# Uradni list L 56/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 56 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6128. februar 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 56

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6128. februar 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba komisije (EU) 2018/295 z dne 15. decembra 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 44/2014 v zvezi z zahtevami za konstrukcijo vozil in splošnimi zahtevami ter spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 134/2014 v zvezi z zahtevami za okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema za odobritev dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/296 z dne 27. februarja 2018 o neodobritvi aktivne snovi izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (
  1
  ) | 31 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2018/297 z dne 20. februarja 2018 o imenovanju predsednika Vojaškega odbora Evropske unije | 33 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2018/298 z dne 26. februarja 2018 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 34 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2018/299 z dne 26. februarja 2018 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 46 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/300 z dne 11. januarja 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 51) | 60 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/301 z dne 26. februarja 2018 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2017/926 o potrditvi obračunov plačilnih agencij držav članic v zvezi z odhodki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunsko leto 2016
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1078) | 62 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba komisije (EU) 2018/295 z dne 15. decembra 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 44/2014 v zvezi z zahtevami za konstrukcijo vozil in splošnimi zahtevami ter spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 134/2014 v zvezi z zahtevami za okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema za odobritev dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/296 z dne 27. februarja 2018 o neodobritvi aktivne snovi izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (
  1
  )

Reynoutria sachalinensis

1

31

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2018/297 z dne 20. februarja 2018 o imenovanju predsednika Vojaškega odbora Evropske unije

33

*

Sklep Sveta (SZVP) 2018/298 z dne 26. februarja 2018 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

34

*

Sklep Sveta (SZVP) 2018/299 z dne 26. februarja 2018 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

46

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/300 z dne 11. januarja 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 51)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 51)

60

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/301 z dne 26. februarja 2018 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2017/926 o potrditvi obračunov plačilnih agencij držav članic v zvezi z odhodki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunsko leto 2016
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1078)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1078)

62

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 ( UL L 175, 7.7.2017 ) | 66 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 ( UL L 175, 7.7.2017 )

( UL L 175, 7.7.2017 )

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/295

z dne 15. decembra 2017

o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 44/2014 v zvezi z zahtevami za konstrukcijo vozil in splošnimi zahtevami ter spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 134/2014 v zvezi z zahtevami za okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema za odobritev dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (1) ter zlasti člena 18(3), člena 21(5) in člena 23(12) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o obsežni študiji o vplivu okoljskega standarda Euro 5 za vozila kategorije L (2) v skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) št. 168/2013 ter ob upoštevanju težav, s katerimi so se soočali homologacijski organi in zainteresirane strani pri uporabi Uredbe (EU) št. 168/2013, Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 44/2014 (3) in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 134/2014 (4), bi bilo treba v delegiranih uredbah uvesti nekatere spremembe in pojasnila, da se zagotovi njihova nemotena uporaba. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o obsežni študiji o vplivu okoljskega standarda Euro 5 za vozila kategorije L (2) v skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) št. 168/2013 ter ob upoštevanju težav, s katerimi so se soočali homologacijski organi in zainteresirane strani pri uporabi Uredbe (EU) št. 168/2013, Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 44/2014 (3) in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 134/2014 (4), bi bilo treba v delegiranih uredbah uvesti nekatere spremembe in pojasnila, da se zagotovi njihova nemotena uporaba.

| (2) | Da se zagotovi učinkovito delovanje homologacijskega sistema EU za vozila kategorije L, bi bilo treba tehnične zahteve in preskusne postopke iz delegiranih uredb (EU) št. 44/2014 in (EU) št. 134/2014 nenehno izboljševati in prilagajati tehničnemu napredku. |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovi učinkovito delovanje homologacijskega sistema EU za vozila kategorije L, bi bilo treba tehnične zahteve in preskusne postopke iz delegiranih uredb (EU) št. 44/2014 in (EU) št. 134/2014 nenehno izboljševati in prilagajati tehničnemu napredku.

| (3) | Priloga IV k Delegirani uredbi (EU) št. 44/2014 vsebuje enačbo, ki se uporablja za preverjanje skladnosti proizvedenih vozil, sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot s homologiranim tipom. Da se zagotovi jasnost, bi bilo treba enačbo spremeniti. Prilogo XII k Delegirani uredbi (EU) št. 44/2014 bi bilo treba spremeniti, kar zadeva čas delovanja motorja za zaznavanje neuspelih vžigov, da se zagotovi, da so naložene zahteve tehnično izvedljive. Prilogo XII bi bilo prav tako treba spremeniti, da se omogoči tehnična nadgradnja na nove standarde, razvite za vmesnik med splošnim pregledovalnikom in vozilom v zvezi s sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD). Dodatek 2 k Prilogi XII bi bilo treba spremeniti, da se pojasni več elementov, ki se spremljajo v zvezi z zahtevami OBD iz navedenega dodatka. V Prilogi XII bi bilo treba vstaviti nove dodatke, da se zagotovi pravilno izvajanje razmerij učinkovitosti med uporabo. |
| --- | --- |

(3)

Priloga IV k Delegirani uredbi (EU) št. 44/2014 vsebuje enačbo, ki se uporablja za preverjanje skladnosti proizvedenih vozil, sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot s homologiranim tipom. Da se zagotovi jasnost, bi bilo treba enačbo spremeniti. Prilogo XII k Delegirani uredbi (EU) št. 44/2014 bi bilo treba spremeniti, kar zadeva čas delovanja motorja za zaznavanje neuspelih vžigov, da se zagotovi, da so naložene zahteve tehnično izvedljive. Prilogo XII bi bilo prav tako treba spremeniti, da se omogoči tehnična nadgradnja na nove standarde, razvite za vmesnik med splošnim pregledovalnikom in vozilom v zvezi s sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD). Dodatek 2 k Prilogi XII bi bilo treba spremeniti, da se pojasni več elementov, ki se spremljajo v zvezi z zahtevami OBD iz navedenega dodatka. V Prilogi XII bi bilo treba vstaviti nove dodatke, da se zagotovi pravilno izvajanje razmerij učinkovitosti med uporabo.

| (4) | Nekatere enačbe iz prilog II, III in IV k Delegirani uredbi (EU) št. 134/2014 bi bilo treba prilagoditi, da se zagotovi večja jasnost. Prilogo VI k navedeni delegirani uredbi bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi pravilna uporaba preskusnih zahtev v zvezi z vzdržljivostjo naprav za uravnavanje onesnaževanja. Zahteve glede razvrščanja iz standardnega cestnega cikla za vozila kategorije L (SRC-LeCV) v Prilogi VI bi bilo treba prilagoditi, da se zagotovi pravilna uporaba navedenih zahtev med preskušanjem. Uporabo cikla števila prevoženih kilometrov (AMA) iz Priloge VI za vozila razreda III bi bilo v skladu z zaključki obsežne študije o vplivu na okolje treba postopoma opustiti. Prilogo VI bi bilo prav tako treba spremeniti, da se omogoči uporaba staranja na preskusni napravi kot alternative dejanskemu fizičnemu preskušanju vzdržljivosti z doseganjem celotnega ali delnega števila prevoženih kilometrov. |
| --- | --- |

(4)

Nekatere enačbe iz prilog II, III in IV k Delegirani uredbi (EU) št. 134/2014 bi bilo treba prilagoditi, da se zagotovi večja jasnost. Prilogo VI k navedeni delegirani uredbi bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi pravilna uporaba preskusnih zahtev v zvezi z vzdržljivostjo naprav za uravnavanje onesnaževanja. Zahteve glede razvrščanja iz standardnega cestnega cikla za vozila kategorije L (SRC-LeCV) v Prilogi VI bi bilo treba prilagoditi, da se zagotovi pravilna uporaba navedenih zahtev med preskušanjem. Uporabo cikla števila prevoženih kilometrov (AMA) iz Priloge VI za vozila razreda III bi bilo v skladu z zaključki obsežne študije o vplivu na okolje treba postopoma opustiti. Prilogo VI bi bilo prav tako treba spremeniti, da se omogoči uporaba staranja na preskusni napravi kot alternative dejanskemu fizičnemu preskušanju vzdržljivosti z doseganjem celotnega ali delnega števila prevoženih kilometrov.

| (5) | Eden od ukrepov proti prekomernim emisijam ogljikovodikov iz vozil kategorije L je omejitev emisij zaradi izhlapevanja iz navedenih vozil. V ta namen Priloga VI(C) k Uredbi (EU) št. 168/2013 določa mejne vrednosti za maso ogljikovodikov za vozila kategorij L3e, L4e, L5e-A, L6e-A in L7e-A. Emisije zaradi izhlapevanja iz navedenih vozil se merijo med homologacijo. Ena od zahtev preskusa tipa IV v neprepustni komori za določitev emisij zaradi izhlapevanja (preskus SHED) je vgraditev hitro starane posode z aktivnim ogljem ali uporaba aditivnega faktorja poslabšanja ob vgraditvi starane posode z aktivnim ogljem. Obsežna študija o vplivu na okolje je preučila, ali je stroškovno učinkovito, da se preskus SHED uporabi za vozila kategorij L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B in L7e-C. Ker so rezultati študije pokazali, da navedena metoda ni stroškovno učinkovita, bi bilo treba Prilogo V k Delegirani uredbi (EU) št. 134/2014 spremeniti, da se proizvajalcem vozil kategorij L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B in L7e-C omogoči stalna uporaba že vzpostavljene alternativne in bolj stroškovno učinkovite metode preskusa prepustnosti iz okoljskega standarda Euro 5. |
| --- | --- |

(5)

Eden od ukrepov proti prekomernim emisijam ogljikovodikov iz vozil kategorije L je omejitev emisij zaradi izhlapevanja iz navedenih vozil. V ta namen Priloga VI(C) k Uredbi (EU) št. 168/2013 določa mejne vrednosti za maso ogljikovodikov za vozila kategorij L3e, L4e, L5e-A, L6e-A in L7e-A. Emisije zaradi izhlapevanja iz navedenih vozil se merijo med homologacijo. Ena od zahtev preskusa tipa IV v neprepustni komori za določitev emisij zaradi izhlapevanja (preskus SHED) je vgraditev hitro starane posode z aktivnim ogljem ali uporaba aditivnega faktorja poslabšanja ob vgraditvi starane posode z aktivnim ogljem. Obsežna študija o vplivu na okolje je preučila, ali je stroškovno učinkovito, da se preskus SHED uporabi za vozila kategorij L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B in L7e-C. Ker so rezultati študije pokazali, da navedena metoda ni stroškovno učinkovita, bi bilo treba Prilogo V k Delegirani uredbi (EU) št. 134/2014 spremeniti, da se proizvajalcem vozil kategorij L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B in L7e-C omogoči stalna uporaba že vzpostavljene alternativne in bolj stroškovno učinkovite metode preskusa prepustnosti iz okoljskega standarda Euro 5.

| (6) | Na podlagi obsežne študije o vplivu na okolje je Komisija sklenila, da bi bilo treba matematični postopek za preverjanje izpolnjevanja zahtev trajnosti iz člena 23(3) Uredbe (EU) št. 168/2013 do leta 2025 postopoma opustiti. Študija je pokazala, da navedeni teoretični postopek ne zagotavlja, da so zahteve trajnosti iz Uredbe (EU) št. 168/2013 v resnici izpolnjene. Za ublažitev učinkov postopnega opuščanja navedene metode je v študiji predlagano, da se uvede postopek staranja na preskusni napravi kot alternativni postopek dejanskemu preskušanju vzdržljivosti z doseganjem celotnega ali delnega števila prevoženih kilometrov. Staranje na preskusni napravi je uveljavljen postopek, ki se pogosto uporablja za vozila s področja uporabe Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Prilogo VI k Delegirani uredbi (EU) št. 134/2014 bi bilo treba spremeniti, da se uvede postopek staranja na preskusni napravi, ki izhaja iz zahtev iz Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (6) in Pravilnika UN/ECE št. 83 (7) ter je prilagojen potrebnim zahtevam za vozila kategorije L. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi obsežne študije o vplivu na okolje je Komisija sklenila, da bi bilo treba matematični postopek za preverjanje izpolnjevanja zahtev trajnosti iz člena 23(3) Uredbe (EU) št. 168/2013 do leta 2025 postopoma opustiti. Študija je pokazala, da navedeni teoretični postopek ne zagotavlja, da so zahteve trajnosti iz Uredbe (EU) št. 168/2013 v resnici izpolnjene. Za ublažitev učinkov postopnega opuščanja navedene metode je v študiji predlagano, da se uvede postopek staranja na preskusni napravi kot alternativni postopek dejanskemu preskušanju vzdržljivosti z doseganjem celotnega ali delnega števila prevoženih kilometrov. Staranje na preskusni napravi je uveljavljen postopek, ki se pogosto uporablja za vozila s področja uporabe Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Prilogo VI k Delegirani uredbi (EU) št. 134/2014 bi bilo treba spremeniti, da se uvede postopek staranja na preskusni napravi, ki izhaja iz zahtev iz Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (6) in Pravilnika UN/ECE št. 83 (7) ter je prilagojen potrebnim zahtevam za vozila kategorije L.

| (7) | Delegirano uredbo (EU) št. 44/2014 in Delegirano uredbo (EU) št. 134/2014 bi bilo treba spremeniti hkrati, da se omogoči pravilno izvajanje okoljskega standarda Euro 5 za vsa zadevna vozila kategorije L, kot je navedeno v preglednici v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 168/2013. |
| --- | --- |

(7)

Delegirano uredbo (EU) št. 44/2014 in Delegirano uredbo (EU) št. 134/2014 bi bilo treba spremeniti hkrati, da se omogoči pravilno izvajanje okoljskega standarda Euro 5 za vsa zadevna vozila kategorije L, kot je navedeno v preglednici v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 168/2013.

| (8) | Delegirano uredbo (EU) št. 44/2014 in Delegirano uredbo (EU) št. 134/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Delegirano uredbo (EU) št. 44/2014 in Delegirano uredbo (EU) št. 134/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Delegirane uredbe (EU) št. 44/2014

Delegirana uredba (EU) št. 44/2014 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se točka 42 nadomesti z naslednjim:






  „(42) | ‚vozni cikel‘ pomeni preskusni cikel, ki je sestavljen iz vklopa stikala motorja, vožnje, pri kateri se odkrijejo morebitne napake, in izklopa stikala motorja;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se točka 42 nadomesti z naslednjim:

„(42)

‚vozni cikel‘ pomeni preskusni cikel, ki je sestavljen iz vklopa stikala motorja, vožnje, pri kateri se odkrijejo morebitne napake, in izklopa stikala motorja;“;

| (2) | prilogi IV in XII se spremenita v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

prilogi IV in XII se spremenita v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Spremembe Delegirane uredbe (EU) št. 134/2014

Priloge II do VI, Priloga VIII in Priloga X k Delegirani uredbi (EU) št. 134/2014 se spremenijo v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 60, 2.3.2013, str. 52.

1

(2)  Poročilo o študiji: „Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles“ (Študija o vplivu okoljskega standarda Euro 5 za vozila kategorije L), EU-Books (ET-04-17-619-EN-N).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 44/2014 z dne 21. novembra 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za konstrukcijo vozil in splošnimi zahtevami za odobritev dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 25, 28.1.2014, str. 1).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 134/2014 z dne 16. decembra 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema ter o spremembi njene Priloge V (UL L 53, 21.2.2014, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 199, 28.7.2008, str. 1).

6

(7)  Pravilnik št. 83 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil v zvezi z emisijami onesnaževal glede na zahteve za gorivo [2015/1038] (UL L 172, 3.7.2015, str. 1).

