# Euroopa Liidu C 374/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 374 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide13. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 374

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide13. oktoober 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 374/01 | Menetluse algatamine (juhtum M.7878 – HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 374/01

Menetluse algatamine (juhtum M.7878 – HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 374/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2016/C 374/03 | Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid | 3 |
| 2016/C 374/04 | Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 374/02

Euro vahetuskurss

2

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2016/C 374/03

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

3

2016/C 374/04

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 374/05 | Projektikonkursid Euroopa ühendamise rahastust antava finantsabi 2016. aasta tööprogrammi raames – transpordisektor (komisjoni rakendusotsus C(2016) 6380, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2016) 1775) | 5 |
| 2016/C 374/06 | Projektikonkursid Euroopa ühendamise rahastust antava finantsabi mitmeaastase tööprogrammi raames – transpordisektor ajavahemikul 2014–2020 (komisjoni rakendusotsus C(2016) 6388, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2014) 1921) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 374/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 7 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 374/05

Projektikonkursid Euroopa ühendamise rahastust antava finantsabi 2016. aasta tööprogrammi raames – transpordisektor (komisjoni rakendusotsus C(2016) 6380, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2016) 1775)

5

2016/C 374/06

Projektikonkursid Euroopa ühendamise rahastust antava finantsabi mitmeaastase tööprogrammi raames – transpordisektor ajavahemikul 2014–2020 (komisjoni rakendusotsus C(2016) 6388, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2014) 1921)

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 374/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

7

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2016/C 374/08 | Addendum 27. aprilli 2004. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 101 | 10 |

Parandused

2016/C 374/08

Addendum 27. aprilli 2004. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 101

Euroopa Liidu Teatajale

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/1

---

Menetluse algatamine

(juhtum M.7878 – HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 374/01)

10. oktoobril 2016 otsustas komisjon algatada eespool nimetatud juhtumi suhtes menetluse, olles leidnud, et teatatud koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga. Menetluse algatamisega algab teatatud koondumise uurimise teine etapp ning see ei mõjuta juhtumi kohta lõpliku otsuse tegemist. Kõnealuse otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt c.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist, et neid saaks täielikult menetluses arvesse võtta. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7878 – HeidelbergCement / Schwenk / Cemex Hungary / Cemex Croatia):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/2

---

Euro vahetuskurss (1)

12. oktoober 2016

(2016/C 374/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1020 |
| JPY | Jaapani jeen | 114,50 |
| DKK | Taani kroon | 7,4399 |
| GBP | Inglise nael | 0,89990 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7318 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0906 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0290 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,025 |
| HUF | Ungari forint | 306,05 |
| PLN | Poola zlott | 4,2974 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4970 |
| TRY | Türgi liir | 3,4039 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4553 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4598 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5494 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5621 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5240 |
| KRW | Korea vonn | 1 239,66 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,8622 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4029 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5120 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 359,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6229 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,557 |
| RUB | Vene rubla | 68,9576 |
| THB | Tai baat | 39,397 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,5256 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,8564 |
| INR | India ruupia | 73,6100 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1020

JPY

Jaapani jeen

114,50

DKK

Taani kroon

7,4399

GBP

Inglise nael

0,89990

SEK

Rootsi kroon

9,7318

CHF

Šveitsi frank

1,0906

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0290

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,025

HUF

Ungari forint

306,05

PLN

Poola zlott

4,2974

RON

Rumeenia leu

4,4970

TRY

Türgi liir

3,4039

AUD

Austraalia dollar

1,4553

CAD

Kanada dollar

1,4598

HKD

Hongkongi dollar

8,5494

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5621

SGD

Singapuri dollar

1,5240

KRW

Korea vonn

1 239,66

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,8622

CNY

Hiina jüaan

7,4029

HRK

Horvaatia kuna

7,5120

IDR

Indoneesia ruupia

14 359,41

MYR

Malaisia ringit

4,6229

PHP

Filipiini peeso

53,557

RUB

Vene rubla

68,9576

THB

Tai baat

39,397

BRL

Brasiilia reaal

3,5256

MXN

Mehhiko peeso

20,8564

INR

India ruupia

73,6100

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 13.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/3

---

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2016/C 374/03)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 25. mai 2016 |
| --- | --- | --- |
| Abi number | : | 78956 |
| Otsuse number | : | 124/16/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Piirkond | : | Lista või MosjØeni vald |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | : | Üksikabi ettevõtjale Alcoa Norway ANS näidisjaama ehitamiseks |
| Õiguslik alus | : | Energiafondi abikava, mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks otsusega nr 248/11/COL |
| Meetme liik | : | Energiafondi abikava alusel antav üksikabi, mille suhtes kohaldatakse üksikasjalikku hindamist |
| Eesmärk | : | Keskkond ja innovatsioon |
| Abi vorm | : | Toetus |
| Eelarve | : | 280 448 695 Norra krooni |
| Abi osatähtsus | : | 40,3 % |
| Kestus | : | Abi antakse ajavahemikus 2016–2017 |
| Sektorid | : | Alumiiniumi esmane tootmine |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Enova SF |
| Professor Brochs gate 2 |
| N-7030 Trondheim |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

25. mai 2016

Abi number

:

78956

Otsuse number

:

124/16/COL

EFTA riik

:

Norra

Piirkond

:

Lista või MosjØeni vald

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

:

Üksikabi ettevõtjale Alcoa Norway ANS näidisjaama ehitamiseks

Õiguslik alus

:

Energiafondi abikava, mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks otsusega nr 248/11/COL

Meetme liik

:

Energiafondi abikava alusel antav üksikabi, mille suhtes kohaldatakse üksikasjalikku hindamist

Eesmärk

:

Keskkond ja innovatsioon

Abi vorm

:

Toetus

Eelarve

:

280 448 695 Norra krooni

Abi osatähtsus

:

40,3 %

Kestus

:

Abi antakse ajavahemikus 2016–2017

Sektorid

:

Alumiiniumi esmane tootmine

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Enova SF

Professor Brochs gate 2

N-7030 Trondheim

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 13.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/4

---

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2016/C 374/04)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 25. mai 2016 |
| --- | --- | --- |
| Abi number | : | 78958 |
| Otsuse number | : | 125/16/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Piirkond | : | Kristiansandi vald |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | : | Üksiktoetus ettevõtjale Glencore Nikkelverk AS näidisjaama ehitamiseks |
| Õiguslik alus | : | Energiafondi abikava, mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks otsusega nr 248/11/COL |
| Meetme liik | : | Energiafondi abikava alusel antav üksikabi, mille suhtes kohaldatakse üksikasjalikku hindamist |
| Eesmärk | : | Keskkond ja innovatsioon |
| Abi vorm | : | Toetus |
| Eelarve | : | 380 000 000 Norra krooni |
| Abi osatähtsus | : | 44,3 % |
| Kestus | : | Abi antakse ajavahemikul 2016–2021 |
| Sektorid | : | Vasetootmine |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Enova SF |
| Professor Brochs gate 2 |
| N-7030 Trondheim |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

25. mai 2016

Abi number

:

78958

Otsuse number

:

125/16/COL

EFTA riik

:

Norra

Piirkond

:

Kristiansandi vald

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

:

Üksiktoetus ettevõtjale Glencore Nikkelverk AS näidisjaama ehitamiseks

Õiguslik alus

:

Energiafondi abikava, mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks otsusega nr 248/11/COL

Meetme liik

:

Energiafondi abikava alusel antav üksikabi, mille suhtes kohaldatakse üksikasjalikku hindamist

Eesmärk

:

Keskkond ja innovatsioon

Abi vorm

:

Toetus

Eelarve

:

380 000 000 Norra krooni

Abi osatähtsus

:

44,3 %

Kestus

:

Abi antakse ajavahemikul 2016–2021

Sektorid

:

Vasetootmine

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Enova SF

Professor Brochs gate 2

N-7030 Trondheim

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/5

---

Projektikonkursid Euroopa ühendamise rahastust antava finantsabi 2016. aasta tööprogrammi raames – transpordisektor

(komisjoni rakendusotsus C(2016) 6380, (1) millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2016) 1775)

(2016/C 374/05)

Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat käivitab kaks projektikonkurssi, et anda toetusi vastavalt prioriteetidele ja eesmärkidele, mis on kindlaks määratud Euroopa ühendamise rahastust transpordisektorile antava finantsabi 2016. aasta tööprogrammis:

| — | Euroopa ühendamise rahastu – Transport-2016-AP – Ühtekuuluvusfondi vahendid, ligikaudse eelarvega 250 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

Euroopa ühendamise rahastu – Transport-2016-AP – Ühtekuuluvusfondi vahendid, ligikaudse eelarvega 250 miljonit eurot;

| — | Euroopa ühendamise rahastu – Transport-2016-AP – üldvahendid, ligikaudse eelarvega 190 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Euroopa ühendamise rahastu – Transport-2016-AP – üldvahendid, ligikaudse eelarvega 190 miljonit eurot.

Taotluste esitamise tähtaeg on 7. veebruar 2017.

Konkursikutsete täistekstid on avaldatud veebiaadressil

https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility/cef-transport/apply-funding/2016-cef-transport-calls-proposals

---

(1)  Komisjoni 7. oktoobri 2016. aasta rakendusotsus C(2016) 6380, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2016) 1775, millega kehtestatakse 2016. aasta tööprogramm, et anda finantsabi Euroopa ühendamise rahastu valdkonnas „Transpordisektor”.

---

| 13.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/6

---

Projektikonkursid Euroopa ühendamise rahastust antava finantsabi mitmeaastase tööprogrammi raames – transpordisektor ajavahemikul 2014–2020

(komisjoni rakendusotsus C(2016) 6388, (1) millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2014) 1921)

(2016/C 374/06)

Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat käivitab kaks projektikonkurssi, et anda toetusi vastavalt prioriteetidele ja eesmärkidele, mis on kindlaks määratud Euroopa ühendamise rahastust transpordisektorile antava finantsabi mitmeaastases tööprogrammis:

| — | Euroopa ühendamise rahastu – Transport-2016-MAP – Ühtekuuluvusfondi vahendid, ligikaudse eelarvega 849,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

Euroopa ühendamise rahastu – Transport-2016-MAP – Ühtekuuluvusfondi vahendid, ligikaudse eelarvega 849,5 miljonit eurot;

| — | Euroopa ühendamise rahastu – Transport-2016-MAP – üldvahendid, ligikaudse eelarvega 650 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Euroopa ühendamise rahastu – Transport-2016-MAP – üldvahendid, ligikaudse eelarvega 650 miljonit eurot.

Taotluste esitamise tähtaeg on 7. veebruar 2017.

Konkursikutsete täistekstid on avaldatud veebiaadressil

https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility/cef-transport/apply-funding/2016-cef-transport-calls-proposals

---

(1)  Komisjoni 7. oktoobri 2016. aasta rakendusotsus C(2016) 6388, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust C(2014) 1921, millega kehtestatakse 2014. aasta mitmeaastane tööprogramm, et anda finantsabi Euroopa ühendamise rahastu valdkonnas „Transpordisektor ajavahemikul 2014–2020”.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/7

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 374/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„LUCQUES DU LANGUEDOC”

ELi nr: FR-PDO-0005-01375 – 24.9.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

„Lucques du Languedoc”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetus „Lucques du Languedoc” tähistab terveid rohelisi oliive, mis ei ole ei kahjustatud ega katkised. Oliivide mõru maitse on kõrvaldatud leeliselahusega ning oliive turustatakse jahutatud või pastöriseeritud soolvees.

Oliivi ja selle viljaluu välimus: vili on rohelist värvi, ebasümmeetriline, poolkuu-kujuline; viljaliha on hele; viljaluu on poolkuu-kujuline.

Kest on õhuke, see ei ole kortsuline, kuid sellel võivad olla väikesed kühmud.

Toote „Lucques du Languedoc” maitseomadused:

| — | eriomane tekstuur: kümnepunktisüsteemis vastavalt rahvusvahelise oliiviõlinõukogu organoleptilise hindamise meetodile) tihke ≥ 2,5, kiuline ≤ 3,5 ja krõmpsuv ≥ 2; |
| --- | --- |

—

eriomane tekstuur: kümnepunktisüsteemis vastavalt rahvusvahelise oliiviõlinõukogu organoleptilise hindamise meetodile) tihke ≥ 2,5, kiuline ≤ 3,5 ja krõmpsuv ≥ 2;

| — | mõrkjas ja hapukas maitse on vähene või puudub üldse; |
| --- | --- |

—

mõrkjas ja hapukas maitse on vähene või puudub üldse;

| — | kerge avokaado või avokaadovõi lõhn, mõnikord on tunda ka värske sarapuupähkli või niidetud heina lõhna; |
| --- | --- |

—

kerge avokaado või avokaadovõi lõhn, mõnikord on tunda ka värske sarapuupähkli või niidetud heina lõhna;

| — | oliivid on keskmiselt soolased. |
| --- | --- |

—

oliivid on keskmiselt soolased.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Oliivid saadakse eranditult sorti „Lucques” kuuluvatelt oliivipuudelt.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Oliivide kasvatamine, saagi kogumine ja oliivide töötlemine peab toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pastöriseerimine, kui seda tehakse, peab toimuma geograafilises piirkonnas.

Toode „Lucques du Languedoc” on õrn ja käitlemise suhtes tundlik, seega tuleb oliivid soolvette panna ja, kui seda tehakse, siis ka pastöriseerida võimalikult lähedal saagikoristuse kohale. Kohustus pastöriseerida toode määratud geograafilises piirkonnas on seotud tootjate oskusteabega, mis on saadud toote organoleptiliste omaduste ja õrna loomuse alal. Tootmissektori ettevõtjate kontrolli all säilivad toote omadused ka pärast pastöriseerimist. Selle tootmisetapi teostamine piirkonnas võimaldab toodet kohe kontrollida, et pastöriseerimise mõju toote kvaliteedile oleks vähene.

Turustada on lubatud sellise suurusega oliive, mida mahub 100 grammi sisse mitte rohkem kui 37 tükki.

Partiisse kuuluvad oliivid peavad olema ühesuguse värvi ja suurusega.

Töödeldavate oliivide seas ei tohi olla rohkem kui 3 % selliseid oliive, millel on järgmised puudused:

| — | vili on kortsuline; |
| --- | --- |

—

vili on kortsuline;

| — | kestal on kahjustus, mis ei mõjuta viljaliha; |
| --- | --- |

—

kestal on kahjustus, mis ei mõjuta viljaliha;

| — | oliivikärbse põhjustatud kahjustused; |
| --- | --- |

—

oliivikärbse põhjustatud kahjustused;

| — | rahest põhjustatud kahjustused; |
| --- | --- |

—

rahest põhjustatud kahjustused;

| — | viljavartega viljad; |
| --- | --- |

—

viljavartega viljad;

| — | oliivide värv on ebaühtlane. |
| --- | --- |

—

oliivide värv on ebaühtlane.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Lucques du Languedoc” geograafiline piirkond hõlmab Aude’„i departemangu lääne-osa ja Hérault” departemangu ida-osa. Piirkond hõlmab järgmiste kantonite järgmisi kommuune (Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) ametlikud geograafilised koodid 1. jaanuari 2015. aasta seisuga):

Aude’i departemang:

Coursan, Narbonne-1, Narbonne-2, Narbonne-3, Sallèles-d’Aude, Fabrezan (kommuunid Luc-sur-Orbieu, Saint-André-de-Roquelongue); Lézignan-Corbières (kommuunid Argens-Minervois, Cruscades, Homps, Ornaisons, Tourouzelle); Rieux-Minervois (välja arvatud järgmised kommuunid: Cabrespine, Castans, Citou, Lespinassière, Limousis, Trassanel); Sigean (kommuunid La Palme, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Roquefort-des-Corbières, Sigean); Trèbes (kommuunid Badens, Blomac, Bouilhonnac, Floure, Marseillette, Trèbes); Villemoustaussou (kommuunid Malves-en-Minervois, Aniane).

