89

Atlantic Container Line (TACA)

Recueil

Atlantic Container Line

Recueil

(90)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās C-395/96 P un C-396/96 P Compagnie maritime belge, Recueil 2000, I-1365. lpp., 130. punkts. Tāpat 81. panta 3. punkta piemērošana nav šķērslis, lai piemērotu Līguma noteikumus par preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos. Šie noteikumi atsevišķos gadījumos ir piemērojami nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām 81. panta 1. punkta nozīmē; attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā C-309/99 Wouters, Recueil 2002, I-1577. lpp., 120.punkts.

90

Compagnie maritime belge

Recueil

Wouters

Recueil

(91)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā T-51/89 Tetra Pak (I), Recueil 1990, II-309. lpp., un spriedumu apvienotajās lietās T-191/98, T-212/98 un T-214/98 Atlantic Container Line (TACA), Recueil 2003, II-3275. lpp., 1456. punkts.

91

Tetra Pak

Recueil

Atlantic Container Line (TACA)

Recueil

(92)  Šādi būtu jāsaprot 5. zemsvītras piezīmē minēto pamatnostādņu par vertikālajiem ierobežojumiem 135. punkts un pamatnostādņu par horizontālajiem sadarbības nolīgumiem 36., 71., 105., 134. un 155. punkts, kuros noteikts, ka atbrīvojumu principā nevar piešķirt ierobežojošiem nolīgumiem, kurus noslēguši dominējoši uzņēmumi.

92

(93)  Uz pilnfunkciju kopuzņēmumiem, t. i., kopuzņēmumiem, kas ilgstoši pilda visas autonoma saimnieciskā subjekta funkcijas, attiecas Padomes Regula (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli, OV L 257, 30.12.1990., 13. lpp.

93

(94)  Skatīt 21. punktu 54. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Metro (I).

94

Metro (I)

(95)  Skatīt 97. punktu.

95

(96)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā T-228/97 Irish Sugar, Recueil 1999, II-2969. lpp., 101. punkts.

96

Irish Sugar

Recueil

---