7

---

PRILOGA I

Spremembe Delegirane uredbe (EU) št. 44/2014

Prilogi IV in XII k Delegirani uredbi (EU) št. 44/2014 se spremenita:

| 1. | V Prilogi IV se točke 4.1.1.3.1.1.1.1.1, 4.1.1.3.1.1.1.1.2 in 4.1.1.3.1.1.1.1.3 nadomestijo z naslednjim:






  „4.1.1.3.1.1.1.1.1 | Če se uporablja metoda vzdržljivosti, določena v členu 23(3)(a) Uredbe (EU) št. 168/2013, se faktorji poslabšanja izračunajo iz rezultatov preskusa emisij tipa I do celotnega števila prevoženih kilometrov in vključno z njim, kot je navedeno v Prilogi VII(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in v skladu z linearno metodo izračuna iz točke 4.1.1.3.1.1.1.1.2, pri čemer se izračuna vrednost naklona in odseka za vsako sestavino emisije. Rezultati emisij onesnaževal za skladnost proizvodnje se izračunajo po enačbi:

  Enačba 4-1:

  Yfull = a (Xfull – XCoP) + YCoP
  pri čemer je:







  a | = | vrednost naklona ((mg/km)/km), ugotovljena po preskusu tipa V iz Priloge V(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| XFull | = | število prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti (km) iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013; |
| XCoP | = | število prevoženih kilometrov vozila, ki se uporablja pri preskušanju skladnosti proizvodnje, pri preskusu skladnosti proizvodnje tipa I; |
| Yfull | = | rezultat emisij skladnosti proizvodnje na sestavino emisije onesnaževal v mg/km. Povprečni rezultati skladnosti proizvodnje so nižji od mejnih vrednosti emisij onesnaževal, določenih v Prilogi VI(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013; |
| YCoP | = | rezultati preskusa emisij onesnaževal (THC, CO, NOx, NMHC in po potrebi emisije delcev (PM)) na sestavino emisije pri preskusu tipa I z vozilom, ki se uporablja pri preskušanju skladnosti proizvodnje. |

1.

V Prilogi IV se točke 4.1.1.3.1.1.1.1.1, 4.1.1.3.1.1.1.1.2 in 4.1.1.3.1.1.1.1.3 nadomestijo z naslednjim:

„4.1.1.3.1.1.1.1.1

Enačba 4-1:

Yfull = a (Xfull – XCoP) + YCoP

pri čemer je:

a

=

vrednost naklona ((mg/km)/km), ugotovljena po preskusu tipa V iz Priloge V(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013;

XFull

=

število prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti (km) iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013;

XCoP

=

število prevoženih kilometrov vozila, ki se uporablja pri preskušanju skladnosti proizvodnje, pri preskusu skladnosti proizvodnje tipa I;

Yfull

=

rezultat emisij skladnosti proizvodnje na sestavino emisije onesnaževal v mg/km. Povprečni rezultati skladnosti proizvodnje so nižji od mejnih vrednosti emisij onesnaževal, določenih v Prilogi VI(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013;

YCoP

=

rezultati preskusa emisij onesnaževal (THC, CO, NOx, NMHC in po potrebi emisije delcev (PM)) na sestavino emisije pri preskusu tipa I z vozilom, ki se uporablja pri preskušanju skladnosti proizvodnje.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.2 | Če se uporablja metoda vzdržljivosti, določena v členu 23(3)(b) Uredbe (EU) št. 168/2013, je trend poslabšanja sestavljen iz vrednosti naklona a, kot je prikazano v točki 4.1.1.3.1.1.1.1.1, na sestavino emisije, izračunano za skladnost s preskusom tipa V iz Priloge V(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013. Za izračun rezultata emisij skladnosti proizvodnje na sestavino emisije onesnaževal (Yfull) se uporablja enačba 4-1. |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.2

| 4.1.1.3.1.1.1.1.3 | Če se uporablja metoda vzdržljivosti, določena v členu 23(3)(c) Uredbe (EU) št. 168/2013, se stalni faktorji poslabšanja, določeni v Prilogi VII(B) k Uredbi (EU) št. 168/2013, pomnožijo z rezultatom preskusa tipa I za vozilo, ki se uporablja pri preskušanju skladnosti proizvodnje (Ycop), da se izračuna povprečni rezultat emisij skladnosti proizvodnje na sestavino emisije onesnaževal (Yfull).“. |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.3

| 2. | Priloga XII se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednja točka 3.2.3:
  3.2.3   Poslabšanje ali napake se lahko ugotovijo tudi izven voznega cikla (npr. po zaustavitvi motorja).“; |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga XII se spremeni:

(a)

vstavi se naslednja točka 3.2.3:

3.2.3   Poslabšanje ali napake se lahko ugotovijo tudi izven voznega cikla (npr. po zaustavitvi motorja).“;

| (b) | točka 3.3.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „3.3.2.2   Neuspeli vžig v motorju
  Prisotnost neuspelih vžigov na področju delovanja motorja, omejenem z:






  (a) | mejno vrednostjo pri nizki vrtilni frekvenci: najnižjo vrtilno frekvenco 2 500 min– 1 ali običajno vrtilno frekvenco v prostem teku + 1 000 min– 1, kar je nižje; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 3.3.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„3.3.2.2   Neuspeli vžig v motorju

Prisotnost neuspelih vžigov na področju delovanja motorja, omejenem z:

(a)

mejno vrednostjo pri nizki vrtilni frekvenci: najnižjo vrtilno frekvenco 2 500 min– 1 ali običajno vrtilno frekvenco v prostem teku + 1 000 min– 1, kar je nižje;

| (b) | mejno vrednostjo pri visoki vrtilni frekvenci: najvišjo vrtilno frekvenco 8 000 min– 1 ali vrtilno frekvenco, ki je za 1 000 min– 1 višja od najvišje vrtilne frekvence, dosežene med ciklom preskusa tipa I, ali najvišjo konstrukcijsko dovoljeno vrtilno frekvenco motorja minus 500 min– 1, kar je nižje; |
| --- | --- |

(b)

mejno vrednostjo pri visoki vrtilni frekvenci: najvišjo vrtilno frekvenco 8 000 min– 1 ali vrtilno frekvenco, ki je za 1 000 min– 1 višja od najvišje vrtilne frekvence, dosežene med ciklom preskusa tipa I, ali najvišjo konstrukcijsko dovoljeno vrtilno frekvenco motorja minus 500 min– 1, kar je nižje;

| (c) | krivuljo, ki združuje naslednje točke delovanja motorja:






  (i) | točko na mejni vrednosti pri nizki vrtilni frekvenci iz točke (a), če je podtlak v razdelilniku sesalne cevi pri 3,3 kPa nižji od tistega na krivulji pozitivnega navora; |
| --- | --- | --- |

(c)

krivuljo, ki združuje naslednje točke delovanja motorja:

(i)

točko na mejni vrednosti pri nizki vrtilni frekvenci iz točke (a), če je podtlak v razdelilniku sesalne cevi pri 3,3 kPa nižji od tistega na krivulji pozitivnega navora;

| (ii) | točko na mejni vrednosti pri visoki vrtilni frekvenci iz točke (b), če je podtlak v razdelilniku sesalne cevi pri 13,3 kPa nižji od tistega na krivulji pozitivnega navora. |
| --- | --- |

(ii)

točko na mejni vrednosti pri visoki vrtilni frekvenci iz točke (b), če je podtlak v razdelilniku sesalne cevi pri 13,3 kPa nižji od tistega na krivulji pozitivnega navora.

Področje delovanja motorja za zaznavanje neuspelih vžigov je prikazano na sliki 10-1.

Slika 10-1

Področje delovanja motorja za zaznavanje neuspelih vžigov

Min. (nazivna vrtilna frekvenca v prostem teku + 1 000 vrt./min, 2 500 vrt./min)

Min. (največja vrtilna frekvenca motorja pri WTMC + 1 000 vrt./min, 8 000 vrt./min, največja nazivna vrtilna frekvenca motorja – 500 vrt./min

13,3 kPa

3,3 kPa

Krivulja poz. navora

| (c) | vstavi se naslednja točka 3.10:
  3.10   Dodatne določbe za vozila s strategijami zaustavitve motorja
  3.10.1   Vozni cikel
  3.10.1.1   Samodejni ponovni zagon motorja na ukaz krmilnega sistema motorja po zaustavitvi motorja se lahko šteje za nov vozni cikel ali za nadaljevanje trenutnega voznega cikla.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka 3.10:

3.10   Dodatne določbe za vozila s strategijami zaustavitve motorja

3.10.1   Vozni cikel

3.10.1.1   Samodejni ponovni zagon motorja na ukaz krmilnega sistema motorja po zaustavitvi motorja se lahko šteje za nov vozni cikel ali za nadaljevanje trenutnega voznega cikla.“;

| (d) | Dodatek 1 se spremeni:






  (1) | točka 3.2 se nadomesti z naslednjim:
  3.2   Če je mogoče, se poleg zahtevanih informacij iz zamrznjenih nizov na zahtevo prek serijskega vmesnika standardnega diagnostičnega konektorja pošljejo tudi naslednji signali, če so informacije na voljo vgrajenemu računalniku ali se lahko določijo z informacijami, ki jih ima vgrajeni računalnik: diagnostične kode težav, temperatura hladilne tekočine motorja, stanje sistema za nadzor goriva (regulirano ali neregulirano delovanje, drugo), uravnavanje goriva, nastavitev predvžiga, temperatura vsesanega zraka, tlak zraka v sesalnem razdelilniku, količina pretoka zraka, vrtilna frekvenca motorja, izhodna vrednost senzorja za položaj lopute za zrak, stanje sekundarnega zraka (v zgornjem ali spodnjem toku ali okolju), izračunana vrednost obremenitve, hitrost vozila in tlak goriva.
  Signali so v standardnih enotah, ki temeljijo na specifikacijah iz točke 3.7. Dejanski signali so jasno ločeni od privzetih vrednosti ali signalov, ki javljajo zasilne postopke.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

Dodatek 1 se spremeni:

(1)

točka 3.2 se nadomesti z naslednjim:

3.2   Če je mogoče, se poleg zahtevanih informacij iz zamrznjenih nizov na zahtevo prek serijskega vmesnika standardnega diagnostičnega konektorja pošljejo tudi naslednji signali, če so informacije na voljo vgrajenemu računalniku ali se lahko določijo z informacijami, ki jih ima vgrajeni računalnik: diagnostične kode težav, temperatura hladilne tekočine motorja, stanje sistema za nadzor goriva (regulirano ali neregulirano delovanje, drugo), uravnavanje goriva, nastavitev predvžiga, temperatura vsesanega zraka, tlak zraka v sesalnem razdelilniku, količina pretoka zraka, vrtilna frekvenca motorja, izhodna vrednost senzorja za položaj lopute za zrak, stanje sekundarnega zraka (v zgornjem ali spodnjem toku ali okolju), izračunana vrednost obremenitve, hitrost vozila in tlak goriva.

Signali so v standardnih enotah, ki temeljijo na specifikacijah iz točke 3.7. Dejanski signali so jasno ločeni od privzetih vrednosti ali signalov, ki javljajo zasilne postopke.“;

| (2) | točke 3.11, 3.12 in 3.13 se nadomestijo z naslednjim:
  3.11   Ko se zazna okvara, jo proizvajalec opredeli z ustrezno kodo okvare, ki je v skladu s tistimi iz standarda ISO 15031-6:2010 „Cestna vozila – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 6: opredelitve diagnostičnih kod težav“, povezanih s „sistemom diagnostičnih kod težav, ki so povezane z emisijami“. Če to ni mogoče, lahko proizvajalec uporabi diagnostične kode težav iz standarda ISO DIS 15031-6:2010. Druga možnost je, da se kode okvar zberejo in poročajo v skladu s standardom ISO 14229:2006. Kode okvar so v celoti dostopne s standardno diagnostično opremo, ki je skladna s točko 3.9.
  Proizvajalec vozila zagotovi nacionalnemu organu za standardizacijo podrobnosti o vseh diagnostičnih podatkih, povezanih z emisijami, npr. PID, ID nadzora OBD, Test ID, ki niso opredeljeni v standardih ISO 15031-5:2011 ali ISO 14229:2006, vendar so povezani s to uredbo.
  3.12   Vmesnik za povezavo med vozilom in diagnostično preskuševalno napravo je standarden in izpolnjuje zahteve standarda ISO 19689:2016 „Motorna kolesa in mopedi – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko – Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi: specifikacije in uporaba“ ali standarda ISO 15031-3:2004 „Cestna vozila – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 3: Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi: specifikacije in uporaba“. Najbolje je, da je nameščen pod sedežem. O katerem koli drugem položaju diagnostičnega konektorja se proizvajalec dogovori s homologacijskim organom, tak položaj pa je hitro dostopen servisnemu osebju, vendar zaščiten pred nedovoljenimi spremembami neusposobljenega osebja. Položaj vmesnika za povezavo je jasno naveden v priročniku za uporabo.
  3.13   Dokler se na vozilu ne uporablja sistem OBD faze II za vozila kategorije L, se na zahtevo proizvajalca vozila lahko namesti drug vmesnik za povezavo. Kjer je nameščen tak alternativni vmesnik za povezavo, proizvajalec vozila omogoči brezplačen dostop do podatkov o konfiguraciji kontaktnih nožic proizvajalcu preskusne opreme. Proizvajalec vozila zagotovi adapter, ki omogoča povezavo s splošnim pregledovalnikom. Tak adapter je primerne kakovosti za uporabo v strokovno usposobljeni delavnici. Na zahtevo se na nediskriminatoren način zagotovi vsem neodvisnim izvajalcem. Proizvajalci lahko za ta adapter zaračunajo razumno in sorazmerno ceno, pri čemer upoštevajo dodatne stroške, ki jih zaradi take odločitve proizvajalca nosi stranka. Vmesnik za povezavo in adapter ne smeta vključevati nobenih posebnih konstrukcijskih elementov, za katere bi se pred uporabo zahtevala potrditev veljavnosti ali certificiranje ali ki bi preprečili izmenjavo podatkov o vozilu pri uporabi splošnega pregledovalnika.“; |
| --- | --- |

(2)

točke 3.11, 3.12 in 3.13 se nadomestijo z naslednjim:

3.11   Ko se zazna okvara, jo proizvajalec opredeli z ustrezno kodo okvare, ki je v skladu s tistimi iz standarda ISO 15031-6:2010 „Cestna vozila – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 6: opredelitve diagnostičnih kod težav“, povezanih s „sistemom diagnostičnih kod težav, ki so povezane z emisijami“. Če to ni mogoče, lahko proizvajalec uporabi diagnostične kode težav iz standarda ISO DIS 15031-6:2010. Druga možnost je, da se kode okvar zberejo in poročajo v skladu s standardom ISO 14229:2006. Kode okvar so v celoti dostopne s standardno diagnostično opremo, ki je skladna s točko 3.9.

Proizvajalec vozila zagotovi nacionalnemu organu za standardizacijo podrobnosti o vseh diagnostičnih podatkih, povezanih z emisijami, npr. PID, ID nadzora OBD, Test ID, ki niso opredeljeni v standardih ISO 15031-5:2011 ali ISO 14229:2006, vendar so povezani s to uredbo.

3.12   Vmesnik za povezavo med vozilom in diagnostično preskuševalno napravo je standarden in izpolnjuje zahteve standarda ISO 19689:2016 „Motorna kolesa in mopedi – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko – Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi: specifikacije in uporaba“ ali standarda ISO 15031-3:2004 „Cestna vozila – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 3: Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi: specifikacije in uporaba“. Najbolje je, da je nameščen pod sedežem. O katerem koli drugem položaju diagnostičnega konektorja se proizvajalec dogovori s homologacijskim organom, tak položaj pa je hitro dostopen servisnemu osebju, vendar zaščiten pred nedovoljenimi spremembami neusposobljenega osebja. Položaj vmesnika za povezavo je jasno naveden v priročniku za uporabo.