Hérault’ departemang:

Agde, Béziers-2, Béziers-3, Cazouls-lès-Béziers, Frontignan, Lattes, Mèze, Montpellier-1, Montpellier-2, Montpellier-3, Montpellier-4, Montpellier-5, Montpellier - Castelnau-le-Lez, Pézenas, Pignan, Béziers-1 (välja arvatud kommuun Valras-Plage); Clermont-l’Hérault (kommuunid Aspiran, Bédarieux, Bousquet-d’Orb, Brignac, Canet, Ceyras, Clermont-l’Hérault, Lacoste, Liausson, Mérifons, Mourèze, Nébian, Octon, Paulhan, Saint-Félix-de-Lodez, Salasc, La Tour-sur-Orb, Valmascle, Villemagne-l’Argentière, Villeneuvette); Le Crès (kommuunid Le Crès, Vendargues); Gignac (välja arvatud järgmised kommuunid: Argelliers, La Boissière); Lodève (kommuunid Le Bosc, Brissac, Causse-de-la-Selle, Celles, Fozières, Lauroux, Lavalette, Lodève, Olmet-et-Villecun, Pégairolles-de-Buèges, Pégairolles-de-l’Escalette, Poujols, Le Puech, Saint-André-de-Buèges, Saint-Étienne-de-Gourgas, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Privat, Soubès, Soumont, Usclas-du-Bosc); Lunel (kommuunid Saint-Just, Saint-Nazaire-de-Pézan); Mauguio (välja arvatud järgmised kommuunid La Grande-Motte, Palavas-les-Flots, Valergues); Saint-Gély-du-Fesc (kommuunid Combaillaux, Murles, Prades-le-Lez, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Gély-du-Fesc, Teyran, Le Triadou, Vailhauquès); Saint-Pons-de-Thomières (välja arvatud järgmised kommuunid: Boisset, Cambon-et-Salvergues, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Colombières-sur-Orb, Courniou, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Fraisse-sur-Agout, Mons, Olargues, Pardailhan, Prémian, Rieussec, Riols, Rosis, Saint-Étienne-d’Albagnan, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l’Arçon, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Vincent-d’Olargues, Salvetat-sur-Agout, Le Soulié, Vélieux, Verreries-de-Moussans).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Loodustegurid

Toote „Lucques du Languedoc” geograafiline piirkond on kagus merele avatud ja põhjas mägedega piiratud, piirkonna eripära tuleneb järgnevalt loetletud teguritest.

| — | Keskmine kõrgus ja eripärane mullastik: mäestik moodustab Vahemere poole avatud amfiteatri; peamiselt lubjakivine pinnas laseb hästi vett läbi ega kogu niiskust ning on sobilik sordi „Lucques” kasvatamiseks.
  Oliive, mida kasutatakse toote „Lucques du Languedoc” valmistamiseks, kasvatatakse kuni 400 meetri kõrgusel merepinnast peamiselt mõõduka kaldega päikeselistel lõunanõlvadel, harvem, vaid väga sobiliku pinnase korral, põhjanõlvadel ning ka päikeselistel terrassidel, kus varem on asunud viljapuuaiad. |
| --- | --- |

—

Keskmine kõrgus ja eripärane mullastik: mäestik moodustab Vahemere poole avatud amfiteatri; peamiselt lubjakivine pinnas laseb hästi vett läbi ega kogu niiskust ning on sobilik sordi „Lucques” kasvatamiseks.

Oliive, mida kasutatakse toote „Lucques du Languedoc” valmistamiseks, kasvatatakse kuni 400 meetri kõrgusel merepinnast peamiselt mõõduka kaldega päikeselistel lõunanõlvadel, harvem, vaid väga sobiliku pinnase korral, põhjanõlvadel ning ka päikeselistel terrassidel, kus varem on asunud viljapuuaiad.

| — | Vahemereline kliima: vihmaseid päevi on vähe ja päikesepaistet palju, aasta kohta 2 500 – 2 900 tundi. Nendele kahele ilmastikukomponendile lisandub kaks tuult (kirdetuul mistraal ja loodetuul tramontana), mis loovad kevadel soodsad tingimused oliivisordi „Lucques” tolmlemiseks. See on üks varaseima õitseajaga sorte ja tolmlemine toimub mais, mis on ligikaudu 15 päeva varem kui muude sortide puhul. |
| --- | --- |

—

Vahemereline kliima: vihmaseid päevi on vähe ja päikesepaistet palju, aasta kohta 2 500 – 2 900 tundi. Nendele kahele ilmastikukomponendile lisandub kaks tuult (kirdetuul mistraal ja loodetuul tramontana), mis loovad kevadel soodsad tingimused oliivisordi „Lucques” tolmlemiseks. See on üks varaseima õitseajaga sorte ja tolmlemine toimub mais, mis on ligikaudu 15 päeva varem kui muude sortide puhul.

Inimtegurid

Toote „Lucques du Languedoc” geograafiline päritolu on seotud Hérault’ jõe oruga. See on oliivisordi „Lucques” ja Languedoci rohelistest oliividest valmistatud toodete ajalooline põlvnemiskoht.

Oliivisort „Lucques” on muudest kohalikest sortidest nõudlikum nii temperatuuri (külmaõrn), tuule kui ka tolmlemistingimuste suhtes (ei ole isetolmlev ja vajab teist tolmlejat).

Vaatamata nendele iseärasustele on oliivide kvaliteet ja oliivikasvatajate pühendumus selle puu ja oliivide suhtes ning hiljem ka viljade eksportimisest saadud tasu olnud piisav, et seda oliivisorti piirkonnas arendada ilma, et see oleks levinud Prantsusmaa muudesse piirkondadesse.

Traditsiooniliselt korjatakse oliivid rohelisena, sest neid on lihtsam säilitada kui musti oliive. Toote „Lucques du Languedoc” kest on väga õhuke, seepärast peab olema hoolikas nii saagikoristusel (toimub käsitsi) kui ka oliivide käitlemisel (tuleb vältida oliivide muljumist piiratud piimhappekääritamise meetodi kasutamisel, mis hõlmab pikka leotamist NaOH-lahuses, loputamist ja soolalahusesse panemist). Meetodi meisterlik valdamine, mille Languedoci konserveerijad on aja jooksul omandanud, tagab osutatud oliivide iseloomuliku omapära.

Toote eripära

Toode „Lucques du Languedoc” on terved rohelised lauaoliivid. Iga oliivipartii koosneb suuruse järgi sorteeritud, ühesuguse suuruse ja värviga viljadest.

Tootel „Lucques du Languedoc” on eriomane tekstuur, oliivid on tihked, kuid mitte krõmpsuvad, ning pisut kiulised. Oliividele on iseloomulik kerge avokaado või avokaadovõi lõhn, mõnikord on tunda ka värske sarapuupähkli või niidetud heina lõhna; oliivid on keskmiselt soolased.

Toode „Lucques du Languedoc” erineb muudest oliividest oma ebasümmeetrilise kuju ning poolkuu-kujulise viljaluu poolest.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel

Geograafilise piirkonna looduslikud tingimused on sajandite jooksul osutunud sobilikeks toote „Lucques du Languedoc” valmistamiseks ja on soodustanud sellele spetsialiseerumist Languedocis.

Selleks et toode „Lucques du Languedoc” oleks parimate omadustega, peavad oliivipuud kasvama just nendes erilistes kliimatingimustes. Tuuled mistraal ja tramontana tagavad üheskoos tuultolmlevate oliivipuude väga lühikese (2–3 päeva) tolmlemisperioodi edukuse. Kõnealune sort on seega eriti hästi kohanenud geograafilise piirkonna kliimatingimustega.

Need erilised looduslikud tingimused ja oliivikasvatajate oskusteave annavad tootele „Lucques du Languedoc” iseloomulikud omadused: puude korrapärane lõikamine võimaldab saada konserveerimiseks sobiva suurusega vilju. Oliivide käsitsi korjamine tagab, et õhukese ja õrna kestaga oliiv jääb terveks. Piiratud piimhappekääritamise meetodi kohaselt kõrvaldatakse oliivide mõru maitse leeliselahusega, mille kontsentratsioon ja milles leotamise aeg sõltub töödeldavatest oliividest. Ka soolvette panemisel pööratakse erilist tähelepanu soolvee kontsentratsioonile, et säilitada tootele „Lucques du Languedoc” iseloomulikku maitset.

Oliivide töötlemine, mis on aastate jooksul välja kujunenud, võimaldab saada iseloomuliku tekstuuri ja maitsega oliive.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6b536fcc-24f9-46c4-ac48-f03ca2b93099/telechargement

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

Parandused

| 13.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/10

---

Addendum
  27. aprilli 2004. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 101

(2016/C 374/08)

Komisjoni teatis koostöö kohta konkurentsiasutuste võrgustikus

(2004/C 101/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2003 EÜ asutamislepingu (1) (edaspidi „asutamisleping”) artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (edaspidi „nõukogu määrus”) on kehtestatud paralleelpädevuste süsteem, (2) mille kohaselt asutamislepingu artikleid 81 ja 82 võivad kohaldada nii komisjon kui ka liikmesriikide konkurentsiasutused (edaspidi „liikmesriikide konkurentsiasutused”). Liikmesriikide konkurentsiasutused ja komisjon koos moodustavad üldistes huvides ametiasutuste võrgustiku ja teevad konkurentsi tagamiseks tihedat koostööd. Võrgustik on ELi konkurentsipoliitika kohaldamise ja jõustamise arutelu- ja koostööfoorum. Võrgustik on asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks Euroopa konkurentsiasutuste vahel tehtava koostöö raamistik ning Euroopa ühise konkurentsikultuuri loomise ja säilitamise alus. Võrgustikku nimetatakse Euroopa konkurentsivõrgustikuks (edaspidi „võrgustik”). |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2003 EÜ asutamislepingu (1) (edaspidi „asutamisleping”) artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (edaspidi „nõukogu määrus”) on kehtestatud paralleelpädevuste süsteem, (2) mille kohaselt asutamislepingu artikleid 81 ja 82 võivad kohaldada nii komisjon kui ka liikmesriikide konkurentsiasutused (edaspidi „liikmesriikide konkurentsiasutused”). Liikmesriikide konkurentsiasutused ja komisjon koos moodustavad üldistes huvides ametiasutuste võrgustiku ja teevad konkurentsi tagamiseks tihedat koostööd. Võrgustik on ELi konkurentsipoliitika kohaldamise ja jõustamise arutelu- ja koostööfoorum. Võrgustik on asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks Euroopa konkurentsiasutuste vahel tehtava koostöö raamistik ning Euroopa ühise konkurentsikultuuri loomise ja säilitamise alus. Võrgustikku nimetatakse Euroopa konkurentsivõrgustikuks (edaspidi „võrgustik”).

| 2. | Konkurentsiasutuste struktuur on liikmesriigiti erinev. Osas liikmesriikides on juhtumite uurimiseks ja kõikide otsuste vastuvõtmiseks üksainus asutus. Teistes liikmesriikides on ülesanded jagatud kahe asutuse vahel – üks tegeleb juhtumi uurimisega ja teine, paljudel juhtudel kollegiaalne organ, teeb juhtumi kohta otsuse. Teatavates liikmesriikides aga võib keelavaid otsuseid ja/või trahviotsuseid vastu võtta üksnes kohus; kohtusse annab juhtumid teine konkurentsiasutus, kes täidab süüdistaja ülesandeid. Vastavalt tõhususe üldpõhimõttele võivad liikmesriigid määruse artikli 35 kohaselt määrata riigi konkurentsiasutus(t)eks ühe või mitu asutust ja jagada ülesanded nende vahel. Ühenduse õiguse üldpõhimõtete kohaselt peavad liikmesriigid rajama ELi õiguse rikkumiste korral tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide rakendamise süsteemi (3). Liikmesriikidel on erinev jõustamissüsteem, kuid nad tunnustavad koostöö alusena standardeid, millele on rajatud teiste riikide süsteemid (4). |
| --- | --- |

2.

Konkurentsiasutuste struktuur on liikmesriigiti erinev. Osas liikmesriikides on juhtumite uurimiseks ja kõikide otsuste vastuvõtmiseks üksainus asutus. Teistes liikmesriikides on ülesanded jagatud kahe asutuse vahel – üks tegeleb juhtumi uurimisega ja teine, paljudel juhtudel kollegiaalne organ, teeb juhtumi kohta otsuse. Teatavates liikmesriikides aga võib keelavaid otsuseid ja/või trahviotsuseid vastu võtta üksnes kohus; kohtusse annab juhtumid teine konkurentsiasutus, kes täidab süüdistaja ülesandeid. Vastavalt tõhususe üldpõhimõttele võivad liikmesriigid määruse artikli 35 kohaselt määrata riigi konkurentsiasutus(t)eks ühe või mitu asutust ja jagada ülesanded nende vahel. Ühenduse õiguse üldpõhimõtete kohaselt peavad liikmesriigid rajama ELi õiguse rikkumiste korral tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide rakendamise süsteemi (3). Liikmesriikidel on erinev jõustamissüsteem, kuid nad tunnustavad koostöö alusena standardeid, millele on rajatud teiste riikide süsteemid (4).

| 3. | Konkurentsiasutustest moodustatud võrgustik peaks tagama tõhusa tööjaotuse ning ELi konkurentsieeskirjade tulemusliku ja järjekindla kohaldamise. Euroopa konkurentsivõrgustiku toimimise põhimõtted on esitatud nõukogu määruses ning võrgu toimimise kohta tehtud nõukogu ja komisjoni ühisavalduses. Käesolevas teatises kirjeldatakse süsteemi põhjalikult. |
| --- | --- |

3.

Konkurentsiasutustest moodustatud võrgustik peaks tagama tõhusa tööjaotuse ning ELi konkurentsieeskirjade tulemusliku ja järjekindla kohaldamise. Euroopa konkurentsivõrgustiku toimimise põhimõtted on esitatud nõukogu määruses ning võrgu toimimise kohta tehtud nõukogu ja komisjoni ühisavalduses. Käesolevas teatises kirjeldatakse süsteemi põhjalikult.

| 4. | Võrgustikusisene mõtte- ja teabevahetus toimub üksnes riigiasutuste vahel ja see ei muuda ühenduse või riikide õigusest tulenevaid äriühingute õigusi ega kohustusi. Iga konkurentsiasutus vastutab täielikult tema käsitleda olevate juhtumite nõuetekohase menetlemise eest. |
| --- | --- |

4.

Võrgustikusisene mõtte- ja teabevahetus toimub üksnes riigiasutuste vahel ja see ei muuda ühenduse või riikide õigusest tulenevaid äriühingute õigusi ega kohustusi. Iga konkurentsiasutus vastutab täielikult tema käsitleda olevate juhtumite nõuetekohase menetlemise eest.

2.   TÖÖJAOTUS

2.1.   Ülesannete jaotamise põhimõtted

| 5. | Nõukogu määrus rajaneb paralleelpädevuste süsteemil, mille kohaselt on kõikidel konkurentsiasutustel õigus kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Juhtudel, mille puhul peetakse vajalikuks läbi viia uurimine, vastutavad nad tõhusa tööjaotuse eest. Samal ajal jääb igale võrgustiku liikmele täielik otsustusõigus selles, kas algatada juhtumi suhtes uurimine või mitte. Vastavalt paralleelpädevuste süsteemile käsitleb juhtumeid:






  — | üks liikmesriigi konkurentsiasutus, vajaduse korral teiste liikmesriikide konkurentsiasutuste abil, või |
| --- | --- | --- |

5.