3.13   Dokler se na vozilu ne uporablja sistem OBD faze II za vozila kategorije L, se na zahtevo proizvajalca vozila lahko namesti drug vmesnik za povezavo. Kjer je nameščen tak alternativni vmesnik za povezavo, proizvajalec vozila omogoči brezplačen dostop do podatkov o konfiguraciji kontaktnih nožic proizvajalcu preskusne opreme. Proizvajalec vozila zagotovi adapter, ki omogoča povezavo s splošnim pregledovalnikom. Tak adapter je primerne kakovosti za uporabo v strokovno usposobljeni delavnici. Na zahtevo se na nediskriminatoren način zagotovi vsem neodvisnim izvajalcem. Proizvajalci lahko za ta adapter zaračunajo razumno in sorazmerno ceno, pri čemer upoštevajo dodatne stroške, ki jih zaradi take odločitve proizvajalca nosi stranka. Vmesnik za povezavo in adapter ne smeta vključevati nobenih posebnih konstrukcijskih elementov, za katere bi se pred uporabo zahtevala potrditev veljavnosti ali certificiranje ali ki bi preprečili izmenjavo podatkov o vozilu pri uporabi splošnega pregledovalnika.“;

| (3) | točka 4.1.4 se nadomesti z naslednjim:
  4.1.4   Če je v skladu z zahtevami iz te priloge vozilo opremljeno z določeno nadzorno napravo M, je od 1. januarja 2024 IUPRM večji od ali enak 0,1 za vse nadzorne naprave M.“; |
| --- | --- |

(3)

točka 4.1.4 se nadomesti z naslednjim:

4.1.4   Če je v skladu z zahtevami iz te priloge vozilo opremljeno z določeno nadzorno napravo M, je od 1. januarja 2024 IUPRM večji od ali enak 0,1 za vse nadzorne naprave M.“;

| (4) | vstavi se naslednja točka 4.1.4.1:
  4.1.4.1   Do 31. decembra 2023 proizvajalec homologacijskemu organu dokaže funkcionalnost določanja IUPR, in sicer od 1. januarja 2020 za nove tipe vozil in od 1. januarja 2021 za obstoječe tipe vozil.“; |
| --- | --- |

(4)

vstavi se naslednja točka 4.1.4.1:

4.1.4.1   Do 31. decembra 2023 proizvajalec homologacijskemu organu dokaže funkcionalnost določanja IUPR, in sicer od 1. januarja 2020 za nove tipe vozil in od 1. januarja 2021 za obstoječe tipe vozil.“;

| (5) | točki 4.5 in 4.5.1 se nadomestita z naslednjim:
  „4.5   Splošni imenovalec
  4.5.1   Splošni imenovalec je števec, ki meri, kolikokrat je vozilo delovalo. Poveča se v 10 sekundah, če so izpolnjena naslednja merila med enim voznim ciklom:






  (a) | skupni čas od zagona motorja je 600 sekund ali več pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C); |
| --- | --- | --- |

(5)

točki 4.5 in 4.5.1 se nadomestita z naslednjim:

„4.5   Splošni imenovalec

4.5.1   Splošni imenovalec je števec, ki meri, kolikokrat je vozilo delovalo. Poveča se v 10 sekundah, če so izpolnjena naslednja merila med enim voznim ciklom:

(a)

skupni čas od zagona motorja je 600 sekund ali več pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C);

| (b) | skupni čas delovanja vozila pri 25 km/h ali več traja 300 sekund ali več pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C); |
| --- | --- |

(b)

skupni čas delovanja vozila pri 25 km/h ali več traja 300 sekund ali več pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C);

| (c) | neprekinjen čas delovanja vozila v prostem teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, hitrost vozila pa je 1,6 km/h ali manj) je daljši od ali enak 30 sekundam pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C). |
| --- | --- |

(c)

neprekinjen čas delovanja vozila v prostem teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, hitrost vozila pa je 1,6 km/h ali manj) je daljši od ali enak 30 sekundam pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C).

Skupni imenovalec se lahko poveča tudi zunaj robnih pogojev za nadmorsko višino ali tlak okolice in temperaturo okolja.“;

| (6) | vstavi se naslednja točka 4.6.2.1:
  4.6.2.1   Števci in imenovalci za določeno nadzorno napravo za sestavne dele ali sisteme za nenehno spremljanje okvar kratkega stika ali odprtega vezja so izvzeti iz obveznosti poročanja.
  Za namene te točke „nenehno“ pomeni, da je spremljanje vedno omogočeno, da se vzorčenje signala za spremljanje opravi najmanj dvakrat na sekundo in da nadzorna naprava v 15 sekundah ugotovi, ali je zadevna okvara prisotna ali ne. Če se za namene nadzora vhodni sestavni del računalnika vzorči manj pogosto, se lahko signal sestavnega dela namesto tega oceni pri vsakem vzorčenju. Ni potrebno, da se izhodni sestavni del/sistem aktivira samo zaradi spremljanja tega sestavnega dela/sistema.“; |
| --- | --- |

(6)

vstavi se naslednja točka 4.6.2.1:

4.6.2.1   Števci in imenovalci za določeno nadzorno napravo za sestavne dele ali sisteme za nenehno spremljanje okvar kratkega stika ali odprtega vezja so izvzeti iz obveznosti poročanja.

Za namene te točke „nenehno“ pomeni, da je spremljanje vedno omogočeno, da se vzorčenje signala za spremljanje opravi najmanj dvakrat na sekundo in da nadzorna naprava v 15 sekundah ugotovi, ali je zadevna okvara prisotna ali ne. Če se za namene nadzora vhodni sestavni del računalnika vzorči manj pogosto, se lahko signal sestavnega dela namesto tega oceni pri vsakem vzorčenju. Ni potrebno, da se izhodni sestavni del/sistem aktivira samo zaradi spremljanja tega sestavnega dela/sistema.“;

| (7) | točka 4.7.4 se nadomesti z naslednjim:
  4.7.4   Sistem OBD v 10 sekundah onemogoči nadaljnje povečevanje splošnega imenovalca, če je odkrita napaka katerega koli sestavnega dela, uporabljenega pri ugotavljanju, ali so merila iz točke 4.5 izpolnjena (tj. hitrost vozila, temperatura okolja, višina, prosti tek, hladen zagon motorja ali čas delovanja) in shrani se ustrezna koda v čakanju. Povečanja splošnega imenovalca ni mogoče onemogočiti za noben drug pogoj. Povečevanje splošnega imenovalca se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se samodejno izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika).“; |
| --- | --- |

(7)

točka 4.7.4 se nadomesti z naslednjim:

4.7.4   Sistem OBD v 10 sekundah onemogoči nadaljnje povečevanje splošnega imenovalca, če je odkrita napaka katerega koli sestavnega dela, uporabljenega pri ugotavljanju, ali so merila iz točke 4.5 izpolnjena (tj. hitrost vozila, temperatura okolja, višina, prosti tek, hladen zagon motorja ali čas delovanja) in shrani se ustrezna koda v čakanju. Povečanja splošnega imenovalca ni mogoče onemogočiti za noben drug pogoj. Povečevanje splošnega imenovalca se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se samodejno izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika).“;

| (e) | Dodatek 2 se spremeni:






  (i) | v točki 1 se črta opomba; |
| --- | --- | --- |

(e)

Dodatek 2 se spremeni:

(i)

v točki 1 se črta opomba;

| (ii) | točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:

  „2.1

  Tabela Ap2-1


  Pregled naprav (če so nameščene), ki se spremljajo v OBD fazi I in/ali II
















  Št. | Tokokrogi naprave | | Neprekinjenost tokokroga | Racionalnost tokokroga | Osnovna zahteva spremljanja | Št. opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | raven, glej točko 2.3 | visok tokokrog | nizek tokokrog | odprt tokokrog | izven dosega | učinkovitost/verjetnost | ustavljen signal | naprava ne deluje/naprava ni prisotna | |
| 1 | Notranja napaka krmilnega modula (ECU/PCU) | 3 | | | | | | | I&II | (1) |
| Senzor (vnos informacij krmilnim enotam) |
| 1 | Senzor položaja pedala/ročke za plin | 1 | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | | (2) |
| 2 | Senzor zračnega tlaka | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | | |
| 3 | Senzor položaja odmične gredi | 3 | | | | | | | I&II | |
| 4 | Senzor položaja ročične gredi | 3 | | | | | | | I&II | |
| 5 | Senzor temperature hladilne tekočine motorja | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 6 | Senzor kota ventila za uravnavanje izpušnih plinov | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 7 | Senzor vračanja izpušnih plinov v valj | 1 | II | II | II | II | II | II | | (4) |
| 8 | Senzor tlaka v vodu za gorivo | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 9 | Senzor temperature v vodu za gorivo | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 10 | Senzor položaja menjalne ročice (tip potenciometra) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4)
   (5) |
| 11 | Senzor položaja menjalne ročice (tip stikala) | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| 12 | Senzor temperature vsesanega zraka | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 13 | Senzor udarcev (neresonančni tip) | 3 | | | | | | | I&II | |
| 14 | Senzor udarcev (resonančni tip) | 3 | | | | | I&II | | | |
| 15 | Senzor absolutnega tlaka v kolektorju | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 16 | Senzor masnega pretoka zraka | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 17 | Senzor temperature motornega olja | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 18 | Signali lambda sonde (binarni/linearni) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 19 | Senzor (visokega) tlaka goriva | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 20 | Senzor temperature v posodi za shranjevanje goriva | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 21 | Senzor položaja lopute za zrak | 1 | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | | (2) |
| 22 | Senzor hitrosti vozila | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| 23 | Senzor hitrosti koles | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| Vbrizgi (izhodne krmilne enote) |
| 1 | Ventil za uravnavanje sistema zmanjševanja emisij izhlapevanja | 2 | II | I&II | II | | | | I&II | (6) |
| 2 | Vbrizg ventila za uravnavanje izpušnih plinov (motornih vozil) | 3 | | | | | II | | I&II | |
| 3 | Upravljanje vračanja izpušnih plinov v valj | 3 | | | | | II | | | |
| 4 | Injektor za gorivo | 2 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| 5 | Sistem uravnavanja prostega zraka | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | I&II | (6) |
| 6 | Tokokrogi za upravljanje primarne vžigalne tuljave | 2 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| 7 | Grelnik lambda sonde | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | I&II | (6) |
| 8 | Sistem za sekundarni zrak | 2 | II | I&II | II | | | | I&II | (6) |
| 9 | Loputa za zrak s kabelskim vbrizgom | 3 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| (3) | Črtano. |

(ii)

točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.1

Tabela Ap2-1

Pregled naprav (če so nameščene), ki se spremljajo v OBD fazi I in/ali II

Št.

Tokokrogi naprave

Neprekinjenost tokokroga

Racionalnost tokokroga

Osnovna zahteva spremljanja

Št. opombe

raven, glej točko 2.3

visok tokokrog

nizek tokokrog

odprt tokokrog

izven dosega

učinkovitost/verjetnost

ustavljen signal

naprava ne deluje/naprava ni prisotna

1

Notranja napaka krmilnega modula (ECU/PCU)

3

I&II

(1)

Senzor (vnos informacij krmilnim enotam)

1

Senzor položaja pedala/ročke za plin

1

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

(2)

2

Senzor zračnega tlaka

1

I&II

I&II

I&II

II

3

Senzor položaja odmične gredi

3

I&II

4

Senzor položaja ročične gredi

3

I&II

5

Senzor temperature hladilne tekočine motorja

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

6

Senzor kota ventila za uravnavanje izpušnih plinov

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

7

Senzor vračanja izpušnih plinov v valj

1

II

II

II

II

II

II

(4)

8

Senzor tlaka v vodu za gorivo

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

9

Senzor temperature v vodu za gorivo

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

10

Senzor položaja menjalne ročice (tip potenciometra)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)
   (5)

11

Senzor položaja menjalne ročice (tip stikala)

3

II

I&II

(5)

12

Senzor temperature vsesanega zraka

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

13

Senzor udarcev (neresonančni tip)

3

I&II

14

Senzor udarcev (resonančni tip)

3

I&II

15

Senzor absolutnega tlaka v kolektorju

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

16

Senzor masnega pretoka zraka

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

17

Senzor temperature motornega olja

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

18

Signali lambda sonde (binarni/linearni)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

19

Senzor (visokega) tlaka goriva

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

20

Senzor temperature v posodi za shranjevanje goriva

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

21

Senzor položaja lopute za zrak

1

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

(2)

22

Senzor hitrosti vozila

3

II

I&II

(5)

23

Senzor hitrosti koles

3

II

I&II

(5)

Vbrizgi (izhodne krmilne enote)

1

Ventil za uravnavanje sistema zmanjševanja emisij izhlapevanja

2

II

I&II

II

I&II

(6)

2

Vbrizg ventila za uravnavanje izpušnih plinov (motornih vozil)

3

II

I&II

3

Upravljanje vračanja izpušnih plinov v valj

3

II

4

Injektor za gorivo

2

I&II

I&II

(6)

5

Sistem uravnavanja prostega zraka

1

I&II

I&II

I&II

II

I&II

(6)

6

Tokokrogi za upravljanje primarne vžigalne tuljave

2

I&II

I&II

(6)

7

Grelnik lambda sonde

1

I&II

I&II

I&II

II

I&II

(6)

8

Sistem za sekundarni zrak

2

II

I&II

II

I&II

(6)

9

Loputa za zrak s kabelskim vbrizgom

3

I&II

I&II

(6)

(3)

Črtano.

| (iii) | točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:
  2.4   Dva od treh simptomov v neprekinjenosti tokokroga in diagnostika spremljanja racionalnosti tokokroga se lahko združijo, npr.






  — | visok tokokrog ali odprt in nizek tokokrog; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:

2.4   Dva od treh simptomov v neprekinjenosti tokokroga in diagnostika spremljanja racionalnosti tokokroga se lahko združijo, npr.

—

visok tokokrog ali odprt in nizek tokokrog;

| — | visok in nizek ali odprt tokokrog; |
| --- | --- |

—

visok in nizek ali odprt tokokrog;

| — | signal izven dosega ali učinkovitost tokokroga in ustavljen signal; |
| --- | --- |

—

signal izven dosega ali učinkovitost tokokroga in ustavljen signal;

| — | visok tokokrog in signal nad območjem dosega ali nizek tokokrog in signal pod območjem dosega.“; |
| --- | --- |

—

visok tokokrog in signal nad območjem dosega ali nizek tokokrog in signal pod območjem dosega.“;

| (f) | dodajo se naslednji dodatki 3, 4 in 5:


  „Dodatek 3

  Razmerje učinkovitosti med uporabo

  1.   Uvod
  1.1   Ta dodatek določa zahteve v zvezi z razmerjem učinkovitosti med uporabo določene nadzorne naprave M sistema OBD (IUPRM) za tipe vozil L3e, L5e-A in L7-A, homologirane v skladu s to uredbo.
  2.   Revizija IUPRM
  2.1   Na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec homologacijskemu organu predloži poročilo o garancijskih zahtevkih, garancijskih popravilih in okvarah OBD, ki so bile zabeležene med servisiranjem, in sicer v obliki, ki je bila dogovorjena pri homologaciji. Informacije vključujejo pogostost in vsebino okvar pri sestavnih delih in sistemih, ki so povezani z emisijami. Poročila se vložijo najmanj enkrat v proizvodnem ciklu vozila za vsak model vozila do 5 let starosti ali prevožene razdalje, kot je določena v Prilogi VII(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013, kar je prej.
  2.2   Parametri za opredelitev družine IUPR
  Za opredelitev družine IUPR se uporabijo parametri družine OBD iz Dodatka 5.
  2.3   Zahteve glede informacij
  Homologacijski organ opravi revizijo IUPRM na podlagi informacij, ki jih predloži proizvajalec. Takšne informacije vsebujejo predvsem naslednje:






  2.3.1 | naziv in naslov proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

(f)

dodajo se naslednji dodatki 3, 4 in 5:

„Dodatek 3

Razmerje učinkovitosti med uporabo

1.   Uvod

1.1   Ta dodatek določa zahteve v zvezi z razmerjem učinkovitosti med uporabo določene nadzorne naprave M sistema OBD (IUPRM) za tipe vozil L3e, L5e-A in L7-A, homologirane v skladu s to uredbo.

2.   Revizija IUPRM

2.1   Na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec homologacijskemu organu predloži poročilo o garancijskih zahtevkih, garancijskih popravilih in okvarah OBD, ki so bile zabeležene med servisiranjem, in sicer v obliki, ki je bila dogovorjena pri homologaciji. Informacije vključujejo pogostost in vsebino okvar pri sestavnih delih in sistemih, ki so povezani z emisijami. Poročila se vložijo najmanj enkrat v proizvodnem ciklu vozila za vsak model vozila do 5 let starosti ali prevožene razdalje, kot je določena v Prilogi VII(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013, kar je prej.

2.2   Parametri za opredelitev družine IUPR

Za opredelitev družine IUPR se uporabijo parametri družine OBD iz Dodatka 5.