Nõukogu määrus rajaneb paralleelpädevuste süsteemil, mille kohaselt on kõikidel konkurentsiasutustel õigus kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Juhtudel, mille puhul peetakse vajalikuks läbi viia uurimine, vastutavad nad tõhusa tööjaotuse eest. Samal ajal jääb igale võrgustiku liikmele täielik otsustusõigus selles, kas algatada juhtumi suhtes uurimine või mitte. Vastavalt paralleelpädevuste süsteemile käsitleb juhtumeid:

—

üks liikmesriigi konkurentsiasutus, vajaduse korral teiste liikmesriikide konkurentsiasutuste abil, või

| — | mitu liikmesriikide konkurentsiasutust samal ajal või |
| --- | --- |

—

mitu liikmesriikide konkurentsiasutust samal ajal või

| — | komisjon. |
| --- | --- |

—

komisjon.

| 6. | Enamasti käsitleb juhtumit see asutus, kellele esitatakse kaebus või kes algatab menetluse ex officio
   (5). Juhtumi üleandmine teisele asutusele on ette nähtud vaid menetluse algusjärgus (vt punkt 18 allpool), kui kõnealune asutus on seisukohal, et tal ei ole uurimise läbiviimiseks kohaseid võimalusi, või kui ka teised asutused on seisukohal, et neil on selleks sobivad võimalused (vt punktid 8 kuni 15 allpool). |
| --- | --- |

6.

Enamasti käsitleb juhtumit see asutus, kellele esitatakse kaebus või kes algatab menetluse ex officio
   (5). Juhtumi üleandmine teisele asutusele on ette nähtud vaid menetluse algusjärgus (vt punkt 18 allpool), kui kõnealune asutus on seisukohal, et tal ei ole uurimise läbiviimiseks kohaseid võimalusi, või kui ka teised asutused on seisukohal, et neil on selleks sobivad võimalused (vt punktid 8 kuni 15 allpool).

| 7. | Juhul kui leitakse, et konkurentsi ja ühenduse huvide tulemuslikuks kaitsmiseks tuleb juhtum üle anda teisele asutusele, püüavad võrgustiku liikmed selle võimaluse korral anda üheleainsale sobivate võimalustega konkurentsiasutusele (6). Igal juhul peab juhtumi üleandmine teisele asutusele toimuma kiiresti ja tõhusalt ning see ei tohi takistada käimasolevaid uurimisi. |
| --- | --- |

7.

Juhul kui leitakse, et konkurentsi ja ühenduse huvide tulemuslikuks kaitsmiseks tuleb juhtum üle anda teisele asutusele, püüavad võrgustiku liikmed selle võimaluse korral anda üheleainsale sobivate võimalustega konkurentsiasutusele (6). Igal juhul peab juhtumi üleandmine teisele asutusele toimuma kiiresti ja tõhusalt ning see ei tohi takistada käimasolevaid uurimisi.

| 8. | Asutusel on sobivad võimalused juhtumi käsitlemiseks, kui on täidetud kolm järgmist üksteist täiendavat tingimust:






  1) | kokkuleppel või tegevusel on otsene tegelik või eeldatav mõju konkurentsile asjaomasel territooriumil, seda rakendatakse sellel territooriumil või on see saanud alguse sellel territooriumil; |
| --- | --- | --- |

8.

Asutusel on sobivad võimalused juhtumi käsitlemiseks, kui on täidetud kolm järgmist üksteist täiendavat tingimust:

1)

kokkuleppel või tegevusel on otsene tegelik või eeldatav mõju konkurentsile asjaomasel territooriumil, seda rakendatakse sellel territooriumil või on see saanud alguse sellel territooriumil;

| 2) | asutus on võimeline rikkumise täielikult lõpetama, st ta saab vastu võtta tegevuse peatamise korralduse, millest piisab rikkumise lõpetamiseks, ja suudab vajaduse korral rakendada rikkumise suhtes piisavaid sanktsioone; |
| --- | --- |

2)

asutus on võimeline rikkumise täielikult lõpetama, st ta saab vastu võtta tegevuse peatamise korralduse, millest piisab rikkumise lõpetamiseks, ja suudab vajaduse korral rakendada rikkumise suhtes piisavaid sanktsioone;

| 3) | ta saab vajaduse korral teiste asutuste abiga koguda asitõendeid rikkumise tõendamiseks. |
| --- | --- |

3)

ta saab vajaduse korral teiste asutuste abiga koguda asitõendeid rikkumise tõendamiseks.

| 9. | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaselt peab selleks, et liikmesriigi konkurentsiasutust pidada sobivate võimalustega asutuseks, olema rikkumise ja liikmesriigi territooriumi vahel seos. Eeldatavasti on enamikul juhtudel heade võimalustega asutused selle liikmesriigi konkurentsiasutused, kelle territooriumil toimus konkurentsi oluliselt mõjutav rikkumine, tingimusel et nad suudavad rikkumise kas ühe või mitme samaaegse meetme abil lõpetada, välja arvatud juhtumid, mil komisjonil on tegutsemiseks paremad võimalused (vt punkte 14 ja 15). |
| --- | --- |

9.

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaselt peab selleks, et liikmesriigi konkurentsiasutust pidada sobivate võimalustega asutuseks, olema rikkumise ja liikmesriigi territooriumi vahel seos. Eeldatavasti on enamikul juhtudel heade võimalustega asutused selle liikmesriigi konkurentsiasutused, kelle territooriumil toimus konkurentsi oluliselt mõjutav rikkumine, tingimusel et nad suudavad rikkumise kas ühe või mitme samaaegse meetme abil lõpetada, välja arvatud juhtumid, mil komisjonil on tegutsemiseks paremad võimalused (vt punkte 14 ja 15).

| 10. | Sellest järeldub, et tavaliselt on ühe riigi konkurentsiasutusel sobivad võimalused niisuguste kokkulepete ja tegevuse käsitlemiseks, mis mõjutavad oluliselt konkurentsi peamiselt selle riigi territooriumil.





  Näide 1: liikmesriigis A asuvad ettevõtjad osalevad peamiselt samas liikmesriigis müüdavate toodete hinna kindlaksmääramise kartellis.


  Selle juhtumi käsitlemiseks on sobivad võimalused liikmesriigi A konkurentsiasutusel. |
| --- | --- |

10.

Sellest järeldub, et tavaliselt on ühe riigi konkurentsiasutusel sobivad võimalused niisuguste kokkulepete ja tegevuse käsitlemiseks, mis mõjutavad oluliselt konkurentsi peamiselt selle riigi territooriumil.

Näide 1: liikmesriigis A asuvad ettevõtjad osalevad peamiselt samas liikmesriigis müüdavate toodete hinna kindlaksmääramise kartellis.

Selle juhtumi käsitlemiseks on sobivad võimalused liikmesriigi A konkurentsiasutusel.

| 11. | Ühe konkurentsiasutuse üksiktoiming on asjakohane ka juhul, kui sellest piisab kogu rikkumise lõpetamiseks, kuigi sobivate võimalustega konkurentsiasutuseks saab pidada enamat kui ühte EFTA riigi konkurentsiasutust.





  Näide 2: kaks ettevõtjat on liikmesriigis A moodustanud ühisettevõtja. Ühisettevõtja osutab teenuseid liikmesriikides A ja B ning põhjustab konkurentsiprobleemi. Juhtumi lahendamiseks peetakse piisavaks tegevuse peatamise korraldust, kuna sellega lõpetatakse rikkumine täielikult. Asitõendid paiknevad peamiselt ühisettevõtja liikmesriigis A asuvas kontoris.


  Kuigi juhtumi käsitlemiseks on sobivad võimalused nii liikmesriigi A kui ka B konkurentsiasutusel, piisab A konkurentsiasutuse toimingust, mis pealegi on tõhusam kui B konkurentsiasutuse üksiktoiming või mõlema konkurentsiasutuse samaaegne toiming. |
| --- | --- |

11.

Ühe konkurentsiasutuse üksiktoiming on asjakohane ka juhul, kui sellest piisab kogu rikkumise lõpetamiseks, kuigi sobivate võimalustega konkurentsiasutuseks saab pidada enamat kui ühte EFTA riigi konkurentsiasutust.

Näide 2: kaks ettevõtjat on liikmesriigis A moodustanud ühisettevõtja. Ühisettevõtja osutab teenuseid liikmesriikides A ja B ning põhjustab konkurentsiprobleemi. Juhtumi lahendamiseks peetakse piisavaks tegevuse peatamise korraldust, kuna sellega lõpetatakse rikkumine täielikult. Asitõendid paiknevad peamiselt ühisettevõtja liikmesriigis A asuvas kontoris.

Kuigi juhtumi käsitlemiseks on sobivad võimalused nii liikmesriigi A kui ka B konkurentsiasutusel, piisab A konkurentsiasutuse toimingust, mis pealegi on tõhusam kui B konkurentsiasutuse üksiktoiming või mõlema konkurentsiasutuse samaaegne toiming.

| 12. | Kahe või kolme liikmesriigi konkurentsiasutuse samaaegset tegutsemist võib vaja minna, kui konkurentsile olulist mõju avaldav kokkulepe või tegevus mõjutab peamiselt ainult neid riike ja üheainsa konkurentsiasutuse tegevusest ei piisaks kogu konkurentsivastase tegevuse lõpetamiseks ja/või selle suhtes piisavate sanktsioonide rakendamiseks.





  Näide 3: kaks ettevõtjat sõlmivad turujagamise kokkuleppe, mille kohaselt liikmesriigis A asuv äriühing tegutseb ainult liikmesriigis A ja liikmesriigis B asuv äriühing tegutseb ainult liikmesriigis B.


  Riikide A ja B konkurentsiasutustel on sobivad võimalused käsitleda seda juhtumit samal ajal, kummalgi omal territooriumil. |
| --- | --- |

12.

Kahe või kolme liikmesriigi konkurentsiasutuse samaaegset tegutsemist võib vaja minna, kui konkurentsile olulist mõju avaldav kokkulepe või tegevus mõjutab peamiselt ainult neid riike ja üheainsa konkurentsiasutuse tegevusest ei piisaks kogu konkurentsivastase tegevuse lõpetamiseks ja/või selle suhtes piisavate sanktsioonide rakendamiseks.

Näide 3: kaks ettevõtjat sõlmivad turujagamise kokkuleppe, mille kohaselt liikmesriigis A asuv äriühing tegutseb ainult liikmesriigis A ja liikmesriigis B asuv äriühing tegutseb ainult liikmesriigis B.

Riikide A ja B konkurentsiasutustel on sobivad võimalused käsitleda seda juhtumit samal ajal, kummalgi omal territooriumil.

| 13. | Juhtumit samal ajal käsitlevad ametiasutused peavad püüdma oma tegevust võimalikult ulatuslikult koordineerida. Selleks võib olla kasulik määrata üks neist juhtivaks asutuseks, keda teised volitavad täitma teatud ülesandeid, näiteks uurimismeetmete kooskõlastamine, samal ajal kui iga asutus vastutab enda läbiviidava menetluse eest. |
| --- | --- |

13.

Juhtumit samal ajal käsitlevad ametiasutused peavad püüdma oma tegevust võimalikult ulatuslikult koordineerida. Selleks võib olla kasulik määrata üks neist juhtivaks asutuseks, keda teised volitavad täitma teatud ülesandeid, näiteks uurimismeetmete kooskõlastamine, samal ajal kui iga asutus vastutab enda läbiviidava menetluse eest.

| 14. | Komisjonil on eriti sobivad võimalused, kui üks või mitu kokkulepe(t) või tegevus(t), sealhulgas samalaadsete lepingute või tegevuse võrgustikud, mõjutavad konkurentsi rohkem kui kolmes liikmesriigis (mitut liikmesriiki hõlmavad piiriülesed turud või mitu ühte riiki hõlmavat turgu).





  Näide 4: kaks ettevõtjat lepivad kokku turu jagamises või määravad hinnad kindlaks tervel ühenduse territooriumil. Selle juhtumi käsitlemiseks on sobivad võimalused komisjonil.

  Näide 5: ettevõtja, kes valitseb turgu neljas riigis, kuritarvitab oma seisundit ja kehtestab kõikidel neil turgudel oma edasimüüjatele lojaalsusallahindluse. Selle juhtumi käsitlemiseks on sobivad võimalused komisjonil. Komisjon võib käsitleda ka ühte riiki hõlmavat turgu, et luua „näidisjuhtum”; teiste riikide turgusid võivad käsitleda vastavate riikide konkurentsiasutused, eriti kui iga riigi turgu tuleb eraldi hinnata. |
| --- | --- |

14.

Komisjonil on eriti sobivad võimalused, kui üks või mitu kokkulepe(t) või tegevus(t), sealhulgas samalaadsete lepingute või tegevuse võrgustikud, mõjutavad konkurentsi rohkem kui kolmes liikmesriigis (mitut liikmesriiki hõlmavad piiriülesed turud või mitu ühte riiki hõlmavat turgu).

Näide 4: kaks ettevõtjat lepivad kokku turu jagamises või määravad hinnad kindlaks tervel ühenduse territooriumil. Selle juhtumi käsitlemiseks on sobivad võimalused komisjonil.

Näide 5: ettevõtja, kes valitseb turgu neljas riigis, kuritarvitab oma seisundit ja kehtestab kõikidel neil turgudel oma edasimüüjatele lojaalsusallahindluse. Selle juhtumi käsitlemiseks on sobivad võimalused komisjonil. Komisjon võib käsitleda ka ühte riiki hõlmavat turgu, et luua „näidisjuhtum”; teiste riikide turgusid võivad käsitleda vastavate riikide konkurentsiasutused, eriti kui iga riigi turgu tuleb eraldi hinnata.

| 15. | Komisjonil on eriti sobivad võimalused käsitleda juhtumit, kui see on tihedalt seotud ühenduse muude õigusnormidega, mida kohaldab üksnes komisjon, või mida komisjon suudab tulemuslikumalt kohaldada, kui kerkib uus konkurentsiprobleem, millega seoses on ühenduse huvides võtta vastu komisjoni konkurentsipoliitikat arendav otsus või tagada poliitika tulemuslik jõustamine. |
| --- | --- |

15.

Komisjonil on eriti sobivad võimalused käsitleda juhtumit, kui see on tihedalt seotud ühenduse muude õigusnormidega, mida kohaldab üksnes komisjon, või mida komisjon suudab tulemuslikumalt kohaldada, kui kerkib uus konkurentsiprobleem, millega seoses on ühenduse huvides võtta vastu komisjoni konkurentsipoliitikat arendav otsus või tagada poliitika tulemuslik jõustamine.

2.2.   Juhtumitega seotud ülesannete jaotamise ja abi osutamise koostöömehhanismid

2.2.1.   Teavitamine menetluse algusjärgus (nõukogu määruse artikkel 11)

| 16. | Selleks et välja selgitada kõik erinevad menetlused ja tagada, et juhtumit käsitleb sobivate võimalustega konkurentsiasutus, tuleb võrgustiku liikmeid varakult teavitada juhtumitest, mida käsitlevad mitu konkurentsiasutust (7). Kui uurimine tuleb üle anda teisele konkurentsiasutusele, on nii võrgustiku kui ka asjaomaste ettevõtjate huvides, et üleandmine toimuks kiiresti. |
| --- | --- |

16.

Selleks et välja selgitada kõik erinevad menetlused ja tagada, et juhtumit käsitleb sobivate võimalustega konkurentsiasutus, tuleb võrgustiku liikmeid varakult teavitada juhtumitest, mida käsitlevad mitu konkurentsiasutust (7). Kui uurimine tuleb üle anda teisele konkurentsiasutusele, on nii võrgustiku kui ka asjaomaste ettevõtjate huvides, et üleandmine toimuks kiiresti.

| 17. | Nõukogu määrusega luuakse konkurentsiasutustele üksteise teavitamise mehhanism, millega tagatakse juhtumite uurimise tõhus ja kiire üleandmine. Nõukogu määruse artikli 11 lõikes 3 kehtestatakse liikmesriikide konkurentsiasutustele kohustus teatada komisjonile asutamislepingu artikli 81 või 82 alusel tegutsemisest ette või kohe pärast esimese ametliku uurimismeetme alustamist. Samuti märgitakse, et selle teabe võib teha kättesaadavaks ka teistele siseriiklikele konkurentsiasutustele (8). Nõukogu määruse artikli 11 lõike 3 eesmärk on võrgustiku kaudu avastada kattuvad menetlused ja otsustada võimalik juhtumi üleandmine kohe, kui asutus alustab selle uurimist. Seepärast tuleb teave teistele liikmesriikide konkurentsiasutustele ja komisjonile esitada enne, kui võetakse niisugune meede, mille võtmine vastavalt nõukogu määruse artiklitele 18 kuni 21 on ka komisjoni pädevuses, või kohe pärast meetme võtmist. Vastavalt artikli 11 lõikele 2 on ka komisjon võtnud samasuguse kohustuse teavitada liikmesriikide konkurentsiasutusi. Võrgustiku liikmed teavitavad üksteist pooleliolevatest juhtumitest ühtse vormi alusel, mis sisaldab juhtumi kohta kindlaid andmeid, nagu juhtumit käsitleva asutuse nimi, asjaomased tooted, territooriumid ja isikud, väidetav rikkumine, rikkumise arvatav kestus ja juhtumi algataja. Üksteisele antakse teada ka juhtumiga seoses toimunud muutustest. |
| --- | --- |

17.

Nõukogu määrusega luuakse konkurentsiasutustele üksteise teavitamise mehhanism, millega tagatakse juhtumite uurimise tõhus ja kiire üleandmine. Nõukogu määruse artikli 11 lõikes 3 kehtestatakse liikmesriikide konkurentsiasutustele kohustus teatada komisjonile asutamislepingu artikli 81 või 82 alusel tegutsemisest ette või kohe pärast esimese ametliku uurimismeetme alustamist. Samuti märgitakse, et selle teabe võib teha kättesaadavaks ka teistele siseriiklikele konkurentsiasutustele (8). Nõukogu määruse artikli 11 lõike 3 eesmärk on võrgustiku kaudu avastada kattuvad menetlused ja otsustada võimalik juhtumi üleandmine kohe, kui asutus alustab selle uurimist. Seepärast tuleb teave teistele liikmesriikide konkurentsiasutustele ja komisjonile esitada enne, kui võetakse niisugune meede, mille võtmine vastavalt nõukogu määruse artiklitele 18 kuni 21 on ka komisjoni pädevuses, või kohe pärast meetme võtmist. Vastavalt artikli 11 lõikele 2 on ka komisjon võtnud samasuguse kohustuse teavitada liikmesriikide konkurentsiasutusi. Võrgustiku liikmed teavitavad üksteist pooleliolevatest juhtumitest ühtse vormi alusel, mis sisaldab juhtumi kohta kindlaid andmeid, nagu juhtumit käsitleva asutuse nimi, asjaomased tooted, territooriumid ja isikud, väidetav rikkumine, rikkumise arvatav kestus ja juhtumi algataja. Üksteisele antakse teada ka juhtumiga seoses toimunud muutustest.

| 18. | Juhtumite üleandmise küsimused tuleb lahendada kiiresti, tavaliselt kahe kuu jooksul alates esimese nõukogu määruse artiklile 11 vastava teate saatmist võrgustikule. Selle ajavahemiku jooksul püüavad konkurentsiasutused saavutada kokkuleppe võimaliku üleandmise küsimuses ja vajaduse korral ka samaaegse tegevuse üksikasjades. |
| --- | --- |

18.

Juhtumite üleandmise küsimused tuleb lahendada kiiresti, tavaliselt kahe kuu jooksul alates esimese nõukogu määruse artiklile 11 vastava teate saatmist võrgustikule. Selle ajavahemiku jooksul püüavad konkurentsiasutused saavutada kokkuleppe võimaliku üleandmise küsimuses ja vajaduse korral ka samaaegse tegevuse üksikasjades.

| 19. | Tavaliselt peab (peavad) konkurentsiasutus(ed), kellele juhtum üleandmisperioodi lõpul üle antakse, käsitlema seda juhtumit kuni menetluse lõpuni. Juhtumi võib pärast esialgset kahekuulist üleandmisperioodi üle anda vaid juhul, kui menetluse käigus ilmnevad juhtumi kohta uued olulised asjaolud. |
| --- | --- |

19.

Tavaliselt peab (peavad) konkurentsiasutus(ed), kellele juhtum üleandmisperioodi lõpul üle antakse, käsitlema seda juhtumit kuni menetluse lõpuni. Juhtumi võib pärast esialgset kahekuulist üleandmisperioodi üle anda vaid juhul, kui menetluse käigus ilmnevad juhtumi kohta uued olulised asjaolud.

2.2.2.   Menetluse peatamine või lõpetamine (nõukogu määruse artikkel 13)

| 20. | Kui ühte ja sedasama kokkulepet või tegevust käsitleb mitu konkurentsiasutust, ükskõik kas seetõttu, et nad on saanud sellekohase kaebuse või on nad menetluse ise algatanud, saab nõukogu määruse artikli 13 alusel menetluse peatada või kaebuse tagasi lükata põhjendusel, et juhtumit juba käsitleb või on käsitlenud mõni teine konkurentsiasutus. Nõukogu määruse artiklis 13 sätestatud „juhtumi käsitlemine” ei tähenda pelgalt seda, et juhtumi kohta on teisele asutusele esitatud kaebus. See tähendab, et teine asutus uurib või on uurinud kaebust oma nimel. |
| --- | --- |

20.

Kui ühte ja sedasama kokkulepet või tegevust käsitleb mitu konkurentsiasutust, ükskõik kas seetõttu, et nad on saanud sellekohase kaebuse või on nad menetluse ise algatanud, saab nõukogu määruse artikli 13 alusel menetluse peatada või kaebuse tagasi lükata põhjendusel, et juhtumit juba käsitleb või on käsitlenud mõni teine konkurentsiasutus. Nõukogu määruse artiklis 13 sätestatud „juhtumi käsitlemine” ei tähenda pelgalt seda, et juhtumi kohta on teisele asutusele esitatud kaebus. See tähendab, et teine asutus uurib või on uurinud kaebust oma nimel.

| 21. | Nõukogu määruse artiklit 13 kohaldatakse, kui teine asutus on juba käsitlenud või parajasti käsitleb kaebuse esitaja tõstatatud konkurentsiküsimust, isegi kui nimetatud asutus on toiminud või toimib mõne teise kaebuse esitaja esitatud kaebuse alusel või ex officio menetluse tulemusel. Seega võib nõukogu määruse artiklit 13 võtta aluseks, kui kokkulepe või tegevus rikub konkurentsi samadel asjaomastel geograafilistel ja tooteturgudel. |
| --- | --- |

21.

Nõukogu määruse artiklit 13 kohaldatakse, kui teine asutus on juba käsitlenud või parajasti käsitleb kaebuse esitaja tõstatatud konkurentsiküsimust, isegi kui nimetatud asutus on toiminud või toimib mõne teise kaebuse esitaja esitatud kaebuse alusel või ex officio menetluse tulemusel. Seega võib nõukogu määruse artiklit 13 võtta aluseks, kui kokkulepe või tegevus rikub konkurentsi samadel asjaomastel geograafilistel ja tooteturgudel.

| 22. | Liikmesriigi konkurentsiasutus võib oma menetlusi peatada või lõpetada, kuid ta ei ole kohustatud seda tegema. Nõukogu määruse artiklis 13 on jäetud iga üksikjuhtumi eripäradega arvestamise ruumi. Paindlikkus on oluline, sest kui asutus lükkaks kaebuse tagasi pärast juhtumi sisulist uurimist, ei tarvitse teine asutus soovida sama juhtumit uuesti läbi vaadata. Kuid kui kaebus lükataks tagasi muul põhjusel (näiteks kui asutus ei suuda koguda rikkumise tõendamiseks küllalt tõendeid), võib teine asutus siiski tahta läbi viia oma uurimise ja juhtumit käsitleda. Paindlikkusele osutab ka liikmesriigi konkurentsiasutuse valikuvõimalus kas menetlusi lõpetada või peatada. Asutus võib soovida juhtumit mitte lõpetada enne, kui on selgunud teise asutuse menetluse tulemused. Võimalus menetlus peatada jätab asutusele võimaluse alles hiljem otsustada, kas menetlus lõpetada või mitte. Paindlikkus soodustab ka eeskirjade järjekindlat rakendamist. |
| --- | --- |

22.

Liikmesriigi konkurentsiasutus võib oma menetlusi peatada või lõpetada, kuid ta ei ole kohustatud seda tegema. Nõukogu määruse artiklis 13 on jäetud iga üksikjuhtumi eripäradega arvestamise ruumi. Paindlikkus on oluline, sest kui asutus lükkaks kaebuse tagasi pärast juhtumi sisulist uurimist, ei tarvitse teine asutus soovida sama juhtumit uuesti läbi vaadata. Kuid kui kaebus lükataks tagasi muul põhjusel (näiteks kui asutus ei suuda koguda rikkumise tõendamiseks küllalt tõendeid), võib teine asutus siiski tahta läbi viia oma uurimise ja juhtumit käsitleda. Paindlikkusele osutab ka liikmesriigi konkurentsiasutuse valikuvõimalus kas menetlusi lõpetada või peatada. Asutus võib soovida juhtumit mitte lõpetada enne, kui on selgunud teise asutuse menetluse tulemused. Võimalus menetlus peatada jätab asutusele võimaluse alles hiljem otsustada, kas menetlus lõpetada või mitte. Paindlikkus soodustab ka eeskirjade järjekindlat rakendamist.

| 23. | Kui asutus lõpetab või peatab menetluse põhjusel, et teine asutus juba käsitleb juhtumit, võib ta vastavalt nõukogu määruse artiklile 12 edastada kaebuse esitajalt saadud teabe asutusele, kes hakkab juhtumit käsitlema. |
| --- | --- |

23.

Kui asutus lõpetab või peatab menetluse põhjusel, et teine asutus juba käsitleb juhtumit, võib ta vastavalt nõukogu määruse artiklile 12 edastada kaebuse esitajalt saadud teabe asutusele, kes hakkab juhtumit käsitlema.

| 24. | Nõukogu määruse artiklit 13 saab rakendada ka vaid kaebuse osa või juhtumi menetluse osa suhtes. Võib juhtuda, et ainult osa kaebusest või ex officio menetlusest kattub juhtumiga, mida mõni teine konkurentsiasutus on juba käsitlenud või parajasti käsitleb. Sel juhul on sellel konkurentsiasutusel, kellele kaebus esitati, õigus osa kaebusest nõukogu määruse artikli 13 alusel tagasi lükata ja käsitleda ettenähtud korras vaid kaebuse ülejäänud osa. Sama põhimõte kehtib ka menetluse lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

24.

Nõukogu määruse artiklit 13 saab rakendada ka vaid kaebuse osa või juhtumi menetluse osa suhtes. Võib juhtuda, et ainult osa kaebusest või ex officio menetlusest kattub juhtumiga, mida mõni teine konkurentsiasutus on juba käsitlenud või parajasti käsitleb. Sel juhul on sellel konkurentsiasutusel, kellele kaebus esitati, õigus osa kaebusest nõukogu määruse artikli 13 alusel tagasi lükata ja käsitleda ettenähtud korras vaid kaebuse ülejäänud osa. Sama põhimõte kehtib ka menetluse lõpetamise kohta.

| 25. | Kuid nõukogu määruse artikkel 13 ei ole ainus ex officio menetluse peatamise või lõpetamise või kaebuste tagasilükkamise õiguslik alus. Liikmesriikide konkurentsiasutustel võib selleks õigus olla ka oma riigi menetlusõiguse alusel. Komisjon võib kaebuse tagasi lükata ka ühenduse huvi puudumise tõttu või muul kaebuse laadist tuleneval põhjusel (9). |
| --- | --- |

25.

Kuid nõukogu määruse artikkel 13 ei ole ainus ex officio menetluse peatamise või lõpetamise või kaebuste tagasilükkamise õiguslik alus. Liikmesriikide konkurentsiasutustel võib selleks õigus olla ka oma riigi menetlusõiguse alusel. Komisjon võib kaebuse tagasi lükata ka ühenduse huvi puudumise tõttu või muul kaebuse laadist tuleneval põhjusel (9).

2.2.3.   Konfidentsiaalse teabe vahetamine ja kasutamine (nõukogu määruse artikkel 12)

| 26. | Võrgustiku toimimise tähtsamate elementide hulka kuulub kõikide konkurentsiasutuste õigus vahetada ja kasutada teavet (sh dokumente, avaldusi ja digitaalset teavet), mille nad on kogunud asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks. See õigus on juhtumite käsitlemise tõhusa ja tulemusliku ülesannete jaotamise ja käsitlemise eeltingimus. |
| --- | --- |

26.

Võrgustiku toimimise tähtsamate elementide hulka kuulub kõikide konkurentsiasutuste õigus vahetada ja kasutada teavet (sh dokumente, avaldusi ja digitaalset teavet), mille nad on kogunud asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks. See õigus on juhtumite käsitlemise tõhusa ja tulemusliku ülesannete jaotamise ja käsitlemise eeltingimus.

| 27. | Nõukogu määruse artiklis 12 on sätestatud, et asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel on komisjonil ja liikmesriikide konkurentsiasutustel õigus esitada üksteisele sisulist või õiguslikku teavet, sealhulgas konfidentsiaalset teavet, ning kasutada seda tõendusmaterjalina. See tähendab, et teavet võivad vahetada mitte üksnes liikmesriigi konkurentsiasutus ja komisjon, vaid ka liikmesriikide konkurentsiasutused omavahel. Nõukogu määruse artikkel 12 on liikmesriikide vastupidist sätestavate õigusnormide suhtes ülimuslik. Küsimust, kas teavet edastav asutus on selle kogunud seaduslikult, reguleerivad selle asutuse suhtes kehtivad õigusaktid. Teavet edastav asutus võib teavet vastuvõtvale asutusele teatada, kas teabe kogumine on vaidlustatud või kas seda võidakse veel vaidlustada. |
| --- | --- |

27.

Nõukogu määruse artiklis 12 on sätestatud, et asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel on komisjonil ja liikmesriikide konkurentsiasutustel õigus esitada üksteisele sisulist või õiguslikku teavet, sealhulgas konfidentsiaalset teavet, ning kasutada seda tõendusmaterjalina. See tähendab, et teavet võivad vahetada mitte üksnes liikmesriigi konkurentsiasutus ja komisjon, vaid ka liikmesriikide konkurentsiasutused omavahel. Nõukogu määruse artikkel 12 on liikmesriikide vastupidist sätestavate õigusnormide suhtes ülimuslik. Küsimust, kas teavet edastav asutus on selle kogunud seaduslikult, reguleerivad selle asutuse suhtes kehtivad õigusaktid. Teavet edastav asutus võib teavet vastuvõtvale asutusele teatada, kas teabe kogumine on vaidlustatud või kas seda võidakse veel vaidlustada.

| 28. | Teabe vahetamise ja kasutamise puhul kehtivad ettevõtjate ja üksikisikute jaoks järgmised kaitsemeetmed.






  a) | Esiteks, vastavalt nõukogu määruse artiklile 28 „ei tohi komisjon ja liikmesriikide konkurentsiasutused, nende ametnikud, teenistujad ja teised kõnealuste asutuste järelevalve all töötavad isikud [...] avaldada käesoleva määruse alusel saadud või vahetatud teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus”. Kuid ettevõtjate õiguspärane huvi kaitsta oma ärisaladust ei või takistada asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rikkumise tõestamiseks vajaliku teabe avaldamist. Nõukogu määruse artiklis 28 kasutatud termin „ametisaladus” on ühenduse õigusest pärinev mõiste, mis hõlmab ärisaladust ja muud konfidentsiaalset teavet. Sellega tagatakse terves ühenduses kaitse minimaalsel vajalikul tasemel. |
| --- | --- | --- |

28.