2.3   Zahteve glede informacij

Homologacijski organ opravi revizijo IUPRM na podlagi informacij, ki jih predloži proizvajalec. Takšne informacije vsebujejo predvsem naslednje:

2.3.1

naziv in naslov proizvajalca;

| 2.3.2 | ime, naslov, telefonsko številko in številko faksa ter elektronski naslov pooblaščenega zastopnika za področja, ki jih vključujejo informacije proizvajalca; |
| --- | --- |

2.3.2

ime, naslov, telefonsko številko in številko faksa ter elektronski naslov pooblaščenega zastopnika za področja, ki jih vključujejo informacije proizvajalca;

| 2.3.3 | imena modelov vozil, ki jih vključujejo informacije proizvajalca; |
| --- | --- |

2.3.3

imena modelov vozil, ki jih vključujejo informacije proizvajalca;

| 2.3.4 | če je to primerno, seznam tipov vozil, zajetih v informacijah proizvajalca, tj. za OBD in IUPRM družina OBD skladno z Dodatkom 5; |
| --- | --- |

2.3.4

če je to primerno, seznam tipov vozil, zajetih v informacijah proizvajalca, tj. za OBD in IUPRM družina OBD skladno z Dodatkom 5;

| 2.3.5 | kode identifikacijske številke vozila (VIN), ki se uporabljajo za te tipe vozil znotraj družine (predpona VIN); |
| --- | --- |

2.3.5

kode identifikacijske številke vozila (VIN), ki se uporabljajo za te tipe vozil znotraj družine (predpona VIN);

| 2.3.6 | homologacijske številke, ki se uporabljajo za te tipe vozil znotraj družine IUPR, vključno s številkami vseh razširitev ter večjih sprememb/preklicev (predelav), če je to primerno; |
| --- | --- |

2.3.6

homologacijske številke, ki se uporabljajo za te tipe vozil znotraj družine IUPR, vključno s številkami vseh razširitev ter večjih sprememb/preklicev (predelav), če je to primerno;

| 2.3.7 | podrobnosti o razširitvah, večjih spremembah/preklicih homologacij za vozila, ki jih zajemajo informacije proizvajalca (če to zahteva homologacijski organ); |
| --- | --- |

2.3.7

podrobnosti o razširitvah, večjih spremembah/preklicih homologacij za vozila, ki jih zajemajo informacije proizvajalca (če to zahteva homologacijski organ);

| 2.3.8 | obdobje, za katero veljajo informacije proizvajalca; |
| --- | --- |

2.3.8

obdobje, za katero veljajo informacije proizvajalca;

| 2.3.9 | obdobje proizvodnje vozil, ki ga zajemajo informacije proizvajalca (npr. vozila, izdelana v koledarskem letu 2017); |
| --- | --- |

2.3.9

obdobje proizvodnje vozil, ki ga zajemajo informacije proizvajalca (npr. vozila, izdelana v koledarskem letu 2017);

| 2.3.10 | postopek proizvajalca za preverjanje IUPRM, vključno:






  (a) | z načinom določanja položaja vozil; |
| --- | --- | --- |

2.3.10

postopek proizvajalca za preverjanje IUPRM, vključno:

(a)

z načinom določanja položaja vozil;

| (b) | z merili za izbiro in zavrnitev vozil; |
| --- | --- |

(b)

z merili za izbiro in zavrnitev vozil;

| (c) | s tipi preskusov in preskusnimi postopki, uporabljenimi v programu; |
| --- | --- |

(c)

s tipi preskusov in preskusnimi postopki, uporabljenimi v programu;

| (d) | z merili proizvajalca za sprejetje/zavrnitev skupine družin; |
| --- | --- |

(d)

z merili proizvajalca za sprejetje/zavrnitev skupine družin;

| (e) | z geografskimi območji, na katerih je proizvajalec zbral informacije; |
| --- | --- |

(e)

z geografskimi območji, na katerih je proizvajalec zbral informacije;

| (f) | z velikostjo vzorca in uporabljenim načrtom vzorčenja; |
| --- | --- |

(f)

z velikostjo vzorca in uporabljenim načrtom vzorčenja;

| 2.3.11 | rezultate postopka proizvajalca za preverjanje IUPRM, vključno:






  (a) | z identifikacijo vozil, vključenih v program (preskušanih ali ne). Identifikacija vključuje:






  — | ime modela; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.11

rezultate postopka proizvajalca za preverjanje IUPRM, vključno:

(a)

z identifikacijo vozil, vključenih v program (preskušanih ali ne). Identifikacija vključuje:

—

ime modela;

| — | identifikacijsko številko vozila (VIN); |
| --- | --- |

—

identifikacijsko številko vozila (VIN);

| — | regijo uporabe (če je znana); |
| --- | --- |

—

regijo uporabe (če je znana);

| — | datum izdelave; |
| --- | --- |

—

datum izdelave;

| (b) | z razlogi za izločitev vozila iz vzorca; |
| --- | --- |

(b)

z razlogi za izločitev vozila iz vzorca;

| (c) | s podatki o preskusu, ki vključujejo naslednje:






  — | datum preskusa/prenosa, |
| --- | --- | --- |

(c)

s podatki o preskusu, ki vključujejo naslednje:

—

datum preskusa/prenosa,

| — | kraj preskusa/prenosa, |
| --- | --- |

—

kraj preskusa/prenosa,

| — | vse podatke, zahtevane v skladu s točko 4.1.6 Dodatka 1, prenesene z vozila; |
| --- | --- |

—

vse podatke, zahtevane v skladu s točko 4.1.6 Dodatka 1, prenesene z vozila;

| — | za vsako nadzorno napravo, o kateri se poroča, razmerje učinkovitosti med uporabo; |
| --- | --- |

—

za vsako nadzorno napravo, o kateri se poroča, razmerje učinkovitosti med uporabo;

| 2.3.12 | za vzorčenje IUPRM naslednje:






  (a) | povprečje razmerij učinkovitosti med uporabo IUPRM vseh izbranih vozil za vsako nadzorno napravo v skladu s točko 4.1.4 Dodatka 1; |
| --- | --- | --- |

2.3.12

za vzorčenje IUPRM naslednje:

(a)

povprečje razmerij učinkovitosti med uporabo IUPRM vseh izbranih vozil za vsako nadzorno napravo v skladu s točko 4.1.4 Dodatka 1;

| (b) | odstotek izbranih vozil, pri katerih je IUPRM večje ali enako najnižji vrednosti, ki velja za nadzorno napravo, v skladu s točko 4.1.4 Dodatka 1. |
| --- | --- |

(b)

odstotek izbranih vozil, pri katerih je IUPRM večje ali enako najnižji vrednosti, ki velja za nadzorno napravo, v skladu s točko 4.1.4 Dodatka 1.

3.   Izbira vozil za preverjanje IUPRM

3.1   Proizvajalec izbere vzorce iz vsaj dveh pogodbenic z bistveno različnimi pogoji za delovanje vozila (razen če so dani na trg samo v eni državi članici). Pri izbiri držav članic se upoštevajo dejavniki, kot so razlike med gorivi, okoljski pogoji, povprečne hitrosti na cestah in porazdelitev vožnje po mestu/avtocesti.

Za preskušanje IUPRM se v preskusni vzorec vključijo samo tista vozila, ki izpolnjujejo merila iz točke 2.3 Dodatka 4.

3.2   Pri izbiri držav članic za vzorčenje vozil lahko proizvajalec izbere vozila iz države članice, ki se šteje za posebej reprezentativno. V tem primeru proizvajalec homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo, dokaže, da je izbor reprezentativen (npr. s tem, da ima trg najvišjo letno prodajo družine vozil v Uniji). Če je za družino treba preskusiti več kot eno vzorčno skupino v skladu s točko 3.3, vozila v drugi in tretji vzorčni skupini odražajo drugačne pogoje za delovanje vozila kot vozila, izbrana za prvi vzorec.

3.3   Velikost vzorca

3.3.1   Število vzorčnih skupin je odvisno od letno prodane količine vozil iz družine OBD v Uniji, kot je določeno v naslednji tabeli:

| Registracije v EU






  — | na koledarsko leto (za preskus emisij iz izpušne cevi) |
| --- | --- |

Registracije v EU

—

na koledarsko leto (za preskus emisij iz izpušne cevi)

| — | vozil družine OBD z IUPR v obdobju vzorčenja |
| --- | --- |

—

vozil družine OBD z IUPR v obdobju vzorčenja

Število vzorčnih skupin

do 100 000

1

od 100 001 do 200 000

2

nad 200 000

3

3.3.2   Za IUPR je število vzorčnih skupin navedeno v tabeli iz točke 3.3.1 in temelji na številu vozil družine IUPR, ki so odobrena z IUPR.

Za prvo obdobje vzorčenja družine IUPR velja obvezno vzorčenje za vse tipe vozil v družini, odobrenih na podlagi IUPR. Za nadaljnja obdobja vzorčenja velja obvezno vzorčenje samo za tipe vozil, ki še niso bila preskušena ali so zajeta v odobritvah na podlagi vrednosti emisij, ki so bile razširjene od prejšnjega obdobja vzorčenja.

Za družine z manj kot 5 000 registracijami v EU, za katere velja obvezno vzorčenje v obdobju vzorčenja, je najmanjše število vozil v vzorčni skupini šest. Za vse druge družine je najmanjše število vozil v vzorčni skupini petnajst.

Vsaka vzorčna skupina primerno predstavlja vzorec prodaje, tj. zastopani so vsaj najbolj prodajani tipi vozil (≥ 20 % celotne družine).

Vozila majhnih proizvodnih serij, ki obsegajo manj kot 1 000 vozil na družino OBD, so izvzeta iz najmanjših zahtev IUPR in iz zahteve, da izpolnjevanje teh zahtev dokažejo homologacijskemu organu.

4.   Homologacijski organ na podlagi revizije iz oddelka 2 sprejme eno od naslednjih odločitev in ukrepov:

| (a) | odloči, da je družina IUPR zadovoljiva, in ne ukrepa nadaljnje; |
| --- | --- |

(a)

odloči, da je družina IUPR zadovoljiva, in ne ukrepa nadaljnje;

| (b) | odloči, da so podatki, ki jih zagotovi proizvajalec, nezadostni za odločitev, in od proizvajalca zahteva dodatne informacije ali podatke o preskusu; |
| --- | --- |

(b)

odloči, da so podatki, ki jih zagotovi proizvajalec, nezadostni za odločitev, in od proizvajalca zahteva dodatne informacije ali podatke o preskusu;

| (c) | odloči, da so na podlagi podatkov iz programov nadzornega preskušanja, ki jih izvaja homologacijski organ ali država članica, informacije, ki jih je predložil proizvajalec, nezadostne za sprejetje odločitve, in od proizvajalca zahteva dodatne informacije ali podatke o preskusu; |
| --- | --- |

(c)

odloči, da so na podlagi podatkov iz programov nadzornega preskušanja, ki jih izvaja homologacijski organ ali država članica, informacije, ki jih je predložil proizvajalec, nezadostne za sprejetje odločitve, in od proizvajalca zahteva dodatne informacije ali podatke o preskusu;

| (d) | odloči, da je rezultat revizije za družino IUPR nezadovoljiv, in nadalje preskuša takšen tip vozila ali takšno družino IUPR v skladu z Dodatkom 1. |
| --- | --- |

(d)

odloči, da je rezultat revizije za družino IUPR nezadovoljiv, in nadalje preskuša takšen tip vozila ali takšno družino IUPR v skladu z Dodatkom 1.

Če so glede na revizijo IUPRM preskusna merila iz točke 3.2 Dodatka 4 izpolnjena za vozila v vzorčni skupini, homologacijski organ ukrepa tako, kot je opisano v točki (d) te točke.

4.1   Homologacijski organ v sodelovanju s proizvajalcem izbere vzorec vozil z zadostnim številom prevoženih kilometrov, za katera je ustrezno zagotovljeno, da so bila uporabljena pri običajnih pogojih. Pri izbiri vozil v vzorcu se posvetuje s proizvajalcem in mu omogoči prisotnost pri potrditvenih pregledih vozil.

„Dodatek 4

Merila za izbor vozil v zvezi z razmerji učinkovitosti med uporabo

1.   Uvod

1.1   V tem dodatku so določena merila iz točke 4 Dodatka 1 te priloge v zvezi z izbiro vozil za preskušanje in postopki za IUPRM.

2.   Merila za izbor

Merila za sprejetje izbranega vozila so za IUPRM določena v točkah 2.1 do 2.5.

2.1   Vozilo pripada tipu vozila, ki je homologiran po tej uredbi in ima potrdilo o skladnosti v skladu z Izvedbeno direktivo (EU) št. 901/2014 (3). Za preskušanje IUPRM mora biti vozilo homologirano po standardu OBD faze II ali višje. Registrira in uporablja se v Uniji.

2.2   Vozilo je bilo v prometu vsaj 3 000 km ali 6 mesecev, kar se zgodi pozneje, in ne dlje od števila prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti, ki je za zadevno kategorijo vozila navedeno v Prilogi VII(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013, ali 5 let, kar je prej.

2.3   Za preverjanje IUPRM preskusni vzorec vključuje samo vozila, ki:

| (a) | so zbrala dovolj podatkov o delovanju vozila, da se nadzorna naprava lahko preskusi.
  Za nadzorne naprave, ki morajo izpolnjevati razmerje učinkovitosti med uporabo nadzorne naprave ter spremljati in sporočati podatke o razmerju v skladu s točko 4.6.1 Dodatka 1, zadostni podatki o delovanju vozila pomenijo, da imenovalec izpolnjuje spodaj navedena merila. Da se nadzorna naprava lahko preskusi, mora imenovalec iz točk 4.3 in 4.5 Dodatka 1 imeti vrednost, ki znaša najmanj toliko kot ena od naslednjih vrednosti:






  (i) | 15 za nadzorne naprave sistema izhlapevanja, nadzorne naprave sistema za sekundarni zrak in nadzorne naprave, ki uporabljajo imenovalec, povečan v skladu s točko 4.3.2 Dodatka 1 (npr. nadzorne naprave, povezane z zagonom pri hladnem motorju, nadzorne naprave klimatskih sistemov itd.); ali |
| --- | --- | --- |

(a)

so zbrala dovolj podatkov o delovanju vozila, da se nadzorna naprava lahko preskusi.

Za nadzorne naprave, ki morajo izpolnjevati razmerje učinkovitosti med uporabo nadzorne naprave ter spremljati in sporočati podatke o razmerju v skladu s točko 4.6.1 Dodatka 1, zadostni podatki o delovanju vozila pomenijo, da imenovalec izpolnjuje spodaj navedena merila. Da se nadzorna naprava lahko preskusi, mora imenovalec iz točk 4.3 in 4.5 Dodatka 1 imeti vrednost, ki znaša najmanj toliko kot ena od naslednjih vrednosti:

(i)

15 za nadzorne naprave sistema izhlapevanja, nadzorne naprave sistema za sekundarni zrak in nadzorne naprave, ki uporabljajo imenovalec, povečan v skladu s točko 4.3.2 Dodatka 1 (npr. nadzorne naprave, povezane z zagonom pri hladnem motorju, nadzorne naprave klimatskih sistemov itd.); ali

| (ii) | 5 za nadzorne naprave filtra za delce in nadzorne naprave oksidacijskega katalizatorja, ki uporabljajo imenovalec, povečan v skladu s točko 4.3.2 Dodatka 1; ali |
| --- | --- |

(ii)

5 za nadzorne naprave filtra za delce in nadzorne naprave oksidacijskega katalizatorja, ki uporabljajo imenovalec, povečan v skladu s točko 4.3.2 Dodatka 1; ali

| (iii) | 30 za katalizatorje, lambda sonde, vračanje izpušnih plinov, spremenljivo krmiljenje ventilov in vse druge nadzorne naprave sestavnih delov; |
| --- | --- |

(iii)

30 za katalizatorje, lambda sonde, vračanje izpušnih plinov, spremenljivo krmiljenje ventilov in vse druge nadzorne naprave sestavnih delov;

| (b) | niso bila prirejena ali opremljena z dodatki ali spremenjenimi deli, zaradi katerih sistem OBD ne bi izpolnjeval zahtev Priloge XII. |
| --- | --- |

(b)

niso bila prirejena ali opremljena z dodatki ali spremenjenimi deli, zaradi katerih sistem OBD ne bi izpolnjeval zahtev Priloge XII.

2.3   Če je bil opravljen servis, ta upošteva priporočene servisne intervale proizvajalca.