Teabe vahetamise ja kasutamise puhul kehtivad ettevõtjate ja üksikisikute jaoks järgmised kaitsemeetmed.

a)

Esiteks, vastavalt nõukogu määruse artiklile 28 „ei tohi komisjon ja liikmesriikide konkurentsiasutused, nende ametnikud, teenistujad ja teised kõnealuste asutuste järelevalve all töötavad isikud [...] avaldada käesoleva määruse alusel saadud või vahetatud teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus”. Kuid ettevõtjate õiguspärane huvi kaitsta oma ärisaladust ei või takistada asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rikkumise tõestamiseks vajaliku teabe avaldamist. Nõukogu määruse artiklis 28 kasutatud termin „ametisaladus” on ühenduse õigusest pärinev mõiste, mis hõlmab ärisaladust ja muud konfidentsiaalset teavet. Sellega tagatakse terves ühenduses kaitse minimaalsel vajalikul tasemel.

| b) | Teine ettevõtjate kaitsemeede on seotud võrgustikus vahetatud teabe kasutamisega. Nõukogu määruse artikli 12 lõike 2 kohaselt kasutatakse vahetatavat teavet tõendusmaterjalina üksnes asutamislepingu artikli 81 või 82 kohaldamisel ning eesmärgil, mille jaoks teabe esitanud asutus on selle hankinud (10). Nõukogu määruse artikli 12 lõike 2 kohaselt võib käesoleva artikli alusel vahetatavat teavet kasutada samas juhtumis ühtlasi ka siseriikliku konkurentsiõiguse kohaldamisel. Kuid see on võimalik ainult juhul, kui riigi seaduste kohaldamisel kindlaks tehtud rikkumine ei erine asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamise korral kindlaks tehtud rikkumisest. |
| --- | --- |

b)

Teine ettevõtjate kaitsemeede on seotud võrgustikus vahetatud teabe kasutamisega. Nõukogu määruse artikli 12 lõike 2 kohaselt kasutatakse vahetatavat teavet tõendusmaterjalina üksnes asutamislepingu artikli 81 või 82 kohaldamisel ning eesmärgil, mille jaoks teabe esitanud asutus on selle hankinud (10). Nõukogu määruse artikli 12 lõike 2 kohaselt võib käesoleva artikli alusel vahetatavat teavet kasutada samas juhtumis ühtlasi ka siseriikliku konkurentsiõiguse kohaldamisel. Kuid see on võimalik ainult juhul, kui riigi seaduste kohaldamisel kindlaks tehtud rikkumine ei erine asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamise korral kindlaks tehtud rikkumisest.

| c) | Nõukogu määruses ette nähtud kolmas kaitsemeede on seotud artikli 12 lõike 1 alusel vahetatud teabe alusel füüsiliste isikute suhtes rakendatavate sanktsioonidega. Sanktsioonide rakendamine on nõukogu määruses ette nähtud vaid ettevõtjatele asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rikkumise eest. Kuid mõne riigi õigusaktides on ette nähtud ka füüsiliste isikute suhtes sanktsioonide rakendamine asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rikkumise eest. Üksikisikutele on tavaliselt ette nähtud ulatuslikumad kaitseõigused (näiteks õigus mitte anda ütlusi, samal ajal kui ettevõtjad võivad loobuda vastamast vaid sellistele küsimustele, mis sunnivad neid tunnistama, et nad on toime pannud õigusrikkumise) (11). Nõukogu määruse artikli 12 lõikega 3 on tagatud, et ettevõtjatelt saadud teavet ei tohi kasutada viisil, mis rikuks füüsiliste isikute suurema kaitse õigust. Selle sättega välditakse sanktsioonide rakendamist füüsiliste isikute suhtes vastavalt nõukogu määruse alusel vahetatud teabele, kui teavet edastavate ja seda saavate asutuste tegevust käsitlevates õigusaktides ei ole sanktsioonide rakendamist füüsiliste isikute suhtes ette nähtud, välja arvatud juhul, kui teavet edastav asutus on arvestanud asjaomase füüsilise isiku kohta teabe kogumisel selle isiku õigusi samal määral, kui neid õigusi arvestab teavet saav asutus. Riikide õigusaktides sätestatud sanktsioonide liigitus (haldussanktsioonid ja kriminaalkaristused) ei kehti nõukogu määruse artikli 12 lõike 3 rakendamisel. Nõukogu määruses eristatakse vabaduskaotuslikke karistusi ja muid sanktsioone, nagu füüsilistele isikutele trahvi määramine ja muud füüsiliste isikute suhtes rakendatavad sanktsioonid. Teavet saav asutus võib kasutada vastavalt nõukogu määruse artiklile 12 vahetatud teavet, kui nii teavet edastava kui ka vastuvõtva asutuse tegevust sätestavates õigusaktides ette nähtud sanktsioonid on sarnased (näiteks kui mõlemas liikmesriigis on ette nähtud trahvid ettevõtja töötajale, kes osales asutamislepingu artikli 81 või 82 rikkumises). Sellisel juhul peetakse mõlema süsteemi menetluslikke tagatisi võrdväärseteks. Kuid kui kummaski õigussüsteemis on ette nähtud erinevad sanktsioonid, võib teavet kasutada vaid juhul, kui juhtumiga seoses arvestatakse mõlemas süsteemis füüsilise isiku õigustega võrdsel määral (vaata nõukogu määruse artikli 12 lõiget 3). Sel juhul võib vabaduskaotuslikke karistusi rakendada vaid juhul, kui nii teavet edastaval kui ka vastuvõtval ametiasutusel on selliste karistust rakendamise õigus. |
| --- | --- |

c)

Nõukogu määruses ette nähtud kolmas kaitsemeede on seotud artikli 12 lõike 1 alusel vahetatud teabe alusel füüsiliste isikute suhtes rakendatavate sanktsioonidega. Sanktsioonide rakendamine on nõukogu määruses ette nähtud vaid ettevõtjatele asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rikkumise eest. Kuid mõne riigi õigusaktides on ette nähtud ka füüsiliste isikute suhtes sanktsioonide rakendamine asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rikkumise eest. Üksikisikutele on tavaliselt ette nähtud ulatuslikumad kaitseõigused (näiteks õigus mitte anda ütlusi, samal ajal kui ettevõtjad võivad loobuda vastamast vaid sellistele küsimustele, mis sunnivad neid tunnistama, et nad on toime pannud õigusrikkumise) (11). Nõukogu määruse artikli 12 lõikega 3 on tagatud, et ettevõtjatelt saadud teavet ei tohi kasutada viisil, mis rikuks füüsiliste isikute suurema kaitse õigust. Selle sättega välditakse sanktsioonide rakendamist füüsiliste isikute suhtes vastavalt nõukogu määruse alusel vahetatud teabele, kui teavet edastavate ja seda saavate asutuste tegevust käsitlevates õigusaktides ei ole sanktsioonide rakendamist füüsiliste isikute suhtes ette nähtud, välja arvatud juhul, kui teavet edastav asutus on arvestanud asjaomase füüsilise isiku kohta teabe kogumisel selle isiku õigusi samal määral, kui neid õigusi arvestab teavet saav asutus. Riikide õigusaktides sätestatud sanktsioonide liigitus (haldussanktsioonid ja kriminaalkaristused) ei kehti nõukogu määruse artikli 12 lõike 3 rakendamisel. Nõukogu määruses eristatakse vabaduskaotuslikke karistusi ja muid sanktsioone, nagu füüsilistele isikutele trahvi määramine ja muud füüsiliste isikute suhtes rakendatavad sanktsioonid. Teavet saav asutus võib kasutada vastavalt nõukogu määruse artiklile 12 vahetatud teavet, kui nii teavet edastava kui ka vastuvõtva asutuse tegevust sätestavates õigusaktides ette nähtud sanktsioonid on sarnased (näiteks kui mõlemas liikmesriigis on ette nähtud trahvid ettevõtja töötajale, kes osales asutamislepingu artikli 81 või 82 rikkumises). Sellisel juhul peetakse mõlema süsteemi menetluslikke tagatisi võrdväärseteks. Kuid kui kummaski õigussüsteemis on ette nähtud erinevad sanktsioonid, võib teavet kasutada vaid juhul, kui juhtumiga seoses arvestatakse mõlemas süsteemis füüsilise isiku õigustega võrdsel määral (vaata nõukogu määruse artikli 12 lõiget 3). Sel juhul võib vabaduskaotuslikke karistusi rakendada vaid juhul, kui nii teavet edastaval kui ka vastuvõtval ametiasutusel on selliste karistust rakendamise õigus.

2.2.4.   Uurimised (nõukogu määruse artikkel 22)

| 29. | Nõukogu määruse kohaselt võib ühe riigi konkurentsiasutus paluda teise riigi konkurentsiasutusel koguda teavet tema nimel. Samuti võib ühe liikmesriigi konkurentsiasutus paluda teise liikmesriigi konkurentsiasutusel võtta tema nimel faktide kogumisega seotud meetmeid. Nõukogu määruse artiklis 12 on abi osutavale liikmesriigi konkurentsiasutusele antud õigus edastada kogutud teave teavet taotlevale liikmesriigi konkurentsiasutusele. Liikmesriikide konkurentsiasutuste omavaheline teabevahetus ja teabe kasutamine tõendusmaterjalina taotluse esitanud konkurentsiasutuse poolt peab toimuma vastavalt nõukogu määruse artiklile 12. Liikmesriigi konkurentsiasutus, kes tegutseb teise liikmesriigi konkurentsiasutuse nimel, peab järgima tema enda suhtes kehtivat menetluskorda ja tegutsema oma volituste piires. |
| --- | --- |

29.

Nõukogu määruse kohaselt võib ühe riigi konkurentsiasutus paluda teise riigi konkurentsiasutusel koguda teavet tema nimel. Samuti võib ühe liikmesriigi konkurentsiasutus paluda teise liikmesriigi konkurentsiasutusel võtta tema nimel faktide kogumisega seotud meetmeid. Nõukogu määruse artiklis 12 on abi osutavale liikmesriigi konkurentsiasutusele antud õigus edastada kogutud teave teavet taotlevale liikmesriigi konkurentsiasutusele. Liikmesriikide konkurentsiasutuste omavaheline teabevahetus ja teabe kasutamine tõendusmaterjalina taotluse esitanud konkurentsiasutuse poolt peab toimuma vastavalt nõukogu määruse artiklile 12. Liikmesriigi konkurentsiasutus, kes tegutseb teise liikmesriigi konkurentsiasutuse nimel, peab järgima tema enda suhtes kehtivat menetluskorda ja tegutsema oma volituste piires.

| 30. | Nõukogu määruse artikli 22 lõike 2 kohaselt võib komisjon paluda, et kontrolli viiks tema nimel läbi liikmesriigi konkurentsiasutus. Komisjon võib kas vastu võtta nõukogu määruse artikli 20 lõikele 4 vastava otsuse või lihtsalt esitada liikmesriigi konkurentsiasutusele taotluse. Liikmesriigi konkurentsiasutuse töötajad toimivad riiklike õigusaktidega antud pädevuste piires. Liikmesriigi konkurentsiasutust võivad kontrolli läbiviimisel abistada komisjoni esindajad. |
| --- | --- |

30.

Nõukogu määruse artikli 22 lõike 2 kohaselt võib komisjon paluda, et kontrolli viiks tema nimel läbi liikmesriigi konkurentsiasutus. Komisjon võib kas vastu võtta nõukogu määruse artikli 20 lõikele 4 vastava otsuse või lihtsalt esitada liikmesriigi konkurentsiasutusele taotluse. Liikmesriigi konkurentsiasutuse töötajad toimivad riiklike õigusaktidega antud pädevuste piires. Liikmesriigi konkurentsiasutust võivad kontrolli läbiviimisel abistada komisjoni esindajad.

2.3.   Ettevõtjate seisund

2.3.1.   Üldine teave

| 31. | Võrgustiku liikmete eesmärk on kiirendada ja tõhustada ülesannete jaotamist. Võttes arvesse, et nõukogu määrusega on loodud paralleelpädevuste süsteem, on ülesannete jaotus võrgustiku liikmete vahel selline, et mõned asutused loobuvad tegutsemisest. Ülesannete jaotusest ei tulene seega rikkumisega seotud äriühingute individuaalset õigust, mille kohaselt juhtumit käsitleb üks kindel asutus. |
| --- | --- |

31.

Võrgustiku liikmete eesmärk on kiirendada ja tõhustada ülesannete jaotamist. Võttes arvesse, et nõukogu määrusega on loodud paralleelpädevuste süsteem, on ülesannete jaotus võrgustiku liikmete vahel selline, et mõned asutused loobuvad tegutsemisest. Ülesannete jaotusest ei tulene seega rikkumisega seotud äriühingute individuaalset õigust, mille kohaselt juhtumit käsitleb üks kindel asutus.

| 32. | Juhul kui juhtum antakse üle teisele konkurentsiasutusele, tehakse seda põhjusel, et ülal esitatud ülesannete jaotamise kriteeriumite alusel on sellel asutusel sobivad võimalused seda juhtumit käsitleda kas üksiku või samaaegse menetlusena. Konkurentsiasutus, kellele juhtumi käsitlemine üle antakse, peab igal juhul olema pädev lõpule viima ex officio rikkumismenetluse. |
| --- | --- |

32.

Juhul kui juhtum antakse üle teisele konkurentsiasutusele, tehakse seda põhjusel, et ülal esitatud ülesannete jaotamise kriteeriumite alusel on sellel asutusel sobivad võimalused seda juhtumit käsitleda kas üksiku või samaaegse menetlusena. Konkurentsiasutus, kellele juhtumi käsitlemine üle antakse, peab igal juhul olema pädev lõpule viima ex officio rikkumismenetluse.

| 33. | Kõik konkurentsiasutused peavad kohaldama ühenduse õigusakte. Nõukogu määrusega on kehtestatud eeskirjade järjepideva kohaldamise tagamise mehhanism. |
| --- | --- |

33.

Kõik konkurentsiasutused peavad kohaldama ühenduse õigusakte. Nõukogu määrusega on kehtestatud eeskirjade järjepideva kohaldamise tagamise mehhanism.

| 34. | Kui juhtumi käsitlemine antakse üle teisele võrgustikku kuuluvale konkurentsiasutusele, teavitavad asutused asjaomaseid ettevõtjaid ja kaebuse esitajaid võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

34.

Kui juhtumi käsitlemine antakse üle teisele võrgustikku kuuluvale konkurentsiasutusele, teavitavad asutused asjaomaseid ettevõtjaid ja kaebuse esitajaid võimalikult kiiresti.

2.3.2.   Kaebuse esitajate seisund

| 35. | Kui kaebus on esitatud komisjonile vastavalt nõukogu määruse artiklile 7, kuid komisjon ei uuri seda ega keela kokkulepet või tegevust, mille kohta kaebus esitati, on kaebuse esitajal õigus saada otsus tema kaebuse tagasilükkamise kohta. Kuid selle õiguse olemasolu ei piira komisjoni rakendusmääruse (12) artikli 7 lõik 3 rakendamist. Liikmesriigi konkurentsiasutusele kaebuse esitanud isiku õigused on sätestatud selle riigi asjakohaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

35.

Kui kaebus on esitatud komisjonile vastavalt nõukogu määruse artiklile 7, kuid komisjon ei uuri seda ega keela kokkulepet või tegevust, mille kohta kaebus esitati, on kaebuse esitajal õigus saada otsus tema kaebuse tagasilükkamise kohta. Kuid selle õiguse olemasolu ei piira komisjoni rakendusmääruse (12) artikli 7 lõik 3 rakendamist. Liikmesriigi konkurentsiasutusele kaebuse esitanud isiku õigused on sätestatud selle riigi asjakohaste õigusaktidega.

| 36. | Nõukogu määruse artikkel 13 annab liikmesriikide konkurentsiasutustele võimaluse peatada kaebuse menetlemine või see tagasi lükata põhjendusel, et teise liikmesriigi konkurentsiasutus juba käsitleb sama juhtumit või on seda varem käsitlenud. Sama sätte alusel võib ka komisjon kaebuse tagasi lükata, kui mõne liikmesriigi konkurentsiasutus juhtumit juba käsitleb või on seda varem käsitlenud. Nõukogu määruse artikli 12 kohaselt võivad konkurentsiasutused üksteisele võrgustiku raames teavet esitada, kui rakendatakse samas artiklis ette nähtud kaitsemeetmed (vt artiklit 28 eespool). |
| --- | --- |

36.