2.4   Na vozilu ni nobenih znakov zlorabe (npr. dirkanje, čezmerno natovarjanje, uporaba napačnih goriv ali druge zlorabe) ali drugih dejavnikov (npr. prirejanje), ki lahko vplivajo na nastajanje emisij. Upoštevajo se koda okvare in informacije o prevoženih kilometrih, ki so shranjene v računalniku. Vozilo se ne izbere za preskušanje, če je iz informacij v računalniku razvidno, da se je vozilo uporabljalo tudi potem, ko je računalnik shranil kodo okvare in popravilo ni bilo izvedeno v sorazmerno kratkem času.

2.5   Na vozilu niso bila opravljena večja popravila ali večja nepooblaščena popravila motorja.

3.   Načrt popravnih ukrepov

3.1   Homologacijski organ zahteva od proizvajalca, da predloži načrt popravnih ukrepov za odpravo neskladnosti, če:

3.2   so za IUPRM določene nadzorne naprave M izpolnjeni naslednji statistični pogoji v preskusnem vzorcu, katerega velikost se določi v skladu s točko 3.3.1 Dodatka 3.

Pri vozilih, certificiranih za razmerje 0,1 v skladu s točko 4.1.4 Dodatka 1, podatki, zbrani iz vozil, za najmanj eno nadzorno napravo M v preskusnem vzorcu kažejo, da je povprečno razmerje učinkovitosti med uporabo preskusnega vzorca manjše od 0,1 ali da ima 66 odstotkov ali več vozil v preskusnem vzorcu razmerje učinkovitosti med uporabo nadzorne naprave manjše od 0,1.

3.3   Načrt popravnih ukrepov se vloži pri homologacijskemu organu najpozneje v 60 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila iz točke 3.1. Homologacijski organ v 30 delovnih dneh potrdi ali zavrne načrt popravnih ukrepov. Če pa proizvajalec pristojnemu homologacijskemu organu lahko zadovoljivo dokaže, da potrebuje več časa za preučitev neskladnosti zaradi priprave načrta popravnih ukrepov, se mu podaljšanje odobri.

3.4   Popravni ukrepi veljajo za vsa vozila, ki bi lahko imela enake pomanjkljivosti. Oceni se potreba po spremembi homologacijskih dokumentov.

3.5   Proizvajalec zagotovi izvod vseh sporočil, povezanih z načrtom popravnih ukrepov, in vodi evidenco pozivov kupcem k vrnitvi izdelkov s serijsko napako ter homologacijskemu organu dostavlja redna poročila o stanju.

3.6   Načrt popravnih ukrepov vključuje zahteve iz točk 3.6.1 do 3.6.11. Proizvajalec dodeli enotno identifikacijsko ime ali številko za načrt popravnih ukrepov.

3.6.1   Opis vseh tipov vozil, vključenih v načrt popravnih ukrepov.

3.6.2   Opis posebnih modifikacij, prikrojitev, popravil, popravkov, prilagoditev ali drugih sprememb, potrebnih za zagotovitev skladnosti vozil, vključno s kratkim povzetkom podatkov in tehničnih študij, ki podpirajo proizvajalčevo odločitev o posebnih ukrepih, potrebnih za odpravo neskladnosti.

3.6.3   Opis postopka, po katerem proizvajalec obvešča lastnike vozil.

3.6.4   Opis pravilnega vzdrževanja ali uporabe, če obstaja, ki jo proizvajalec postavlja kot pogoj za upravičenost do popravila v skladu z načrtom popravnih ukrepov, ter razlago proizvajalčevih razlogov za postavljanje takih pogojev. Pogojev za vzdrževanje ali uporabo se ne sme postaviti, če ni mogoče dokazati, da so povezani z neskladnostjo in popravnimi ukrepi.

3.6.5   Opis postopka, po katerem se morajo ravnati lastniki vozil, da dosežejo odpravo neskladnosti. To vključuje datum, po katerem se lahko sprejmejo popravni ukrepi, oceno časa, v katerem lahko delavnica opravi popravila, in informacijo, kje se lahko opravijo. Popravila se opravijo primerno in v razumnem času po dostavi vozila.

3.6.6   Izvod informacij, ki so bile predložene lastniku vozila.

3.6.7   Kratek opis sistema, ki ga uporablja proizvajalec za zagotovitev primerne preskrbe s sestavnimi deli ali sistemi za izvajanje popravnega ukrepa. Navede se, kdaj bo mogoča primerna oskrba s sestavnimi deli ali sistemi za začetek akcije.

3.6.8   Izvod vseh navodil, ki se pošljejo osebam, ki bodo izvajale popravila.

3.6.9   Opis učinka predlaganih popravnih ukrepov na emisije, porabo goriva, obnašanje vozila pri vožnji in varnost vsakega tipa vozila, zajetega v načrt popravnih ukrepov, s podatki, tehničnimi študijami itd., ki so podlaga za te ugotovitve.

3.6.10   Vse druge informacije, poročila ali podatki, ki jih lahko homologacijski organ upravičeno določi kot potrebne za oceno načrta popravnih ukrepov.

3.6.11   Če načrt popravnih ukrepov vključuje odpoklic, se homologacijskemu organu predloži opis načina evidentiranja popravila. Če se uporablja nalepka, se predloži vzorec.

3.7   Od proizvajalca se lahko zahteva, da opravlja razumno načrtovane in potrebne preskuse na sestavnih delih in vozilih, za katera je predlagana sprememba, popravilo ali modifikacija, da prikaže učinkovitost spremembe, popravila ali modifikacije.

3.8   Proizvajalec mora voditi evidenco o vsakem odpoklicanem in popravljenem vozilu ter delavnici, ki je popravilo opravila. Homologacijskemu organu se na zahtevo omogoči dostop do evidence v obdobju 5 let od začetka izvajanja načrta popravnih ukrepov.

3.9   Popravilo in/ali modifikacija ali dodajanje novega dela opreme se zapiše v potrdilo, ki ga predloži proizvajalec lastniku vozila.

„Dodatek 5

Družina OBD

1.   Uvod

1.1   Ta dodatek določa merila za opredelitev družine OBD iz dodatkov 3 in 4.

2.   Merila za izbor

Za tipe vozil, pri katerih so enaki najmanj spodaj opisani parametri, se šteje, da imajo enako kombinacijo motorja/uravnavanja emisij/sistema OBD.

2.2   Motor:

| — | postopek zgorevanja (tj. s prisilnim/kompresijskim vžigom, dvotaktni/štiritaktni/rotacijski); |
| --- | --- |

—

postopek zgorevanja (tj. s prisilnim/kompresijskim vžigom, dvotaktni/štiritaktni/rotacijski);

| — | način dovajanja goriva v motor (tj. enotočkovno ali večtočkovno vbrizgavanje); |
| --- | --- |

—

način dovajanja goriva v motor (tj. enotočkovno ali večtočkovno vbrizgavanje);

| — | tip goriva (tj. bencin, dizelsko gorivo, prilagodljiv tip goriva – bencin/etanol, prilagodljiv tip goriva – dizelsko gorivo/biodizel, ZP/biometan, UNP, dvogorivni motor – bencin/ZP/biometan, dvogorivni motor – bencin/UNP). |
| --- | --- |

—

tip goriva (tj. bencin, dizelsko gorivo, prilagodljiv tip goriva – bencin/etanol, prilagodljiv tip goriva – dizelsko gorivo/biodizel, ZP/biometan, UNP, dvogorivni motor – bencin/ZP/biometan, dvogorivni motor – bencin/UNP).

2.3   Sistem za uravnavanje emisij:

| — | tip katalizatorja (tj. oksidacijski, tristezni, ogrevani, SCT, drugo); |
| --- | --- |

—

tip katalizatorja (tj. oksidacijski, tristezni, ogrevani, SCT, drugo);

| — | tip filtra za delce; |
| --- | --- |

—

tip filtra za delce;

| — | vpihavanje sekundarnega zraka (tj. z vpihavanjem ali brez njega); |
| --- | --- |

—

vpihavanje sekundarnega zraka (tj. z vpihavanjem ali brez njega);

| — | vračanje izpušnih plinov (tj. z vračanjem ali brez njega). |
| --- | --- |

—

vračanje izpušnih plinov (tj. z vračanjem ali brez njega).

2.4   Deli in delovanje OBD:

| — | načini funkcionalnega spremljanja OBD, odkrivanje napak in opozarjanje voznika na napake. |
| --- | --- |

—

načini funkcionalnega spremljanja OBD, odkrivanje napak in opozarjanje voznika na napake.

---

(1)  Le v primeru vključenega privzetega načina, ki povzroči bistveno zmanjšani pogonski navor, ali če je nameščena loputa za zrak s kabelskim sistemom.

1

(2)  Če je nameščenih več senzorjev položaja pedala/ročke za plin ali senzorjev položaja lopute v uplinjaču, navzkrižno preverjanje signala izpolnjuje vse zahteve v zvezi z racionalnostjo tokokroga. Če je nameščen le en senzor položaja pedala/ročke za plin ali senzor položaja lopute v uplinjaču, spremljanje racionalnosti tokokroga senzorja položaja pedala/ročke za plina ali senzorja položaja lopute v uplinjaču ni obvezno.

2

(4)  OBD faza II: spremljata se dve od treh okvar racionalnosti tokokroga, označene z ‚II‘, poleg spremljanja neprekinjenosti tokokroga.

4

(5)  Le če se uporablja kot vnos v krmilno enoto motorja/krmilno enoto pogonskega sistema, ki zadeva okoljske značilnosti delovanja in funkcionalno varnost.

5

(6)  Odstopanje se dovoli, če proizvajalec zahteva namesto ravni 3, da je signal vbrizga prisoten brez prikaza simptoma.“;

6

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 901/2014 z dne 18. julija 2014 o izvajanju Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede upravnih zahtev za homologacijo in tržni nadzor dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 249, 22.8.2014, str. 1).

3

---

PRILOGA II

Spremembe Delegirane uredbe (EU) št. 134/2014

Priloge II do VI, VIII in X k Delegirani uredbi (EU) št. 134/2014 se spremenijo:

| 1. | Priloga II se spremeni:






  (a) | točki 4.5.5.2.1.1 in 4.5.5.2.1.2 se nadomestita z naslednjim:
  „4.5.5.2.1.1   Prvi korak – izračun hitrosti prestavljanja
  Hitrosti pri prestavljanju v višje prestave med fazami pospeševanja (v1→2 in vi→i+1) v km/h se izračunajo z naslednjo formulo:

  Enačba 2-3:




  , i = 2 to ng – 1

  Enačba 2-4:






  pri čemer je: | „i“ številka prestave (≥ 2); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga II se spremeni:

(a)

točki 4.5.5.2.1.1 in 4.5.5.2.1.2 se nadomestita z naslednjim:

„4.5.5.2.1.1   Prvi korak – izračun hitrosti prestavljanja

Hitrosti pri prestavljanju v višje prestave med fazami pospeševanja (v1→2 in vi→i+1) v km/h se izračunajo z naslednjo formulo:

Enačba 2-3:

Formula
  , i = 2 to ng – 1

Enačba 2-4:

Formula

pri čemer je:

„i“ številka prestave (≥ 2);

| | „ng“ skupno število prestav za vožnjo naprej; |
| --- | --- |

„ng“ skupno število prestav za vožnjo naprej;

| | „Pn
  “ nazivna moč v kW; |
| --- | --- |

„Pn
  “ nazivna moč v kW;

| | „mref
  “ referenčna masa v kg; |
| --- | --- |

„mref
  “ referenčna masa v kg;

| | „nidle
  “ vrtilna frekvenca prostega teka v min– 1; |
| --- | --- |

„nidle
  “ vrtilna frekvenca prostega teka v min– 1;

| | „s“ nazivna vrtilna frekvenca motorja v min– 1; |
| --- | --- |

„s“ nazivna vrtilna frekvenca motorja v min– 1;

| | „ndvi
  “ razmerje med vrtilno frekvenco motorja v min– 1 in hitrostjo vozila v km/h v prestavi „i“. |
| --- | --- |

„ndvi
  “ razmerje med vrtilno frekvenco motorja v min– 1 in hitrostjo vozila v km/h v prestavi „i“.

4.5.5.2.1.2   Hitrosti pri prestavljanju v nižje prestave (vi→i–1) v km/h med vožnjo ali faze pojemanja hitrosti v prestavah od 4 (4. prestave) do ng se izračunajo z naslednjo formulo:

Enačba 2-5:

Formula
  , i = 4 to ng

pri čemer je:

| | i število prestave (≥ 4); |
| --- | --- |

i število prestave (≥ 4);

| | ng skupno število prestav za vožnjo naprej; |
| --- | --- |

ng skupno število prestav za vožnjo naprej;

| | „Pn
  “ nazivna moč v kW; |
| --- | --- |

„Pn
  “ nazivna moč v kW;

| | „mref
  “ referenčna masa v kg; |
| --- | --- |

„mref
  “ referenčna masa v kg;

| | „nidle
  “ vrtilna frekvenca prostega teka v min– 1; |
| --- | --- |

„nidle
  “ vrtilna frekvenca prostega teka v min– 1;

| | „s“ nazivna vrtilna frekvenca motorja v min– 1; |
| --- | --- |

„s“ nazivna vrtilna frekvenca motorja v min– 1;

| | ndvi–2 razmerje med vrtilno frekvenco motorja v min– 1 in hitrostjo vozila v km/h v prestavi i – 2. |
| --- | --- |

ndvi–2 razmerje med vrtilno frekvenco motorja v min– 1 in hitrostjo vozila v km/h v prestavi i – 2.

Hitrost pri prestavljanju iz 3. v 2. prestavo (v3→2) se izračuna po naslednji enačbi:

Enačba 2-6:

Formula

pri čemer je:

| | „Pn
  “ nazivna moč v kW; |
| --- | --- |

„Pn
  “ nazivna moč v kW;

| | „mref
  “ referenčna masa v kg; |
| --- | --- |

„mref
  “ referenčna masa v kg;

| | „nidle
  “ vrtilna frekvenca prostega teka v min– 1; |
| --- | --- |

„nidle
  “ vrtilna frekvenca prostega teka v min– 1;

| | „s“ nazivna vrtilna frekvenca motorja v min– 1; |
| --- | --- |

„s“ nazivna vrtilna frekvenca motorja v min– 1;

| | „ndv1
  “ razmerje med vrtilno frekvenco motorja v min– 1 in hitrostjo vozila v km/h v 1. prestavi. |
| --- | --- |

„ndv1
  “ razmerje med vrtilno frekvenco motorja v min– 1 in hitrostjo vozila v km/h v 1. prestavi.

Hitrost pri prestavljanju iz 2. v 1. prestavo (v2→1) se izračuna po naslednji enačbi:

Enačba 2-7:

Formula

pri čemer je:

| | „ndv2
  “ razmerje med vrtilno frekvenco motorja v min– 1 in hitrostjo vozila v km/h v 2. prestavi. |
| --- | --- |

„ndv2
  “ razmerje med vrtilno frekvenco motorja v min– 1 in hitrostjo vozila v km/h v 2. prestavi.

Ker faze potovalne vožnje določa oznaka faze, lahko pride do rahlih povečanj hitrosti, pri čemer je morda treba prestaviti v višjo prestavo. Hitrosti pri prestavljanju v višje prestave (v1→2, v2→3 in vi→i+1) v km/h med fazami potovalne vožnje se izračunajo z naslednjimi enačbami:

Enačba 2-7a:

Formula

Enačba 2-8:

Formula

Enačba 2-9:

Formula
  , i = 3 to ng“;

| (b) | v točki 4.5.6.1.2.2 se v zadnjem odstavku besedilo „Druga možnost je, da se mr1 oceni kot f odstotkov od m.“ nadomesti z besedilom „Druga možnost je, da se m r1 oceni kot 4 odstotke od m.“; |
| --- | --- |

(b)

v točki 4.5.6.1.2.2 se v zadnjem odstavku besedilo „Druga možnost je, da se mr1 oceni kot f odstotkov od m.“ nadomesti z besedilom „Druga možnost je, da se m r1 oceni kot 4 odstotke od m.“;

| (c) | v točki 6.1.1.6.2.2 se v tabeli 1-10 v vrsticah, ki ustrezajo kategorijam vozil L3a, L4e, L5e-A in L7e-A z najvišjo hitrostjo, nižjo od 130 km/h, besedilo v petem stolpcu (utežni faktorji) nadomesti z naslednjim:

  „w1 = 0,30
  w2 = 0,70“; |
| --- | --- |

(c)

v točki 6.1.1.6.2.2 se v tabeli 1-10 v vrsticah, ki ustrezajo kategorijam vozil L3a, L4e, L5e-A in L7e-A z najvišjo hitrostjo, nižjo od 130 km/h, besedilo v petem stolpcu (utežni faktorji) nadomesti z naslednjim:

„w1 = 0,30

w2 = 0,70“;

| (d) | v oddelku 3 (Svetovni harmonizirani preskusni cikel za motorna kolesa (WMTC), faza 2) Dodatka 6 se v tabeli Ap6-19 iz točke 4.1.1 vnos, ki ustreza času 148 s, v vrstici za hitrosti valjev v km/h spremeni tako, da se „75,4“ nadomesti s „85,4“. |
| --- | --- |

(d)

v oddelku 3 (Svetovni harmonizirani preskusni cikel za motorna kolesa (WMTC), faza 2) Dodatka 6 se v tabeli Ap6-19 iz točke 4.1.1 vnos, ki ustreza času 148 s, v vrstici za hitrosti valjev v km/h spremeni tako, da se „75,4“ nadomesti s „85,4“.

| 2. | Priloga III se spremeni:






  (a) | točka 4.2.2 se nadomesti z naslednjim:






  „4.2.2 | Za vsak sestavni del za nastavitev s stalnim spreminjanjem se določi zadostno število značilnih položajev. Preskus se izvaja, ko motor deluje z vrtilno frekvenco normalnega prostega teka in s „povišano vrtilno frekvenco prostega teka.“ Možni položaji sestavnih delov za nastavitev za pravilno „vrtilno frekvenco normalnega prostega teka“ so določeni v točki 4.2.5. Povišano vrtilno frekvenco prostega teka motorja določi proizvajalec, vendar mora biti višja od 2 000 min–1. Povišana vrtilna frekvenca prostega teka se doseže in ohranja z ročnim upravljanjem pedala ali ročice za plin.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga III se spremeni:

(a)

točka 4.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2

| (b) | točka 4.2.5.1 se nadomesti z naslednjim:






  „4.2.5.1 | z večjo od naslednjih dveh vrednosti:






  (a) | najmanjša vrtilna frekvenca v prostem teku, ki jo lahko doseže motor; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 4.2.5.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.5.1

(a)

najmanjša vrtilna frekvenca v prostem teku, ki jo lahko doseže motor;

| (b) | vrtilna frekvenca, ki jo priporoča proizvajalec, zmanjšana za 100 vrtljajev na minuto;“. |
| --- | --- |

(b)

vrtilna frekvenca, ki jo priporoča proizvajalec, zmanjšana za 100 vrtljajev na minuto;“.

| 3. | Priloga IV se spremeni:






  (a) | točka 2.2.1 se nadomesti z naslednjim:






  „2.2.1 | za nove tipe vozil in nove tipe motorjev, ki so glede na okoljske značilnosti opremljeni z novo zasnovanim prezračevalnim sistemom okrova ročične gredi, pri čemer lahko proizvajalec izbere matično vozilo z zasnovo prezračevalnega sistema okrova ročične gredi, ki ustreza odobrenemu prezračevalnemu sistemu, če tehnični službi in homologacijskemu organu zadovoljivo dokaže, da je bil preskus tipa III uspešno opravljen;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga IV se spremeni:

(a)

točka 2.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.2.1

| (b) | točka 4.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.1   Preskusna metoda 1
  Preskus tipa III se izvede po naslednjem postopku:“; |
| --- | --- |

(b)

točka 4.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.1   Preskusna metoda 1

Preskus tipa III se izvede po naslednjem postopku:“;

| (c) | točka 4.1.4.3 se nadomesti z naslednjim:
  4.1.4.3   Vozilo se šteje za sprejemljivo, če povprečni tlak, izmerjen v okrovu ročične gredi, med merjenjem pri nobenem od merilnih pogojev iz točke 4.1.2 ne presega povprečnega atmosferskega tlaka.“; |
| --- | --- |

(c)

točka 4.1.4.3 se nadomesti z naslednjim:

4.1.4.3   Vozilo se šteje za sprejemljivo, če povprečni tlak, izmerjen v okrovu ročične gredi, med merjenjem pri nobenem od merilnih pogojev iz točke 4.1.2 ne presega povprečnega atmosferskega tlaka.“;

| (d) | vstavi se naslednja točka 4.1.8:
  4.1.8   Če pri enem ali več merilnih pogojih iz točke 4.1.2 povprečni tlak, izmerjen v okrovu ročične gredi v obdobju, določenem v točki 4.1.7, presega atmosferski tlak, se v skladu z zahtevami homologacijskega organa izvede dodaten preskus, kot je določen v točki 4.2.3.“; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka 4.1.8:

4.1.8   Če pri enem ali več merilnih pogojih iz točke 4.1.2 povprečni tlak, izmerjen v okrovu ročične gredi v obdobju, določenem v točki 4.1.7, presega atmosferski tlak, se v skladu z zahtevami homologacijskega organa izvede dodaten preskus, kot je določen v točki 4.2.3.“;

| (e) | točki 4.2 in 4.2.1 se nadomestita z naslednjim:
  „4.2   Preskusna metoda 2
  4.2.1   Preskus tipa III se izvede po naslednjem postopku:“; |
| --- | --- |

(e)

točki 4.2 in 4.2.1 se nadomestita z naslednjim:

„4.2   Preskusna metoda 2

4.2.1   Preskus tipa III se izvede po naslednjem postopku:“;

| (f) | točka 4.2.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  4.2.1.2   Na odprtino za preverjanje ravni olja se pritrdi prožna vreča, neprepustna za pline iz okrova ročične gredi, s prostornino, ki je približno trikrat večja od gibne prostornine motorja. Vreča mora biti pred vsakim merjenjem prazna.“; |
| --- | --- |

(f)

točka 4.2.1.2 se nadomesti z naslednjim:

4.2.1.2   Na odprtino za preverjanje ravni olja se pritrdi prožna vreča, neprepustna za pline iz okrova ročične gredi, s prostornino, ki je približno trikrat večja od gibne prostornine motorja. Vreča mora biti pred vsakim merjenjem prazna.“;

| (g) | točka 4.2.1.4 se nadomesti z naslednjim:
  4.2.1.4   Vozilo se šteje za sprejemljivo, če po nobenem od merilnih pogojev iz točk 4.1.2 in 4.2.1.3 ni vidnega napihovanja vreče.“; |
| --- | --- |

(g)

točka 4.2.1.4 se nadomesti z naslednjim:

4.2.1.4   Vozilo se šteje za sprejemljivo, če po nobenem od merilnih pogojev iz točk 4.1.2 in 4.2.1.3 ni vidnega napihovanja vreče.“;

| (h) | vstavi se naslednja točka 4.2.2.4:
  4.2.2.4   Če pri preskusu iz točke 4.2.1.2 en ali več pogojev ni izpolnjenih, se v skladu z zahtevami homologacijskega organa izvede dodaten preskus, kot je določen v točki 4.2.3.“; |
| --- | --- |

(h)

vstavi se naslednja točka 4.2.2.4:

4.2.2.4   Če pri preskusu iz točke 4.2.1.2 en ali več pogojev ni izpolnjenih, se v skladu z zahtevami homologacijskega organa izvede dodaten preskus, kot je določen v točki 4.2.3.“;

| (i) | točka 4.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  4.2.3   Alternativna dodatna metoda preskusa tipa III (št. 3)“. |
| --- | --- |

(i)

točka 4.2.3 se nadomesti z naslednjim:

4.2.3   Alternativna dodatna metoda preskusa tipa III (št. 3)“.

| 4. | Priloga V se spremeni:






  (a) | točka 2.5 se nadomesti z naslednjim:
  2.5   Vozila L (pod)kategorij L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B in L7e-C se preskušajo po postopku preskusa prepustnosti iz Dodatka 2 ali po postopku preskusa SHED iz Dodatka 3, po izbiri proizvajalca.“; |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga V se spremeni:

(a)

točka 2.5 se nadomesti z naslednjim:

2.5   Vozila L (pod)kategorij L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B in L7e-C se preskušajo po postopku preskusa prepustnosti iz Dodatka 2 ali po postopku preskusa SHED iz Dodatka 3, po izbiri proizvajalca.“;

| (b) | točka 2.6 se črta; |
| --- | --- |

(b)

točka 2.6 se črta;

| (c) | v Dodatku 2 se točka 1.1 nadomesti z naslednjim:
  1.1   Od prvega dne veljavnosti, kot je določeno v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 168/2013, se prepustnost sistema za dovajanje goriva preskuša v skladu s postopkom, opisanim v točki 2. Ta osnovna zahteva velja za vsa vozila kategorije L s posodo za gorivo, v kateri je shranjeno tekoče gorivo z visoko hlapljivostjo, kot se uporablja za vozila, opremljena z motorjem z notranjim zgorevanjem na prisilni vžig, in sicer v skladu z delom B Priloge V k Uredbi (EU) št. 168/2013.
  Za izpolnitev zahtev za preskušanje emisij zaradi izhlapevanja iz Uredbe (EU) št. 168/2013 se vozila L (pod)kategorij L3e, L4e, L5e-A, L6e-A in L7e-A preskušajo samo v skladu s postopkom preskusa SHED iz Dodatka 3 k tej prilogi.“. |
| --- | --- |

(c)

v Dodatku 2 se točka 1.1 nadomesti z naslednjim:

1.1   Od prvega dne veljavnosti, kot je določeno v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 168/2013, se prepustnost sistema za dovajanje goriva preskuša v skladu s postopkom, opisanim v točki 2. Ta osnovna zahteva velja za vsa vozila kategorije L s posodo za gorivo, v kateri je shranjeno tekoče gorivo z visoko hlapljivostjo, kot se uporablja za vozila, opremljena z motorjem z notranjim zgorevanjem na prisilni vžig, in sicer v skladu z delom B Priloge V k Uredbi (EU) št. 168/2013.

Za izpolnitev zahtev za preskušanje emisij zaradi izhlapevanja iz Uredbe (EU) št. 168/2013 se vozila L (pod)kategorij L3e, L4e, L5e-A, L6e-A in L7e-A preskušajo samo v skladu s postopkom preskusa SHED iz Dodatka 3 k tej prilogi.“.

| 5. | Priloga VI se spremeni:






  (a) | točka 3.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  3.3.1   Poročilu o preskusu se dodajo tudi rezultati emisij za vozilo, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije preseglo razdaljo iz člena 23(3)(c) Uredbe (EU) št. 168/2013, veljavni faktorji poslabšanja iz dela B Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013, zmnožek obeh vrednosti in mejne vrednosti emisij iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013.“; |
| --- | --- | --- |

5.

Priloga VI se spremeni:

(a)

točka 3.3.1 se nadomesti z naslednjim:

3.3.1   Poročilu o preskusu se dodajo tudi rezultati emisij za vozilo, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije preseglo razdaljo iz člena 23(3)(c) Uredbe (EU) št. 168/2013, veljavni faktorji poslabšanja iz dela B Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013, zmnožek obeh vrednosti in mejne vrednosti emisij iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013.“;

| (b) | točka 3.4.2 se nadomesti z naslednjim:
  „3.4.2   Cikel števila prevoženih kilometrov (AMA), odobren na Agenciji za varstvo okolja ZDA
  Na željo proizvajalca se lahko izvede cikel za doseganje števila prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti kot alternativni cikel za doseganje števila prevoženih kilometrov tipa V. Cikel AMA za ugotavljanje vzdržljivosti se izvede v skladu s tehničnimi podatki iz Dodatka 2.“; |
| --- | --- |

(b)

točka 3.4.2 se nadomesti z naslednjim:

„3.4.2   Cikel števila prevoženih kilometrov (AMA), odobren na Agenciji za varstvo okolja ZDA

Na željo proizvajalca se lahko izvede cikel za doseganje števila prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti kot alternativni cikel za doseganje števila prevoženih kilometrov tipa V. Cikel AMA za ugotavljanje vzdržljivosti se izvede v skladu s tehničnimi podatki iz Dodatka 2.“;

| (c) | vstavi se naslednja točka 3.4.3:
  3.4.3   Cikel AMA za ugotavljanje vzdržljivosti se za vozila razreda III iz tabele AP2-1 v Dodatku 2 postopoma opušča, vendar se v prehodnem obdobju do 31. decembra 2024 še lahko uporablja.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka 3.4.3:

3.4.3   Cikel AMA za ugotavljanje vzdržljivosti se za vozila razreda III iz tabele AP2-1 v Dodatku 2 postopoma opušča, vendar se v prehodnem obdobju do 31. decembra 2024 še lahko uporablja.“;

| (d) | dodajo se naslednje točke 3.6, 3.6.1, 3.6.2 in 3.7:
  „3.6   Preskus vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi
  3.6.1   Alternativno točkam 3.1 ali 3.2 lahko proizvajalec zahteva postopek staranja na preskuševalni napravi, kot je določen v Dodatku 3. S preskusom vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi, kot je določen v Dodatku 3, se emisije staranega vozila določijo s staranjem katalizatorja vozila s standardnim ciklom na preskuševalni napravi, da se ustvari enaka stopnja poslabšanja, kot je prisotna pri katalizatorju po preskusni razdalji, določeni v delu A Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013, zaradi toplotne deaktivacije.
  3.6.2   Rezultati emisij za vozilo, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije preseglo 100 km, ter faktorji poslabšanja, določeni s postopkom iz Dodatka 3, ne presegajo mejnih vrednosti emisij v uporabljenem ciklu laboratorijskega preskusa emisij tipa I, kot je določeno v delu A Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013. Poročilu o preskusu se dodajo tudi rezultati emisij za vozilo, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije preseglo 100 km, faktorji poslabšanja, določeni s postopkom iz Dodatka 3 te Priloge, skupne emisije (izračunane z enačbami množenja ali seštevanja) in mejna vrednost emisij iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013.
  3.7   Na zahtevo proizvajalca se lahko izračuna aditivni faktor poslabšanja emisij izpušnih plinov (D.E.F.), ki se lahko uporabi za postopek iz točk 3.1 in 3.2. Faktor poslabšanja se izračuna za vsako onesnaževalo:
  D. E. F.= Mi2 – Mi1

  pri čemer je:







  Mi1 | = | masa emisije onesnaževala i v g/km po preskusu tipa 1 vozila v skladu s postopkom iz točk 3.1 in 3.2; |
| --- | --- | --- | --- |
| Mi2 | = | masa emisije onesnaževala i v g/km po preskusu tipa 1 staranega vozila v skladu s postopkom iz točk 3.1 in 3.2.“; |

(d)

dodajo se naslednje točke 3.6, 3.6.1, 3.6.2 in 3.7:

„3.6   Preskus vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi

3.6.1   Alternativno točkam 3.1 ali 3.2 lahko proizvajalec zahteva postopek staranja na preskuševalni napravi, kot je določen v Dodatku 3. S preskusom vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi, kot je določen v Dodatku 3, se emisije staranega vozila določijo s staranjem katalizatorja vozila s standardnim ciklom na preskuševalni napravi, da se ustvari enaka stopnja poslabšanja, kot je prisotna pri katalizatorju po preskusni razdalji, določeni v delu A Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013, zaradi toplotne deaktivacije.

3.6.2   Rezultati emisij za vozilo, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije preseglo 100 km, ter faktorji poslabšanja, določeni s postopkom iz Dodatka 3, ne presegajo mejnih vrednosti emisij v uporabljenem ciklu laboratorijskega preskusa emisij tipa I, kot je določeno v delu A Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013. Poročilu o preskusu se dodajo tudi rezultati emisij za vozilo, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije preseglo 100 km, faktorji poslabšanja, določeni s postopkom iz Dodatka 3 te Priloge, skupne emisije (izračunane z enačbami množenja ali seštevanja) in mejna vrednost emisij iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013.