Nõukogu määruse artikkel 13 annab liikmesriikide konkurentsiasutustele võimaluse peatada kaebuse menetlemine või see tagasi lükata põhjendusel, et teise liikmesriigi konkurentsiasutus juba käsitleb sama juhtumit või on seda varem käsitlenud. Sama sätte alusel võib ka komisjon kaebuse tagasi lükata, kui mõne liikmesriigi konkurentsiasutus juhtumit juba käsitleb või on seda varem käsitlenud. Nõukogu määruse artikli 12 kohaselt võivad konkurentsiasutused üksteisele võrgustiku raames teavet esitada, kui rakendatakse samas artiklis ette nähtud kaitsemeetmed (vt artiklit 28 eespool).

2.3.3.   Leebema kohtlemise taotluse esitanute seisund

| 37. | Komisjon on seisukohal, (13) et ühenduse huvides on kohelda soodustingimustel ettevõtjaid, kes teevad kartellikokkulepete uurimisel komisjoniga koostööd. Ka mitu liikmesriiki on vastu võtnud otsuse kohaldada leebemat kohtlemist seoses kartellide uurimisega (14). Leebema kohtlemise eesmärk on võimaldada konkurentsiasutustel kartelle kergemini avastada ja ühtlasi takistada ebaseaduslikes kartellides osalemist. |
| --- | --- |

37.

Komisjon on seisukohal, (13) et ühenduse huvides on kohelda soodustingimustel ettevõtjaid, kes teevad kartellikokkulepete uurimisel komisjoniga koostööd. Ka mitu liikmesriiki on vastu võtnud otsuse kohaldada leebemat kohtlemist seoses kartellide uurimisega (14). Leebema kohtlemise eesmärk on võimaldada konkurentsiasutustel kartelle kergemini avastada ja ühtlasi takistada ebaseaduslikes kartellides osalemist.

| 38. | Kuni puudub kogu Euroopa Liitu hõlmav täielikult ühtlustatud leebema kohtlemise süsteem, ei tähenda leebema kohtlemise taotluse esitamine ühele konkurentsiasutusele ühtlasi taotluse esitamist teistele konkurentsiasutustele. Seepärast on taotluse esitaja huvides esitada leebema kohtlemise taotlus kõikidele konkurentsiasutustele, kes on pädevad kohaldama asutamislepingu artiklit 81 territooriumil, kus rikkumine aset leidis, ja keda võib pidada kõnealuse rikkumise käsitlemiseks heade võimalustega asutuseks (15). Arvestades taotluse esitamise aja tähtsust enamiku leebema kohtlemise süsteemide puhul, tuleb taotluse esitajatel kaaluda sellekohase taotluse esitamist kõikidele asjaomastele konkurentsiasutustele ühel ajal. Taotluse esitaja peab ise võtma meetmed, mida ta enda kaitsmiseks vajalikuks peab, kui on arvata, et konkurentsiasutused algatavad juhtumi kohta menetluse. |
| --- | --- |

38.

Kuni puudub kogu Euroopa Liitu hõlmav täielikult ühtlustatud leebema kohtlemise süsteem, ei tähenda leebema kohtlemise taotluse esitamine ühele konkurentsiasutusele ühtlasi taotluse esitamist teistele konkurentsiasutustele. Seepärast on taotluse esitaja huvides esitada leebema kohtlemise taotlus kõikidele konkurentsiasutustele, kes on pädevad kohaldama asutamislepingu artiklit 81 territooriumil, kus rikkumine aset leidis, ja keda võib pidada kõnealuse rikkumise käsitlemiseks heade võimalustega asutuseks (15). Arvestades taotluse esitamise aja tähtsust enamiku leebema kohtlemise süsteemide puhul, tuleb taotluse esitajatel kaaluda sellekohase taotluse esitamist kõikidele asjaomastele konkurentsiasutustele ühel ajal. Taotluse esitaja peab ise võtma meetmed, mida ta enda kaitsmiseks vajalikuks peab, kui on arvata, et konkurentsiasutused algatavad juhtumi kohta menetluse.

| 39. | Kõikidest liikmesriigi konkurentsiasutuse käsitletavatest asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohastest juhtumitest, mis on algatatud leebema kohtlemise taotluse alusel, peab see konkurentsiasutus vastavalt nõukogu määruse artikli 11 lõikele 3 teavitama komisjoni; teistele võrgustiku liikmetele võib ta teavet anda (vt ka punkti 16 jj). Vastavalt artikli 11 lõikele 2 on ka komisjon võtnud samasuguse kohustuse teavitada liikmesriikide konkurentsiasutusi. Sel juhul ei tohi teised võrgustiku liikmed kasutada artikli 11 kohaselt võrgustikule esitatud teavet oma uurimise algatamiseks ei asutamislepingus esitatud konkurentsieeskirjade alusel ega liikmesriikide konkurentsiasutuste puhul ka vastavate riikide konkurentsi- või muude seaduste kohaselt (16). Kuid eespool toodu ei piira konkurentsiasutuste pädevust algatada uurimine teistest allikatest saadud teabe alusel või, arvestades punkte 40 ja 41, taotleda artikli 12 alusel teavet mõnelt võrgustiku liikmelt, sealhulgas liikmelt, kellele on esitatud leebema kohtlemise taotlus, ja seda teavet kasutada. |
| --- | --- |

39.

Kõikidest liikmesriigi konkurentsiasutuse käsitletavatest asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohastest juhtumitest, mis on algatatud leebema kohtlemise taotluse alusel, peab see konkurentsiasutus vastavalt nõukogu määruse artikli 11 lõikele 3 teavitama komisjoni; teistele võrgustiku liikmetele võib ta teavet anda (vt ka punkti 16 jj). Vastavalt artikli 11 lõikele 2 on ka komisjon võtnud samasuguse kohustuse teavitada liikmesriikide konkurentsiasutusi. Sel juhul ei tohi teised võrgustiku liikmed kasutada artikli 11 kohaselt võrgustikule esitatud teavet oma uurimise algatamiseks ei asutamislepingus esitatud konkurentsieeskirjade alusel ega liikmesriikide konkurentsiasutuste puhul ka vastavate riikide konkurentsi- või muude seaduste kohaselt (16). Kuid eespool toodu ei piira konkurentsiasutuste pädevust algatada uurimine teistest allikatest saadud teabe alusel või, arvestades punkte 40 ja 41, taotleda artikli 12 alusel teavet mõnelt võrgustiku liikmelt, sealhulgas liikmelt, kellele on esitatud leebema kohtlemise taotlus, ja seda teavet kasutada.

| 40. | Leebema kohtlemise taotluse esitaja vabatahtlikult esitatud teavet võib nõukogu määruse artikli 12 kohaselt edastada teisele võrgustiku liikmele vaid taotluse esitaja nõusolekul, välja arvatud käesoleva teatise punktis 41 sätestatud juhtudel. Ka muud teavet, mis on saadud niisuguse uurimise käigus või tulemusel või niisuguse faktide kogumise käigus või tulemusel, mida ei oleks saanud läbi viia ilma leebema kohtlemise taotluseta, võib vastavalt nõukogu määruse artiklile 12 edastada teisele asutusele vaid juhul, kui taotluse esitaja on andnud nõusoleku edastada sellele asutusele teave, mille ta ise on leebema kohtlemise taotluses vabatahtlikult esitanud. Võrgustiku liikmed julgustavad leebema kohtlemise taotluse esitajaid seda nõusolekut andma, eriti seoses teabega, mille esitamine avaks taotlejale võimaluse saada leebema kohtlemise osaliseks. Leebema kohtlemise taotluse esitaja ei saa pärast nõusoleku andmist teabe edastamiseks teisele asutusele oma nõusolekut enam tagasi võtta. Kuid see punkt ei võta taotluse esitajalt kohustust esitada leebema kohtlemise taotlus just neile asutustele, kellele ta vajalikuks peab. |
| --- | --- |

40.

Leebema kohtlemise taotluse esitaja vabatahtlikult esitatud teavet võib nõukogu määruse artikli 12 kohaselt edastada teisele võrgustiku liikmele vaid taotluse esitaja nõusolekul, välja arvatud käesoleva teatise punktis 41 sätestatud juhtudel. Ka muud teavet, mis on saadud niisuguse uurimise käigus või tulemusel või niisuguse faktide kogumise käigus või tulemusel, mida ei oleks saanud läbi viia ilma leebema kohtlemise taotluseta, võib vastavalt nõukogu määruse artiklile 12 edastada teisele asutusele vaid juhul, kui taotluse esitaja on andnud nõusoleku edastada sellele asutusele teave, mille ta ise on leebema kohtlemise taotluses vabatahtlikult esitanud. Võrgustiku liikmed julgustavad leebema kohtlemise taotluse esitajaid seda nõusolekut andma, eriti seoses teabega, mille esitamine avaks taotlejale võimaluse saada leebema kohtlemise osaliseks. Leebema kohtlemise taotluse esitaja ei saa pärast nõusoleku andmist teabe edastamiseks teisele asutusele oma nõusolekut enam tagasi võtta. Kuid see punkt ei võta taotluse esitajalt kohustust esitada leebema kohtlemise taotlus just neile asutustele, kellele ta vajalikuks peab.

| 41. | Eespool toodust olenemata ei ole teabe edastamiseks teisele asutusele vastavalt nõukogu määruse artiklile 12 vaja taotluse esitaja nõusolekut järgmistel juhtudel:






  1) | nõusolekut ei ole vaja, kui teavet saav asutus on seoses sama rikkumisega saanud leebema kohtlemise taotluse samalt taotluse esitajalt kui teavet edastav asutus. See on võimalik vaid juhul, kui teabe edastamise ajal ei ole taotluse esitajal võimalust tagasi võtta teavet, mille ta ise on esitanud teavet saavale asutusele; |
| --- | --- | --- |

41.

Eespool toodust olenemata ei ole teabe edastamiseks teisele asutusele vastavalt nõukogu määruse artiklile 12 vaja taotluse esitaja nõusolekut järgmistel juhtudel:

1)

nõusolekut ei ole vaja, kui teavet saav asutus on seoses sama rikkumisega saanud leebema kohtlemise taotluse samalt taotluse esitajalt kui teavet edastav asutus. See on võimalik vaid juhul, kui teabe edastamise ajal ei ole taotluse esitajal võimalust tagasi võtta teavet, mille ta ise on esitanud teavet saavale asutusele;

| 2) | nõusolekut ei ole vaja, kui teavet saav asutus on esitanud kirjaliku lubaduse, et ei tema ega ükski teine asutus, kellele see teave hiljem edastatakse, ei kasuta ei edastatavat teavet ega ka muud teavet, mis on edastatud pärast teabe edastaja teatatud kuupäeva ja kellaaega sanktsioonide kehtestamiseks:






  a) | leebema kohtlemise taotluse esitaja vastu; |
| --- | --- | --- |

2)

nõusolekut ei ole vaja, kui teavet saav asutus on esitanud kirjaliku lubaduse, et ei tema ega ükski teine asutus, kellele see teave hiljem edastatakse, ei kasuta ei edastatavat teavet ega ka muud teavet, mis on edastatud pärast teabe edastaja teatatud kuupäeva ja kellaaega sanktsioonide kehtestamiseks:

a)

leebema kohtlemise taotluse esitaja vastu;

| b) | ühegi teise juriidilise või füüsilise isiku vastu, kellele teavet edastav asutus on pakkunud leebemat kohtlemist, mida pakutakse leebema kohtlemise süsteemi raames esitatud taotluse alusel; |
| --- | --- |

b)

ühegi teise juriidilise või füüsilise isiku vastu, kellele teavet edastav asutus on pakkunud leebemat kohtlemist, mida pakutakse leebema kohtlemise süsteemi raames esitatud taotluse alusel;

| c) | ühegi punktis a ja b nimetatud isikute töötaja ega endise töötaja vastu. |
| --- | --- |

c)

ühegi punktis a ja b nimetatud isikute töötaja ega endise töötaja vastu.

Taotluse esitajale antakse teavet saava asutuse kirjaliku lubaduse koopia;

| 3) | võrgustiku liikmele, kellele on esitatud leebema kohtlemise taotlus, võib võrgustiku teine liige ilma eraldi loata edastada teavet, mille ta on kogunud vastavalt nõukogu määruse artikli 22 lõikele 1 selle võrgustiku liikme nimel ja huvides, kellele nimetatud taotlus on esitatud. Võrgustiku liikmel, kellele on esitatud leebema kohtlemise taotlus, ei pea ka teabe kasutamiseks olema eraldi luba. |
| --- | --- |

3)

võrgustiku liikmele, kellele on esitatud leebema kohtlemise taotlus, võib võrgustiku teine liige ilma eraldi loata edastada teavet, mille ta on kogunud vastavalt nõukogu määruse artikli 22 lõikele 1 selle võrgustiku liikme nimel ja huvides, kellele nimetatud taotlus on esitatud. Võrgustiku liikmel, kellele on esitatud leebema kohtlemise taotlus, ei pea ka teabe kasutamiseks olema eraldi luba.

| 42. | Komisjonile nõukogu määruse (17) artikli 11 lõike 3 artikli alusel esitatud leebema kohtlemise taotluse alusel algatatud juhtumite kohta käivat teavet avaldatakse ainult nendele liikmesriikide konkurentsiasutustele, kes on kohustunud järgima eespool esitatud põhimõtteid (vt punkt 72). Sama põhimõte kehtib ka nende juhtumite puhul, mille komisjon algatab leebema kohtlemise kohta esitatud taotluste alusel. Kuid see ei piira ühegi asutuse õigust saada teavet vastavalt nõukogu määruse artiklile 12, juhul kui on kinni peetud käesoleva teatise punktidest 40 ja 41. |
| --- | --- |

42.

Komisjonile nõukogu määruse (17) artikli 11 lõike 3 artikli alusel esitatud leebema kohtlemise taotluse alusel algatatud juhtumite kohta käivat teavet avaldatakse ainult nendele liikmesriikide konkurentsiasutustele, kes on kohustunud järgima eespool esitatud põhimõtteid (vt punkt 72). Sama põhimõte kehtib ka nende juhtumite puhul, mille komisjon algatab leebema kohtlemise kohta esitatud taotluste alusel. Kuid see ei piira ühegi asutuse õigust saada teavet vastavalt nõukogu määruse artiklile 12, juhul kui on kinni peetud käesoleva teatise punktidest 40 ja 41.

3.   EÜ KONKURENTSIEESKIRJADE JÄRJEKINDEL KOHALDAMINE
   (18)

3.1.   Koostöömehhanism (nõukogu määruse artikli 11 lõiked 4 ja 5)

| 43. | Nõukogu määruses järgitakse asutamislepingu artiklite 81 ja 82 terves ühenduses järjekindla kohaldamise eesmärki. Selles küsimuses järgivad liikmesriikide konkurentsiasutused nõukogu määruse artikli 3 lõikes 2 sisalduvat lähenemisreeglit. Vastavalt artikli 16 lõikele 2 ei saa liikmesriikide konkurentsiasutused asutamislepingu artikli 81 või 82 kohaldamisalas olevate kokkulepete, otsuste või tegevuse kohta, mille kohta on juba olemas komisjoni otsus, teha komisjoni otsusega vastuolus olevat otsust. Konkurentsiasutuste võrgustikus on komisjonil kui asutamislepingu täitmise järelevalvajal küll suurim vastutus, kuid siiski mitte ainuvastutus poliitika arendamise ja EÜ konkurentsiõiguse kohaldamise järjekindluse tagamise eest. |
| --- | --- |

43.

Nõukogu määruses järgitakse asutamislepingu artiklite 81 ja 82 terves ühenduses järjekindla kohaldamise eesmärki. Selles küsimuses järgivad liikmesriikide konkurentsiasutused nõukogu määruse artikli 3 lõikes 2 sisalduvat lähenemisreeglit. Vastavalt artikli 16 lõikele 2 ei saa liikmesriikide konkurentsiasutused asutamislepingu artikli 81 või 82 kohaldamisalas olevate kokkulepete, otsuste või tegevuse kohta, mille kohta on juba olemas komisjoni otsus, teha komisjoni otsusega vastuolus olevat otsust. Konkurentsiasutuste võrgustikus on komisjonil kui asutamislepingu täitmise järelevalvajal küll suurim vastutus, kuid siiski mitte ainuvastutus poliitika arendamise ja EÜ konkurentsiõiguse kohaldamise järjekindluse tagamise eest.

| 44. | Nõukogu määruse artikli 11 lõike 4 kohaselt peab liikmesriigi konkurentsiasutus teatama komisjonile hiljemalt 30 päeva ette sellise asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohase otsuse vastuvõtmisest, millega nõutakse rikkumise lõpetamist, võetakse vastu kohustused või tühistatakse grupierand. Selleks tuleb neil hiljemalt 30 päeva enne otsuse vastuvõtmist saata komisjonile juhtumi lühiülevaade, otsuse eelnõu või selle puudumisel mõni muu ülevaatedokument kavandatavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

44.

Nõukogu määruse artikli 11 lõike 4 kohaselt peab liikmesriigi konkurentsiasutus teatama komisjonile hiljemalt 30 päeva ette sellise asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohase otsuse vastuvõtmisest, millega nõutakse rikkumise lõpetamist, võetakse vastu kohustused või tühistatakse grupierand. Selleks tuleb neil hiljemalt 30 päeva enne otsuse vastuvõtmist saata komisjonile juhtumi lühiülevaade, otsuse eelnõu või selle puudumisel mõni muu ülevaatedokument kavandatavate meetmete kohta.

| 45. | Nõukogu määruse artikli 11 lõikes 3 sisaldub küll vaid kohustus teavitada komisjoni, kuid komisjonile teavet esitanud liikmesriigi konkurentsiasutus võib teavet jagada ka teistele võrgustiku liikmetele. |
| --- | --- |

45.

Nõukogu määruse artikli 11 lõikes 3 sisaldub küll vaid kohustus teavitada komisjoni, kuid komisjonile teavet esitanud liikmesriigi konkurentsiasutus võib teavet jagada ka teistele võrgustiku liikmetele.

| 46. | Kui liikmesriigi konkurentsiasutus teavitab nõukogu määruse artikli 11 lõike 4 kohaselt komisjoni pärast 30-päevase tähtaja möödumist, on tal õigus otsus vastu võtta vaid juhul, kui komisjon ei ole veel menetlust algatanud. Komisjon võib enne, kui liikmesriigi konkurentsiasutus teeb juhtumi kohta otsuse, esitada talle kirjalikke märkusi. Nii liikmesriigi konkurentsiasutus kui ka komisjon astuvad vajalikke samme ühenduse õigusaktide järjekindlaks kohaldamiseks (vt ka punkti 3 eespool). |
| --- | --- |

46.

Kui liikmesriigi konkurentsiasutus teavitab nõukogu määruse artikli 11 lõike 4 kohaselt komisjoni pärast 30-päevase tähtaja möödumist, on tal õigus otsus vastu võtta vaid juhul, kui komisjon ei ole veel menetlust algatanud. Komisjon võib enne, kui liikmesriigi konkurentsiasutus teeb juhtumi kohta otsuse, esitada talle kirjalikke märkusi. Nii liikmesriigi konkurentsiasutus kui ka komisjon astuvad vajalikke samme ühenduse õigusaktide järjekindlaks kohaldamiseks (vt ka punkti 3 eespool).

| 47. | Kui eriliste asjaolude tõttu tuleb riigisisene otsus vastu võtta enne 30 päeva möödumist teabe edastamisest nõukogu määruse artikli 11 lõike 4 alusel, võib liikmesriigi konkurentsiasutus paluda komisjonil kiiremini tegutseda. Siis püüab komisjon tegutseda võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

47.

Kui eriliste asjaolude tõttu tuleb riigisisene otsus vastu võtta enne 30 päeva möödumist teabe edastamisest nõukogu määruse artikli 11 lõike 4 alusel, võib liikmesriigi konkurentsiasutus paluda komisjonil kiiremini tegutseda. Siis püüab komisjon tegutseda võimalikult kiiresti.

| 48. | Ka teist liiki otsused, see tähendab kaebuste tagasilükkamise otsused, ex officio menetluse lõpetamise otsused ja otsused ajutiste meetmete võtmise kohta võivad olla tähtsad konkurentsipoliitika seisukohalt ja võrgustiku liikmed võivad olla huvitatud teabe- ja mõttevahetusest nende üle. Seepärast võivad liikmesriikide konkurentsiasutused nõukogu määruse artikli 11 lõike 5 alusel teavitada komisjoni ja koos sellega ka võrgustikku teistest juhtumitest, mille suhtes kohaldatakse EÜ konkurentsiõigust. |
| --- | --- |

48.

Ka teist liiki otsused, see tähendab kaebuste tagasilükkamise otsused, ex officio menetluse lõpetamise otsused ja otsused ajutiste meetmete võtmise kohta võivad olla tähtsad konkurentsipoliitika seisukohalt ja võrgustiku liikmed võivad olla huvitatud teabe- ja mõttevahetusest nende üle. Seepärast võivad liikmesriikide konkurentsiasutused nõukogu määruse artikli 11 lõike 5 alusel teavitada komisjoni ja koos sellega ka võrgustikku teistest juhtumitest, mille suhtes kohaldatakse EÜ konkurentsiõigust.

| 49. | Võrgustiku liikmed peaksid üksteist teavitama võrgustikule nõukogu määruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohaselt teatatud juhtumite menetlemise lõpetamisest (19). |
| --- | --- |

49.

Võrgustiku liikmed peaksid üksteist teavitama võrgustikule nõukogu määruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohaselt teatatud juhtumite menetlemise lõpetamisest (19).

3.2.   Menetluse algatamine komisjoni poolt vastavalt nõukogu määruse artikli 11 lõikele 6

| 50. | Komisjon, kellel on asutamislepingu artikli 85 lõike 1 kohaselt ülesanne tagada lepingu artiklite 81 ja 82 põhimõtete kohaldamine, vastutab Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt ühenduse konkurentsipoliitika suuna määramise ja rakendamise eest (20). Ta võib igal ajal vastu võtta asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaseid üksikotsuseid. |
| --- | --- |

50.

Komisjon, kellel on asutamislepingu artikli 85 lõike 1 kohaselt ülesanne tagada lepingu artiklite 81 ja 82 põhimõtete kohaldamine, vastutab Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt ühenduse konkurentsipoliitika suuna määramise ja rakendamise eest (20). Ta võib igal ajal vastu võtta asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaseid üksikotsuseid.

| 51. | Nõukogu määruse artikli 11 lõikes 6 on sätestatud, et kui komisjon algatab menetluse otsuse vastuvõtmiseks nõukogu määruse alusel, kaotavad liikmesriikide konkurentsiasutused pädevuse kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. See tähendab, et pärast seda, kui komisjon on algatanud menetluse, ei saa liikmesriikide konkurentsiasutused enam samale õiguslikule alusele tuginedes algatada menetlust sama(de) ettevõtja(te) sama(de) kokkuleppe (kokkulepete) või tegevus(t)e suhtes samal asjakohasel geograafilisel turul ja tooteturul. |
| --- | --- |

51.

Nõukogu määruse artikli 11 lõikes 6 on sätestatud, et kui komisjon algatab menetluse otsuse vastuvõtmiseks nõukogu määruse alusel, kaotavad liikmesriikide konkurentsiasutused pädevuse kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. See tähendab, et pärast seda, kui komisjon on algatanud menetluse, ei saa liikmesriikide konkurentsiasutused enam samale õiguslikule alusele tuginedes algatada menetlust sama(de) ettevõtja(te) sama(de) kokkuleppe (kokkulepete) või tegevus(t)e suhtes samal asjakohasel geograafilisel turul ja tooteturul.

| 52. | Menetluse algatamine komisoni poolt on ametlik toiming, (21) millega komisjon ilmutab kavatsust võtta vastu otsus vastavalt nõukogu määruse III peatükile. Komisjon võib menetluse algatada juhtumi kohta läbiviidava uurimise igas etapis. Tõsiasjast, et kaebus on esitatud komisjonile, üksi ei piisa, et liikmesriikide konkurentsiasutused kaotaksid oma pädevuse. |
| --- | --- |

52.

Menetluse algatamine komisoni poolt on ametlik toiming, (21) millega komisjon ilmutab kavatsust võtta vastu otsus vastavalt nõukogu määruse III peatükile. Komisjon võib menetluse algatada juhtumi kohta läbiviidava uurimise igas etapis. Tõsiasjast, et kaebus on esitatud komisjonile, üksi ei piisa, et liikmesriikide konkurentsiasutused kaotaksid oma pädevuse.

| 53. | Esineda võib kaks olukorda. Esiteks ei või riikide konkurentsiasutused enam juhtumit käsitleda juhul, kui komisjon on esimene konkurentsiasutus, kes algatab menetluse, võttes vastu nõukogu määruse kohase otsuse. Nõukogu määruse artikli 11 lõikes 6 on sätestatud, et kui komisjon on juba menetluse algatanud, ei või liikmesriikide konkurentsiasutused enam algatada oma menetlust asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks samade ettevõtjate kokkulepete või tegevuse suhtes samadel asjaomastel geograafilistel või kaubaturgudel. |
| --- | --- |

53.

Esineda võib kaks olukorda. Esiteks ei või riikide konkurentsiasutused enam juhtumit käsitleda juhul, kui komisjon on esimene konkurentsiasutus, kes algatab menetluse, võttes vastu nõukogu määruse kohase otsuse. Nõukogu määruse artikli 11 lõikes 6 on sätestatud, et kui komisjon on juba menetluse algatanud, ei või liikmesriikide konkurentsiasutused enam algatada oma menetlust asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks samade ettevõtjate kokkulepete või tegevuse suhtes samadel asjaomastel geograafilistel või kaubaturgudel.

| 54. | Teises võimalikus olukorras on üks või mitu liikmesriikide konkurentsiasutust teatanud nõukogu määruse artikli 11 lõike 3 kohaselt võrgustikule, et nad menetlevad teatud juhtumit. Juhtumi käsitlemise esialgsel etapil (mis soovituslikult kestab kaks kuud, vt eespool punkt 18) võib komisjon pärast asjaomaste asutustega nõupidamist algatada nõukogu määruse artikli 11 lõike 6 kohase menetluse. Komisjon kohaldab nõukogu määruse artikli 11 lõiget 6 tavaliselt vaid siis, kui juhtumi käsitlemise esialgse etapi järel tekib üks järgmistest olukordadest:






  a) | võrgustiku liikmed kavandavad samas asjas vastakaid otsuseid; |
| --- | --- | --- |

54.

Teises võimalikus olukorras on üks või mitu liikmesriikide konkurentsiasutust teatanud nõukogu määruse artikli 11 lõike 3 kohaselt võrgustikule, et nad menetlevad teatud juhtumit. Juhtumi käsitlemise esialgsel etapil (mis soovituslikult kestab kaks kuud, vt eespool punkt 18) võib komisjon pärast asjaomaste asutustega nõupidamist algatada nõukogu määruse artikli 11 lõike 6 kohase menetluse. Komisjon kohaldab nõukogu määruse artikli 11 lõiget 6 tavaliselt vaid siis, kui juhtumi käsitlemise esialgse etapi järel tekib üks järgmistest olukordadest:

a)

võrgustiku liikmed kavandavad samas asjas vastakaid otsuseid;

| b) | võrgustiku liikmed kavandavad otsust, mis on selgelt vastuolus pretsedendiõigusega; menetluse algatamist komisjoni poolt tingivad ühenduse kohtute otsuste ja komisjoni varasemate otsuste ja määrustega seatud kriteeriumid; komisjoni sekkumise tingivad vaid väga lahknevad hinnangud asjaolude kohta (näiteks turu määratlus); |
| --- | --- |

b)

võrgustiku liikmed kavandavad otsust, mis on selgelt vastuolus pretsedendiõigusega; menetluse algatamist komisjoni poolt tingivad ühenduse kohtute otsuste ja komisjoni varasemate otsuste ja määrustega seatud kriteeriumid; komisjoni sekkumise tingivad vaid väga lahknevad hinnangud asjaolude kohta (näiteks turu määratlus);

| c) | võrgu liige (liikmed) venitab (venitavad) menetlust põhjendamatult; |
| --- | --- |

c)

võrgu liige (liikmed) venitab (venitavad) menetlust põhjendamatult;

| d) | tekib vajadus vastu võtta komisjoni otsus, millega kujundada ühenduse konkurentsipoliitikat, eriti kui mitmes liikmesriigis tekib ühesugune konkurentsiprobleem, või poliitika tõhusa jõustamise tagamiseks; |
| --- | --- |

d)

tekib vajadus vastu võtta komisjoni otsus, millega kujundada ühenduse konkurentsipoliitikat, eriti kui mitmes liikmesriigis tekib ühesugune konkurentsiprobleem, või poliitika tõhusa jõustamise tagamiseks;

| e) | asjaomastel liikmesriikide konkurentsiasutustel ei ole vastuväiteid. |
| --- | --- |

e)

asjaomastel liikmesriikide konkurentsiasutustel ei ole vastuväiteid.

| 55. | Kui liikmesriigi konkurentsiasutus juba käsitleb juhtumit, selgitab komisjon talle ja teistele võrgustiku liikmetele kirjalikult nõukogu määruse artikli 11 lõike 6 rakendamise põhjuseid (22). |
| --- | --- |

55.

Kui liikmesriigi konkurentsiasutus juba käsitleb juhtumit, selgitab komisjon talle ja teistele võrgustiku liikmetele kirjalikult nõukogu määruse artikli 11 lõike 6 rakendamise põhjuseid (22).

| 56. | Komisjon teavitab võrgustikku õigel ajal oma kavatsusest kohaldada nõukogu määruse artikli 11 lõiget 6, et võrgustiku liikmetel oleks selles küsimuses võimalik taotleda kokkusaamist nõuandekomiteega enne komisjoni menetluse algust. |
| --- | --- |

56.

Komisjon teavitab võrgustikku õigel ajal oma kavatsusest kohaldada nõukogu määruse artikli 11 lõiget 6, et võrgustiku liikmetel oleks selles küsimuses võimalik taotleda kokkusaamist nõuandekomiteega enne komisjoni menetluse algust.

| 57. | Kui seda ei tingi ühenduse huvid, ei võta komisjon vastu liikmesriigi konkurentsiasutuse otsusega vastuolus olevat otsust, kui ta on saanud nõukogu määruse artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohase teabe ja komisjon ei ole asunud rakendama nõukogu määruse artikli 11 lõiget 6. |
| --- | --- |

57.

Kui seda ei tingi ühenduse huvid, ei võta komisjon vastu liikmesriigi konkurentsiasutuse otsusega vastuolus olevat otsust, kui ta on saanud nõukogu määruse artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohase teabe ja komisjon ei ole asunud rakendama nõukogu määruse artikli 11 lõiget 6.

4.   NÕUANDEKOMITEE ÜLESANDED JA TEGEVUSKORD UUE SÜSTEEMI KOHASELT

| 58. | Nõuandekomitee on foorum, millel erinevate konkurentsiasutuste eksperdid arutlevad üksikjuhtumite ja ühenduse konkurentsiõiguse üldküsimuste üle (23). |
| --- | --- |

58.

Nõuandekomitee on foorum, millel erinevate konkurentsiasutuste eksperdid arutlevad üksikjuhtumite ja ühenduse konkurentsiõiguse üldküsimuste üle (23).

4.1.   Nõustamisala

4.1.1.   Komisjoni otsused

| 59. | Nõuandekomitee arvamust küsitakse enne, kui komisjon võtab vastu nõukogu määruse artiklite 7, 8, 9, 10, 23, artikli 24 lõike 2 või artikli 29 lõike 1 kohase otsuse. Komisjon peab nõuandekomitee arvamust arvestama võimalikult suurel määral ja teavitama komiteed sellest, kuidas tema arvamust on arvestatud. |
| --- | --- |

59.