3.7   Na zahtevo proizvajalca se lahko izračuna aditivni faktor poslabšanja emisij izpušnih plinov (D.E.F.), ki se lahko uporabi za postopek iz točk 3.1 in 3.2. Faktor poslabšanja se izračuna za vsako onesnaževalo:

D. E. F.= Mi2 – Mi1

pri čemer je:

Mi1

=

masa emisije onesnaževala i v g/km po preskusu tipa 1 vozila v skladu s postopkom iz točk 3.1 in 3.2;

Mi2

=

masa emisije onesnaževala i v g/km po preskusu tipa 1 staranega vozila v skladu s postopkom iz točk 3.1 in 3.2.“;

| (e) | v Dodatku 1 se točka 2.6.1 nadomesti z naslednjim:
  2.6.1   Za doseganje razdalje v preskusu SRC-LeCV se vozila kategorije L razdelijo v skladu s tabelo Ap1-1.

  Tabela Ap1-1


  Skupine vozil kategorije L za preskus SRC-LeCV







  Klasifikacija cikla SRC | Klasifikacija WTMC |
| --- | --- | --- |
| | |
| 1 | razred 1 |
| 2 | razred 2-1 |
| | |
| 2 | razred 2-2 |
| 3 | razred 3-1 |
| 4 | razred 3-2“; |

(e)

v Dodatku 1 se točka 2.6.1 nadomesti z naslednjim:

2.6.1   Za doseganje razdalje v preskusu SRC-LeCV se vozila kategorije L razdelijo v skladu s tabelo Ap1-1.

Tabela Ap1-1

Skupine vozil kategorije L za preskus SRC-LeCV

Klasifikacija cikla SRC

Klasifikacija WTMC

1

razred 1

2

razred 2-1

2

razred 2-2

3

razred 3-1

4

razred 3-2“;

| (f) | Dodatek 2 se spremeni:






  (i) | točka 1.1 se nadomesti z naslednjim:
  1.1   Odobreni cikel števila prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti (AMA) Agencije za varstvo okolja (EPA) Združenih držav Amerike (ZDA) je cikel za doseganje števila prevoženih kilometrov, ki se uporablja za staranje preskusnih vozil in njihovih naprav za uravnavanje onesnaževanja na način, ki je ponovljiv, a znatno manj reprezentativen za vozila in razmere v prometu v EU kot cikel SRC-LeCV. Cikel AMA za ugotavljanje vzdržljivosti za vozila razreda III iz tabele Ap2-1 v tem dodatku se postopoma opušča, vendar se na zahtevo proizvajalca še lahko uporablja v prehodnem obdobju do 31. decembra 2024. Preskusna vozila kategorije L lahko opravijo preskusni cikel na cesti, preskusni stezi ali dinamometru z valji za doseganje števila prevoženih kilometrov.“; |
| --- | --- | --- |

(f)

Dodatek 2 se spremeni:

(i)

točka 1.1 se nadomesti z naslednjim:

1.1   Odobreni cikel števila prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti (AMA) Agencije za varstvo okolja (EPA) Združenih držav Amerike (ZDA) je cikel za doseganje števila prevoženih kilometrov, ki se uporablja za staranje preskusnih vozil in njihovih naprav za uravnavanje onesnaževanja na način, ki je ponovljiv, a znatno manj reprezentativen za vozila in razmere v prometu v EU kot cikel SRC-LeCV. Cikel AMA za ugotavljanje vzdržljivosti za vozila razreda III iz tabele Ap2-1 v tem dodatku se postopoma opušča, vendar se na zahtevo proizvajalca še lahko uporablja v prehodnem obdobju do 31. decembra 2024. Preskusna vozila kategorije L lahko opravijo preskusni cikel na cesti, preskusni stezi ali dinamometru z valji za doseganje števila prevoženih kilometrov.“;

| (ii) | točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:
  2.1   Za doseganje števila prevoženih kilometrov v ciklu AMA za ugotavljanje vzdržljivosti se vozila kategorije L razdelijo po naslednjem postopku:

  Tabela Ap2-1


  Združevanje vozil kategorije L za namene preskusa AMA za ugotavljanje vzdržljivosti








  Razred vozil kategorije L | Delovna prostornina motorja (cm3) | Vmax (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | < 150 | Se ne uporablja |
| II | ≥ 150 | < 130 |
| III | ≥ 150 | ≥ 130“; |

(ii)

točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:

2.1   Za doseganje števila prevoženih kilometrov v ciklu AMA za ugotavljanje vzdržljivosti se vozila kategorije L razdelijo po naslednjem postopku:

Tabela Ap2-1

Združevanje vozil kategorije L za namene preskusa AMA za ugotavljanje vzdržljivosti

Razred vozil kategorije L

Delovna prostornina motorja (cm3)

Vmax (km/h)

I

< 150

Se ne uporablja

II

≥ 150

< 130

III

≥ 150

≥ 130“;

| (g) | dodata se naslednja dodatka 3 in 4:


  „Dodatek 3

  Preskus vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi

  1.   Preskus vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi
  1.1   Vozilo, preskušano v skladu s postopkom iz tega dodatka, je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije prevozilo več kot 100 kilometrov.
  1.2   Med preskusom se uporabi eno izmed goriv, določenih v Dodatku 2 Priloge II.
  2.   Postopek za vozila z motorji na prisilni vžig
  2.1   Naslednji postopek staranja na preskuševalni napravi se uporablja za vozila z motorji na prisilni vžig, vključno s hibridnimi vozili, ki uporabljajo katalizator kot osnovno napravo za naknadno obdelavo emisij.
  Postopek staranja na preskuševalni napravi zahteva namestitev sistema s katalizatorjem in lambda sondo na napravo za staranje katalizatorja.
  Staranje na preskuševalni napravi se izvede tako, da se v času, izračunanem iz enačbe za čas staranja na preskuševalni napravi (BAT), sledi standardnemu ciklu preskuševalne naprave (SBC). V enačbo BAT je treba vnesti podatke o času pri temperaturi za katalizator, izmerjene med standardnim cestnim ciklom (SRC-LeCV), ki je opisan v Dodatku 1. Alternativno se lahko, če je primerno, uporabijo podatki o času pri temperaturi za katalizator, izmerjeni med ciklom AMA za ugotavljanje vzdržljivosti, kot je opisano v Dodatku 2.
  2.2   Standardni cikel na preskuševalni napravi (SBC). Standardni postopek staranja katalizatorja na preskuševalni napravi se izvede tako, da se sledi SBC. SBC se izvaja skozi časovno obdobje, izračunano z enačbo BAT. SBC je opisan v Dodatku 4.
  2.3   Podatki o času pri temperaturi za katalizator. Temperatura katalizatorja se izmeri med vsaj dvema polnima cikloma cikla SRC-LeCV, kot je opisano v Dodatku 1, ali, če je primerno, vsaj dvema polnima cikloma AMA, kot je opisano v Dodatku 2.
  Temperatura katalizatorja se izmeri na mestu z najvišjo temperaturo v najbolj vročem katalizatorju na preskusnem vozilu. Temperatura se lahko izmeri tudi na drugem mestu, pod pogojem, da je na podlagi dobre inženirske presoje mesto prilagojeno tako, da predstavlja temperaturo, izmerjeno na mestu z najvišjo temperaturo.
  Temperatura katalizatorja se izmeri s frekvenco najmanj 1 Hz (ena meritev na sekundo).
  Izmerjeni rezultati temperature katalizatorja se razporedijo v histogram, v katerem skupine temperatur ne smejo biti višje od 25 °C.
  2.4   Čas staranja na preskuševalni napravi. Čas staranja na preskuševalni napravi se izračuna z enačbo za čas staranja na preskuševalni napravi (BAT):





  te za temperaturni interval = th e((R/Tr) – (R/Tv)); |
| --- | --- |

(g)

dodata se naslednja dodatka 3 in 4:

„Dodatek 3

Preskus vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi

1.   Preskus vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi

1.1   Vozilo, preskušano v skladu s postopkom iz tega dodatka, je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije prevozilo več kot 100 kilometrov.

1.2   Med preskusom se uporabi eno izmed goriv, določenih v Dodatku 2 Priloge II.

2.   Postopek za vozila z motorji na prisilni vžig

2.1   Naslednji postopek staranja na preskuševalni napravi se uporablja za vozila z motorji na prisilni vžig, vključno s hibridnimi vozili, ki uporabljajo katalizator kot osnovno napravo za naknadno obdelavo emisij.

Postopek staranja na preskuševalni napravi zahteva namestitev sistema s katalizatorjem in lambda sondo na napravo za staranje katalizatorja.

Staranje na preskuševalni napravi se izvede tako, da se v času, izračunanem iz enačbe za čas staranja na preskuševalni napravi (BAT), sledi standardnemu ciklu preskuševalne naprave (SBC). V enačbo BAT je treba vnesti podatke o času pri temperaturi za katalizator, izmerjene med standardnim cestnim ciklom (SRC-LeCV), ki je opisan v Dodatku 1. Alternativno se lahko, če je primerno, uporabijo podatki o času pri temperaturi za katalizator, izmerjeni med ciklom AMA za ugotavljanje vzdržljivosti, kot je opisano v Dodatku 2.

2.2   Standardni cikel na preskuševalni napravi (SBC). Standardni postopek staranja katalizatorja na preskuševalni napravi se izvede tako, da se sledi SBC. SBC se izvaja skozi časovno obdobje, izračunano z enačbo BAT. SBC je opisan v Dodatku 4.

2.3   Podatki o času pri temperaturi za katalizator. Temperatura katalizatorja se izmeri med vsaj dvema polnima cikloma cikla SRC-LeCV, kot je opisano v Dodatku 1, ali, če je primerno, vsaj dvema polnima cikloma AMA, kot je opisano v Dodatku 2.

Temperatura katalizatorja se izmeri na mestu z najvišjo temperaturo v najbolj vročem katalizatorju na preskusnem vozilu. Temperatura se lahko izmeri tudi na drugem mestu, pod pogojem, da je na podlagi dobre inženirske presoje mesto prilagojeno tako, da predstavlja temperaturo, izmerjeno na mestu z najvišjo temperaturo.

Temperatura katalizatorja se izmeri s frekvenco najmanj 1 Hz (ena meritev na sekundo).

Izmerjeni rezultati temperature katalizatorja se razporedijo v histogram, v katerem skupine temperatur ne smejo biti višje od 25 °C.

2.4   Čas staranja na preskuševalni napravi. Čas staranja na preskuševalni napravi se izračuna z enačbo za čas staranja na preskuševalni napravi (BAT):

te za temperaturni interval = th e((R/Tr) – (R/Tv));

| skupni te = vsota te iz vseh temperaturnih skupin; |
| --- |

skupni te = vsota te iz vseh temperaturnih skupin;

| čas staranja na preskuševalni napravi = A (skupni te); |
| --- |

čas staranja na preskuševalni napravi = A (skupni te);

pri čemer je:

| A | = | 1,1 ta vrednost korigira čas staranja katalizatorja, da upošteva poslabšanje zaradi drugih vzrokov poleg toplotnega staranja katalizatorja; |
| --- | --- | --- |
| R | = | toplotna reaktivnost katalizatorja = 18 500 ; |
| th | = | čas (v urah), izmerjen znotraj predpisanega temperaturnega intervala na histogramu temperature katalizatorja vozila in prilagojen na celotno življenjsko dobo; npr. če histogram prikazuje 400 km in je v skladu s Prilogo VII k Uredbi (EU) št. 168/2013 življenjska doba npr. za vozila kategorije Le3 20 000 km, se vsi časovni vnosi v histogramu pomnožijo s 50 (20 000 /400); |
| skupni te | = | enakovreden čas (v urah), v katerem se katalizator pri temperaturi Tr na napravi za staranje katalizatorja postara toliko, da kaže enako stopnjo poslabšanja, kot je prisotna pri katalizatorju po uporabi na razdalji, specifični za razred vozila, iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013, npr. 20 000 za vozila kategorije Le3, zaradi toplotne deaktivacije; |
| te za temperaturni interval | = | enakovreden čas (v urah), v katerem se katalizator pri temperaturi Tr na napravi za staranje katalizatorja postara toliko, da kaže enako stopnjo poslabšanja, kot je prisotna pri katalizatorju po uporabi na razdalji, specifični za razred vozila, iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013, npr. 20 000 za vozila kategorije Le3, zaradi toplotne deaktivacije pri temperaturnem intervalu Tv; |
| Tr | = | efektivna referenčna temperatura katalizatorja (v K) pri preskusu katalizatorja na preskuševalni napravi med ciklom staranja na preskuševalni napravi. Efektivna temperatura je konstantna temperatura, ki bi povzročila enako stopnjo staranja kot različne temperature, ki bi nastale med ciklom staranja na preskuševalni napravi; |
| Tv | = | sredinska temperatura (v K) temperaturnega intervala v histogramu temperature katalizatorja vozila pri vožnji po cesti. |

A

=

1,1 ta vrednost korigira čas staranja katalizatorja, da upošteva poslabšanje zaradi drugih vzrokov poleg toplotnega staranja katalizatorja;

R

=

toplotna reaktivnost katalizatorja = 18 500 ;

th

=

čas (v urah), izmerjen znotraj predpisanega temperaturnega intervala na histogramu temperature katalizatorja vozila in prilagojen na celotno življenjsko dobo; npr. če histogram prikazuje 400 km in je v skladu s Prilogo VII k Uredbi (EU) št. 168/2013 življenjska doba npr. za vozila kategorije Le3 20 000 km, se vsi časovni vnosi v histogramu pomnožijo s 50 (20 000 /400);

skupni te

=

enakovreden čas (v urah), v katerem se katalizator pri temperaturi Tr na napravi za staranje katalizatorja postara toliko, da kaže enako stopnjo poslabšanja, kot je prisotna pri katalizatorju po uporabi na razdalji, specifični za razred vozila, iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013, npr. 20 000 za vozila kategorije Le3, zaradi toplotne deaktivacije;

te za temperaturni interval

=

enakovreden čas (v urah), v katerem se katalizator pri temperaturi Tr na napravi za staranje katalizatorja postara toliko, da kaže enako stopnjo poslabšanja, kot je prisotna pri katalizatorju po uporabi na razdalji, specifični za razred vozila, iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 168/2013, npr. 20 000 za vozila kategorije Le3, zaradi toplotne deaktivacije pri temperaturnem intervalu Tv;

Tr

=

efektivna referenčna temperatura katalizatorja (v K) pri preskusu katalizatorja na preskuševalni napravi med ciklom staranja na preskuševalni napravi. Efektivna temperatura je konstantna temperatura, ki bi povzročila enako stopnjo staranja kot različne temperature, ki bi nastale med ciklom staranja na preskuševalni napravi;

Tv

=

sredinska temperatura (v K) temperaturnega intervala v histogramu temperature katalizatorja vozila pri vožnji po cesti.

2.5   Efektivna referenčna temperatura pri SBC. Določi se efektivna referenčna temperatura SBC za dejansko zasnovo sistema katalizatorja in za dejansko napravo za staranje pri uporabi naslednjih postopkov:

| (a) | merjenje podatkov o času pri temperaturi v sistemu katalizatorja na preskuševalni napravi za staranje katalizatorja po SBC. Temperatura katalizatorja se izmeri na mestu z najvišjo temperaturo v najbolj vročem katalizatorju v sistemu. Temperatura se lahko izmeri tudi na drugem mestu, pod pogojem da je mesto prilagojeno tako, da predstavlja temperaturo, izmerjeno na mestu z najvišjo temperaturo.
  Temperatura katalizatorja se izmeri s frekvenco najmanj 1 Hz (ena meritev na sekundo) med preskusom staranja na preskuševalni napravi, ki traja vsaj 20 minut. Izmerjeni rezultati temperature katalizatorja se razporedijo v histogram, v katerem skupine temperatur ne smejo biti višje od 10 °C; |
| --- | --- |

(a)

merjenje podatkov o času pri temperaturi v sistemu katalizatorja na preskuševalni napravi za staranje katalizatorja po SBC. Temperatura katalizatorja se izmeri na mestu z najvišjo temperaturo v najbolj vročem katalizatorju v sistemu. Temperatura se lahko izmeri tudi na drugem mestu, pod pogojem da je mesto prilagojeno tako, da predstavlja temperaturo, izmerjeno na mestu z najvišjo temperaturo.