Nõuandekomitee arvamust küsitakse enne, kui komisjon võtab vastu nõukogu määruse artiklite 7, 8, 9, 10, 23, artikli 24 lõike 2 või artikli 29 lõike 1 kohase otsuse. Komisjon peab nõuandekomitee arvamust arvestama võimalikult suurel määral ja teavitama komiteed sellest, kuidas tema arvamust on arvestatud.

| 60. | Ajutisi meetmeid kehtestavate otsuste kohta annab nõuandekomitee arvamuse kiirema ja lihtsama menetluse käigus, võttes aluseks lühikese seletuskirja ja otsuse regulatiivosa. |
| --- | --- |

60.

Ajutisi meetmeid kehtestavate otsuste kohta annab nõuandekomitee arvamuse kiirema ja lihtsama menetluse käigus, võttes aluseks lühikese seletuskirja ja otsuse regulatiivosa.

4.1.2.   Liikmesriikide konkurentsiasutuste otsused

| 61. | Võrgustiku huvides on kohane, et nõuandekomitees on võimalus arutada tähtsaid juhtumeid, mida liikmesriikide konkurentsiasutused käsitlevad asutamislepingu artiklite 81 ja 82 alusel. Nõukogu määruse kohaselt on komisjonil võimalik liikmesriigi konkurentsiasutuse käsitletav juhtum esitada nõuandekomitee päevakorda. Arutelu võib taotleda nii komisjon kui ka liikmesriik. Kummalgi juhul esitab komisjon juhtumi päevakorda alles pärast asjaomaste liikmesriikide konkurentsiasutuste teavitamist. Nõuandekomitee arutelu tulemusel ei võeta vastu ametlikku otsust. |
| --- | --- |

61.

Võrgustiku huvides on kohane, et nõuandekomitees on võimalus arutada tähtsaid juhtumeid, mida liikmesriikide konkurentsiasutused käsitlevad asutamislepingu artiklite 81 ja 82 alusel. Nõukogu määruse kohaselt on komisjonil võimalik liikmesriigi konkurentsiasutuse käsitletav juhtum esitada nõuandekomitee päevakorda. Arutelu võib taotleda nii komisjon kui ka liikmesriik. Kummalgi juhul esitab komisjon juhtumi päevakorda alles pärast asjaomaste liikmesriikide konkurentsiasutuste teavitamist. Nõuandekomitee arutelu tulemusel ei võeta vastu ametlikku otsust.

| 62. | Tähtsate juhtumite puhul võib nõuandekomitee olla ülesannete jaotamise foorum. Eriti juhul, kui komisjon kavatseb kohaldada nõukogu määruse artikli 11 lõiget 6 pärast juhtumi käsitlemise esialgse etapi möödumist, võib juhtumit arutada nõuandekomitees enne, kui komisjon algatab menetluse. Nõuandekomitee võib küsimuse kohta välja anda mitteametliku avalduse. |
| --- | --- |

62.

Tähtsate juhtumite puhul võib nõuandekomitee olla ülesannete jaotamise foorum. Eriti juhul, kui komisjon kavatseb kohaldada nõukogu määruse artikli 11 lõiget 6 pärast juhtumi käsitlemise esialgse etapi möödumist, võib juhtumit arutada nõuandekomitees enne, kui komisjon algatab menetluse. Nõuandekomitee võib küsimuse kohta välja anda mitteametliku avalduse.

4.1.3.   Rakendusmeetmed, grupierandi määrused, suunised ja muud teatised (nõukogu määruse artikkel 33)

| 63. | Vastavalt asjakohastele nõukogu määrustele tuleb nõuandekomitee arvamust küsida komisjoni määruse eelnõude kohta. |
| --- | --- |

63.

Vastavalt asjakohastele nõukogu määrustele tuleb nõuandekomitee arvamust küsida komisjoni määruse eelnõude kohta.

| 64. | Lisaks määrustele võib komisjon vastu võtta ka teatisi ja suuniseid. Neist paindlikest vahenditest on kasu komisjoni poliitika selgitamiseks ja sellest teavitamiseks ning konkurentsieeskirjadele komisjoni antud tõlgenduste selgitamiseks. Nõuandekomitee arvamust küsitakse ka nende teatiste ja suuniste kohta. |
| --- | --- |

64.

Lisaks määrustele võib komisjon vastu võtta ka teatisi ja suuniseid. Neist paindlikest vahenditest on kasu komisjoni poliitika selgitamiseks ja sellest teavitamiseks ning konkurentsieeskirjadele komisjoni antud tõlgenduste selgitamiseks. Nõuandekomitee arvamust küsitakse ka nende teatiste ja suuniste kohta.

4.2.   Menetlus

4.2.1.   Tavamenetlus

| 65. | Nõuandekomitee koosolek komisjoni otsuste eelnõude arutamiseks ei toimu varem kui 14 päeva pärast seda, kui komisjon on koosolekukutsed välja saatnud. Komisjon lisab koosolekukutsele ka juhtumi lühikokkuvõtte, tähtsamate dokumentide, st juhtumi hindamiseks vajalike dokumentide loetelu ja otsuse eelnõu. Nõuandekomitee annab arvamuse komisjoni otsuse eelnõu kohta. Ühe või mitme liikme taotluse korral tuleb arvamuses esitatud seisukohti põhjendada. |
| --- | --- |

65.

Nõuandekomitee koosolek komisjoni otsuste eelnõude arutamiseks ei toimu varem kui 14 päeva pärast seda, kui komisjon on koosolekukutsed välja saatnud. Komisjon lisab koosolekukutsele ka juhtumi lühikokkuvõtte, tähtsamate dokumentide, st juhtumi hindamiseks vajalike dokumentide loetelu ja otsuse eelnõu. Nõuandekomitee annab arvamuse komisjoni otsuse eelnõu kohta. Ühe või mitme liikme taotluse korral tuleb arvamuses esitatud seisukohti põhjendada.

| 66. | Nõukogu määruses on ette nähtud võimalus, et liikmesriigid lepivad kokku koosoleku varasemas toimumises. |
| --- | --- |

66.

Nõukogu määruses on ette nähtud võimalus, et liikmesriigid lepivad kokku koosoleku varasemas toimumises.

4.2.2.   Kirjalik menetlus

| 67. | Nõukogu määruses on sätestatud kirjaliku nõupidamismenetluse kasutamise võimalus. Kui ükski liikmesriik ei esita vastuväidet, võib komisjon liikmesriikide arvamust küsida, saates neile dokumendid ja määrates kindlaks tähtaja eelnõu kohta märkuste esitamiseks. Tähtaeg ei või tavaliselt olla lühem kui 14 päeva, välja arvatud nõukogu määruse artikli 8 kohaste ajutiste meetmete puhul. Kui mõni liikmesriik seda nõuab, korraldab komisjon kokkusaamise. |
| --- | --- |

67.

Nõukogu määruses on sätestatud kirjaliku nõupidamismenetluse kasutamise võimalus. Kui ükski liikmesriik ei esita vastuväidet, võib komisjon liikmesriikide arvamust küsida, saates neile dokumendid ja määrates kindlaks tähtaja eelnõu kohta märkuste esitamiseks. Tähtaeg ei või tavaliselt olla lühem kui 14 päeva, välja arvatud nõukogu määruse artikli 8 kohaste ajutiste meetmete puhul. Kui mõni liikmesriik seda nõuab, korraldab komisjon kokkusaamise.

4.3.   Nõuandekomitee arvamuse avaldamine

| 68. | Nõuandekomitee võib soovitada oma arvamuse avaldamist. Sel juhul avaldab komisjon selle koos otsusega, võttes arvesse ettevõtjate õiguspäraseid huve kaitsta ärisaladust. |
| --- | --- |

68.

Nõuandekomitee võib soovitada oma arvamuse avaldamist. Sel juhul avaldab komisjon selle koos otsusega, võttes arvesse ettevõtjate õiguspäraseid huve kaitsta ärisaladust.

5.   LÕPPMÄRKUSED

| 69. | Käesolev teatis ei piira asutamislepingu ning esimese astme kohtu ja Euroopa Kohtu õigusnormide tõlgendamist. |
| --- | --- |

69.

Käesolev teatis ei piira asutamislepingu ning esimese astme kohtu ja Euroopa Kohtu õigusnormide tõlgendamist.

| 70. | Liikmesriikide konkurentsiasutused ja komisjon vaatavad käesoleva teatise korrapäraselt läbi. Saadud kogemuse alusel vaadatakse see teatis läbi hiljemalt kolmanda aasta lõpuks alates selle vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

70.

Liikmesriikide konkurentsiasutused ja komisjon vaatavad käesoleva teatise korrapäraselt läbi. Saadud kogemuse alusel vaadatakse see teatis läbi hiljemalt kolmanda aasta lõpuks alates selle vastuvõtmisest.

| 71. | Käesolev teatis asendab komisjoni 1997. aastal avaldatud teatise liikmesriikide konkurentsiasutuste ja komisjoni vahelise koostöö kohta asutamislepingu artiklite 81 ja 82 reguleerimisalasse kuuluvate juhtumite puhul (24). |
| --- | --- |

71.

Käesolev teatis asendab komisjoni 1997. aastal avaldatud teatise liikmesriikide konkurentsiasutuste ja komisjoni vahelise koostöö kohta asutamislepingu artiklite 81 ja 82 reguleerimisalasse kuuluvate juhtumite puhul (24).

6.   VÕRGUSTIKU TEISTE LIIKMETE AVALDUS

| 72. | Käesolevas teatises esitatud põhimõtteid järgivad ka nende liikmesriikide konkurentsiasutused, kes on alla kirjutanud käesoleva teatise lisana esitatud avaldusele. Selles avalduses tunnustavad nad käesoleva teatise põhimõtteid, sealhulgas leebema kohtlemise taotluse esitaja kaitsmise põhimõtteid, (25) ja kinnitavad nende põhimõtete järgimist. Nende asutuste loetelu avaldatakse Euroopa Komisjoni veebilehel. Loetelu ajakohastatakse vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

72.

Käesolevas teatises esitatud põhimõtteid järgivad ka nende liikmesriikide konkurentsiasutused, kes on alla kirjutanud käesoleva teatise lisana esitatud avaldusele. Selles avalduses tunnustavad nad käesoleva teatise põhimõtteid, sealhulgas leebema kohtlemise taotluse esitaja kaitsmise põhimõtteid, (25) ja kinnitavad nende põhimõtete järgimist. Nende asutuste loetelu avaldatakse Euroopa Komisjoni veebilehel. Loetelu ajakohastatakse vastavalt vajadusele.

LISA

AVALDUS SEOSES KOMISJONI TEATISEGA KOOSTÖÖ KOHTA KONKURENTSIASUTUSTE VÕRGUSTIKUS

Selleks et teha tihedat koostööd Euroopa Liidus konkurentsi kaitsmisel tarbijate huvides, allakirjutanud konkurentsiasutus:

| 1) | tunnustab põhimõtteid, mis on esitatud komisjoni teatises koostöö kohta konkurentsiasutuste võrgustikus, ning |
| --- | --- |

1)

tunnustab põhimõtteid, mis on esitatud komisjoni teatises koostöö kohta konkurentsiasutuste võrgustikus, ning

| 2) | kinnitab, et järgib kõiki neid põhimõtteid, sealhulgas leebema kohtlemise taotluse esitaja kaitsmise põhimõtteid, kõikide juhtumite puhul, mida ta menetleb või võib menetleda ja mille suhtes need põhimõtted kehtivad. |
| --- | --- |

2)

kinnitab, et järgib kõiki neid põhimõtteid, sealhulgas leebema kohtlemise taotluse esitaja kaitsmise põhimõtteid, kõikide juhtumite puhul, mida ta menetleb või võib menetleda ja mille suhtes need põhimõtted kehtivad.

| ...
  (koht) | ...
  (kuupäev) |
| --- | --- |

...

(koht)

...

(kuupäev)

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

1

(2)  Käesolevas teatises nimetatakse Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutusi ühiselt „konkurentsiasutusteks”.

2

(3)  Võrdle Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas 68/88: komisjon vs. Kreeka, EKL 1989, lk 2965 (põhjendused 23–25).

3

vs

(4)  Vt nõukogu registrist aadressil http://register.consilium.eu.int (dokument nr 15435/02 ADD 1) kättesaadav nõukogu ja komisjoni võrgustiku toimimise kohta tehtud ühisavalduse punkt 8.

4

(5)  Käesolevas teatises kasutatakse terminit „menetlus” kas konkurentsiasutuse või komisjoni läbi viidud uurimise ja/või ametlike toimingute kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu määruse kohane otsus.

5

(6)  Vt nõukogu määruse põhjendus 18.

6

(7)  Leebema kohtlemise taotluste alusel algatatud juhtumite kohta vt punkt 37 jj.

7

(8)  Artikli 11 alusel vahetatud teabe kõikidele võrgustiku liikmetele avaldamise eesmärk on sõnastatud joonealuses märkuses 4 nimetatud ühisavalduses võrgustiku toimimise kohta.

8

(9)  Vaata komisjoni teatis kaebuste kohta.

9

(10)  Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas 85/87: Dow Benelux, EKL 1989, lk 3137 (põhjendused 17–20).

10

(11)  Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas 374/87: Orkem, EKL 1989, lk 3283, ja Esimese Astme Kohtu otsus kohtuasjas T-112/98: Mannesmannröhren-Werke AG, EKL 2001, lk II-729.

11

(12)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2004 (ELT L 123, 27.4.2004).

12

(13)  EÜT C 45, 19.2.2002, lk 3, punkt 3.

13

(14)  Käesolevas teatises kasutatakse terminit „leebem kohtlemine” kõikide selliste programmide (kaasa arvatud komisjoni programmide) kohta, mille raames pakutakse karistusest vabastamist või muidu neile määratavast karistusest oluliselt väiksem karistus nendele kartellis osalenutele, kes vabatahtlikult esitavad enne juhtumi uurimist või selle käigus kartelli kohta teatud kriteeriumidele vastavat teavet. See termin ei hõlma karistuse vähendamist muudel põhjustel. Komisjon avaldab oma veebilehel nende konkurentsiasutuste nimekirja, kes kasutavad leebema kohtlemise süsteemi.

14

(15)  Vt eespool punktid 8–15.

15

(16)  Ka teavet, mis on edastatud teavet saavalt asutuselt nõukogu määruse artiklis 20 või 21 sätestatud abi saamiseks või uurimise või muu faktide tuvastamise toimingu läbiviimiseks vastavalt nõukogu määruse artiklile 22, võib kasutada üksnes nende artiklite rakendamise eesmärgil.

16

(17)  Vt punkt 17.

17

(18)  Nõukogu määruse artikliga 15 on konkurentsiasutustele ja komisjonile antud õigus asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel esitada kohtumenetluse käigus kirjalikke ja kohtu loal ka suulisi ütlusi. See on väga tähtis vahend ühenduse eeskirjade järjekindlaks rakendamiseks. Selle õiguse teostamisel teevad konkurentsiasutused ja komisjon tihedat koostööd.

18

(19)  Vt joonealuses märkuses 4 nimetatud võrgustiku toimimise kohta tehtud ühisavalduse punkt 24.

19

(20)  Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-344/98: Masterfoods Ltd, EKL 2000, lk I-11369.

20

(21)  Euroopa Kohus on selle mõiste määratlenud kohtuasjas 48/72: SA Brasserie de Haecht (EKL 1973, lk 77) järgmiselt: „määruse nr 17 artikli 9 tähenduses menetluse algatamiseks tuleb komisjonil vastu võtta õigusakt, mis tõendab ta kavatsust võtta juhtumi kohta vastu otsus.”

21

(22)  Vt joonealuses märkuses 4 nimetatud ühisavalduse punkt 22.

22

(23)  Vastavalt nõukogu määruse artikli 14 lõikele 2 võivad liikmesriigid horisontaalküsimuste, nagu grupierandi määrusega antud erandid ja suunised, arutamise korral määrata nõuandekomiteesse veel ühe konkurentsiasjades pädeva esindaja, kes ei pea olema konkurentsiasutuse töötaja.

23

(24)  EÜT C 313, 15.10.1997, lk 3.

24

(25)  Vt põhjendus 37 jj.

25

---