Temperatura katalizatorja se izmeri s frekvenco najmanj 1 Hz (ena meritev na sekundo) med preskusom staranja na preskuševalni napravi, ki traja vsaj 20 minut. Izmerjeni rezultati temperature katalizatorja se razporedijo v histogram, v katerem skupine temperatur ne smejo biti višje od 10 °C;

| (b) | enačba BAT se uporabi za izračun efektivne referenčne temperature s ponovitvenimi spremembami referenčne temperature (Tr), dokler izračunani čas staranja ni enak ali ne presega dejanskega časa, prikazanega v histogramu temperature katalizatorja. Izračunana temperatura je efektivna referenčna temperatura pri SBC za navedeni sistem katalizatorja in preskuševalno napravo za staranje. |
| --- | --- |

(b)

enačba BAT se uporabi za izračun efektivne referenčne temperature s ponovitvenimi spremembami referenčne temperature (Tr), dokler izračunani čas staranja ni enak ali ne presega dejanskega časa, prikazanega v histogramu temperature katalizatorja. Izračunana temperatura je efektivna referenčna temperatura pri SBC za navedeni sistem katalizatorja in preskuševalno napravo za staranje.

2.6   Preskuševalna naprava za staranje katalizatorja. Preskuševalna naprava za staranje katalizatorja sledi SBC in čelni strani katalizatorja dovaja izpušne pline z ustreznim pretokom, vrednostjo emisij v skladu s pretokom izpušnih plinov motorja, za katerega je katalizator zasnovan, sestavinami in temperaturo izpušnih plinov.

Vsa oprema in postopki za staranje na preskuševalni napravi zapisujejo ustrezne informacije (na primer izmerjena razmerja Z/G in čas pri temperaturi v katalizatorju) za zagotovitev, da je do zadostnega staranja zares prišlo.

2.7   Potrebni preskusi. Za izračun faktorjev poslabšanja morata biti na preskusnem vozilu izvedena vsaj dva preskusa tipa 1 pred preskusom s staranjem strojne opreme za uravnavanje emisij na preskuševalni napravi in vsaj dva preskusa tipa 1 po ponovni namestitvi postarane strojne opreme za uravnavanje emisij na preskuševalni napravi.

Faktorji poslabšanja se izračunajo v skladu s spodaj določeno metodo izračuna.

Multiplikativni faktor poslabšanja emisij izpušnih plinov se izračuna za vsako onesnaževalo:

Formula

pri čemer je:

| Mi1 | = | masa emisije onesnaževala i v g/km po preskusu tipa 1 vozila iz točke 1.1 tega dodatka; |
| --- | --- | --- |
| Mi2 | = | masa emisije onesnaževala i v g/km po preskusu tipa 1 staranega vozila v skladu s postopkom iz te priloge. |

Mi1

=

masa emisije onesnaževala i v g/km po preskusu tipa 1 vozila iz točke 1.1 tega dodatka;

Mi2

=

masa emisije onesnaževala i v g/km po preskusu tipa 1 staranega vozila v skladu s postopkom iz te priloge.

Te interpolirane vrednosti se izračunajo na najmanj štiri decimalke natančno na desni strani decimalne vejice pred deljenjem ene z drugo za določitev faktorja poslabšanja. Rezultat se zaokroži na tri decimalke.

Če je faktor poslabšanja manj kot ena, se šteje, da je enak ena.

Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi aditivni faktor poslabšanja emisij izpušnih plinov, ki se za vsako onesnaževalo izračuna, kot sledi:

D. E. F.= Mi2 – Mi1

„Dodatek 4

Standardni cikel na preskuševalni napravi (SBC)

1.   Uvod

Standardni postopek za preskus vzdržljivosti s staranjem je sestavljen iz staranja sistema s katalizatorjem/lambda sondo na preskuševalni napravi za staranje, ki sledi standardnemu ciklu na preskuševalni napravi (SBC), opisanemu v tem dodatku. SBC zahteva uporabo preskuševalne naprave za staranje z motorjem, ki je vir dovedenega plina za katalizator. SBC je 60-sekundni cikel, ki se po potrebi ponavlja na preskuševalni napravi za staranje, s katerim se izvaja staranje skozi zahtevano časovno obdobje. SBC se določi na osnovi temperature katalizatorja, razmerja med zrakom in gorivom (Z/G) v motorju in količine vpihanega sekundarnega zraka, ki se dodaja pred prvim katalizatorjem.

2.   Nadzor temperature katalizatorja

2.1   Temperatura katalizatorja se izmeri v substratu katalizatorja na mestu z najvišjo temperaturo v najbolj vročem katalizatorju. Namesto tega se lahko izmeri temperatura dovedenega plina, ki se pretvori v temperaturo substrata katalizatorja z linearno pretvorbo, ki se izračuna iz korelacijskih podatkov, zbranih o zasnovi katalizatorja in preskuševalni napravi za staranje, ki se bo uporabila pri postopku staranja.

2.2   Temperatura katalizatorja se uravnava pri stehiometričnem delovanju (1 do 40 sekund na ciklu) do najmanj 800 °C (± 10 °C) tako, da se izberejo ustrezna vrtilna frekvenca motorja, obremenitev in časovna nastavitev vžiga pri motorju. Najvišja temperatura katalizatorja, do katere pride med ciklom, se uravnava do 890 °C (± 10 °C) tako, da se izbere ustrezno razmerje Z/G v motorju med „bogato“ fazo, opisano v spodnji tabeli.

2.3   Če se uporabi drugačna nizka nadzorna temperatura kot 800 °C, mora biti visoka nadzorna temperatura 90 °C višja od nizke nadzorne temperature.

Standardni cikel na preskuševalni napravi (SBC)

| Čas
  (sekunde) | Razmerje zrak/gorivo v motorju | Vpihavanje sekundarnega zraka |
| --- | --- | --- |
| 1–40 | stehiometrično z nadzorovano obremenitvijo motorja, časovno nastavitvijo vžiga in vrtilno frekvenco motorja, da se doseže najnižja temperatura katalizatorja 800 °C | ga ni |
| 41–45 | „bogato“ (razmerje Z/G je izbrano tako, da se skozi celoten cikel doseže najvišja temperatura katalizatorja 890 °C ali 90 °C višja temperatura od nizke nadzorne temperature) | ga ni |
| 46–55 | „bogato“ (razmerje Z/G je izbrano tako, da se skozi celoten cikel doseže najvišja temperatura katalizatorja 890 °C ali 90 °C višja temperatura od nizke nadzorne temperature) | 3 % (± 0,1 %) |
| 56–60 | stehiometrično z enako obremenitvijo motorja, časovno nastavitvijo vžiga in vrtilno frekvenco motorja kot za cikel obdobja 1–40 sekund | 3 % (± 0,1 %) |

Čas

(sekunde)

Razmerje zrak/gorivo v motorju

Vpihavanje sekundarnega zraka

1–40

stehiometrično z nadzorovano obremenitvijo motorja, časovno nastavitvijo vžiga in vrtilno frekvenco motorja, da se doseže najnižja temperatura katalizatorja 800 °C

ga ni

41–45

„bogato“ (razmerje Z/G je izbrano tako, da se skozi celoten cikel doseže najvišja temperatura katalizatorja 890 °C ali 90 °C višja temperatura od nizke nadzorne temperature)

ga ni

46–55

„bogato“ (razmerje Z/G je izbrano tako, da se skozi celoten cikel doseže najvišja temperatura katalizatorja 890 °C ali 90 °C višja temperatura od nizke nadzorne temperature)

3 % (± 0,1 %)

56–60

stehiometrično z enako obremenitvijo motorja, časovno nastavitvijo vžiga in vrtilno frekvenco motorja kot za cikel obdobja 1–40 sekund

3 % (± 0,1 %)

Standardni cikel na preskuševalni napravi (SBC)

Razmerje zrak/gorivo

„bogato“

Sekundarni zrak

Čas (sekunde)

V pihavanje zraka (%)

Razmerje zrak/gorivo

Nadzor temperature katalizatorja do 800 °C

stehiometrično

3.   Oprema in postopki preskuševalne naprave za staranje

3.1   Konfiguracija preskuševalne naprave za staranje. Preskuševalna naprava za staranje dovaja izpušne pline z ustreznim pretokom, temperaturo in sestavinami izpušnih plinov, ustrezno razmerje goriva in zraka ter vpihava sekundarni zrak čelni strani katalizatorja.

Standardna preskuševalna naprava za staranje je sestavljena iz motorja, krmilnika motorja in dinamometra motorja. Sprejemljive so lahko tudi druge konfiguracije (npr. celo vozilo na dinamometru ali gorilnik, ki ustvarja pravilne pogoje izpuha), dokler so izpolnjeni pogoji za dovod v katalizator in nadzorne naprave iz tega dodatka.

Ena preskuševalna naprava za staranje lahko ima izpušni tok razdeljen v več curkov pod pogojem, da vsak izpušni curek izpolnjuje zahteve iz tega dodatka. Če ima preskuševalna naprava več kot en izpušni curek, je staranju lahko hkrati izpostavljenih več sistemov s katalizatorji.

3.2   Namestitev izpušnega sistema. Celotni sistem katalizatorjev in lambda sond, skupaj z vsemi izpušnimi cevmi, ki povezujejo te sestavne dele, se namesti na preskuševalno napravo. Za motorje z več izpušnimi curki se vsaka vrsta izpušnega sistema posebej namesti na preskuševalno napravo vzporedno.

Pri izpušnih sistemih, ki vsebujejo več zaporednih katalizatorjev, se celotni sistem katalizatorja skupaj z vsemi katalizatorji, lambda sondami in povezanimi izpušnimi cevmi namesti kot enota za staranje. Namesto tega se lahko vsak posamezni katalizator ločeno izpostavi staranju za ustrezen čas.

3.3   Merjenje temperature. Temperatura katalizatorja se izmeri s termočlenom, položenim v substrat katalizatorja na mestu z najvišjo temperaturo v najbolj vroč katalizator. Namesto tega se lahko izmeri temperatura dovedenega plina neposredno pred čelno stranjo katalizatorja, ki se pretvori v temperaturo substrata katalizatorja z linearno pretvorbo, ki se izračuna iz korelacijskih podatkov, zbranih o zasnovi katalizatorja in preskuševalni napravi za staranje, ki se bo uporabila pri postopku staranja. Temperatura katalizatorja se shranjuje v digitalni obliki s frekvenco 1 Hz (ena meritev na sekundo).

3.4   Merjenje zraka/goriva. Poskrbi se za možnost merjenja razmerja zrak/gorivo (Z/G) (na primer s senzorjem kisika s širokim razponom) čim bližje vhodni in izhodni prirobnici katalizatorja. Informacije iz teh senzorjev se shranjujejo v digitalni obliki s frekvenco 1 Hz (ena meritev na sekundo).

3.5   Uravnoteženost izpušnega toka. Poskrbi se, da je zagotovljen ustrezen pretok izpušnih plinov (merjen v gramih na sekundo pri stehiometriji, z dovoljenim odstopanjem ± 5 g/s) skozi vsak sistem katalizatorja, ki je izpostavljen staranju na preskuševalni napravi.

Ustrezen pretok se določi na osnovi pretoka izpušnih plinov, do katerega bi prišlo iz motorja izvirnega vozila pri vrtilni frekvenci motorja v ustaljenem stanju in obremenitvi, izbrani za staranje na preskuševalni napravi iz točke 3.6.

3.6   Nastavitev. Vrtilna frekvenca motorja, obremenitev in časovna nastavitev vžiga so izbrani tako, da se doseže temperatura substrata katalizatorja 800 °C (± 10 °C) pri stehiometričnem delovanju v ustaljenem stanju.

Sistem za vpihavanje zraka je nastavljen tako, da se neposredno pred prvim katalizatorjem doseže pretok, ki je potreben za zagotovitev 3,0-odstotne vsebnosti kisika (± 0,1 %) v toku izpušnih plinov pri stehiometričnem delovanju v ustaljenem stanju. Običajni odčitek na točki merjenja razmerja Z/G pred katalizatorjem (zahtevana v točki 5 tega dodatka) je lambda 1,16 (kar pomeni približno 3 % kisika).

Pri vklopljenem vpihavanju zraka se nastavi „bogato“ razmerje Z/G, da se doseže temperatura substrata katalizatorja 890 °C (± 10 °C). Običajna vrednost Z/G pri tem koraku je lambda 0,94 (približno 2 % CO).

3.7   Cikel staranja. Pri standardnih postopkih staranja na preskuševalni napravi se uporablja SBC. SBC se ponavlja, dokler se ne doseže postaranje, ki je izračunano z enačbo za BAT.

3.8   Zagotavljanje kakovosti. Temperatura in razmerje Z/G iz točk 3.3 in 3.4 se med staranjem redno pregledujeta (vsaj vsakih 50 ur). Izvedejo se potrebne prilagoditve, s katerimi se zagotovi pravilno upoštevanje SBC skozi celoten postopek staranja.

Po končanem staranju se izmerjeni rezultati časov pri temperaturi katalizatorja, zbrani med postopkom staranja, razporedijo v histogram s skupinami temperatur, ki ne smejo biti večje od 10 °C. Z enačbo BAT in izračunano efektivno referenčno temperaturo za cikel staranja v skladu s točko 2.4 Dodatka 3 Priloge VI se ugotovi, ali je dejansko prišlo do ustrezne stopnje toplotnega staranja katalizatorja. Staranje na preskuševalni napravi se podaljša, če toplotni učinek izračunanega časa staranja ne dosega vsaj 95 % ciljnega toplotnega staranja.

3.9   Zagon in zaustavitev. Treba je paziti, da med zagonom ali zaustavitvijo ni dosežena najvišja temperatura katalizatorja za hitro poslabšanje (npr. 1 050 °C). Za zmanjšanje te nevarnosti se lahko uporabijo posebni postopki za zagon in zaustavitev pri nizki temperaturi.

4.   Določanje faktorja R za preskus vzdržljivosti s staranjem na preskuševalni napravi s poskusom

4.1   Faktor R je koeficient toplotne reaktivnosti katalizatorja, ki se uporabi v enačbi za BAT. Proizvajalci lahko določijo vrednost R s poskusom, tako da uporabijo naslednje postopke.

4.2   Z uporabo ustreznega cikla preskuševalne naprave in strojne opreme preskuševalne naprave za preskus s staranjem se stara več katalizatorjev (najmanj 3 katalizatorji z enako zasnovo) pri različnih nadzornih temperaturah med običajno delovno temperaturo in mejno temperaturo, pri kateri pride do poškodb. Izmerijo se emisije (ali neučinkovitost katalizatorja (1-učinkovitost katalizatorja)) za vsako sestavino izpuha. Zagotovi se, da se pri končnem preskusu dobijo podatki, katerih vrednost je med ena- in dvakratno vrednostjo standarda emisij.

4.3   Oceni se vrednost R in izračuna efektivna referenčna temperatura (Tr) za cikel staranja na preskuševalni napravi za vsako nadzorno temperaturo v skladu s točko 2.4 Dodatka 3 Priloge VI.

4.4   Nariše se graf emisij (ali neučinkovitosti katalizatorja) glede na čas staranja za vsak katalizator. Z metodo najmanjših kvadratov se izračuna črta z najboljšim ujemanjem s podatki. Da bi bili podatki uporabni za ta namen, morajo imeti približno enako presečišče [med 0 in 6 400 km. Za primer glej naslednji graf].

4.5   Izračuna se naklon črte z najboljšim ujemanjem za vsako temperaturo staranja.

4.6   Nariše se naravni logaritem (ln) naklona vsake črte z najboljšim ujemanjem (določene v točki 4.5) vzdolž navpične osi glede na preobrat temperature staranja (1/(temperatura staranja, st. K)) vzdolž vodoravne osi. Z metodo najmanjših kvadratov se izračunajo črte z najboljšim ujemanjem s podatki. Naklon črte je faktor R. Za primer glej naslednji graf.

Staranje katalizatorja

1 × stand.odklon

2 × stand.odklon

Emissions

Temp A

Temp C

Temp B

Čas staranja (v urah)

4K

4.7   Primerja se faktor R z začetno vrednostjo, ki je bila uporabljena v skladu s točko 4.3. Če se izračunani faktor R razlikuje od začetne vrednosti za več kot 5 %, se izbere novi faktor R, ki je med začetno in izračunano vrednostjo, ter ponovi se korak iz točke 4 za izpeljavo novega faktorja R. Ta postopek se ponavlja, dokler izračunani faktor R ni v območju 5 % od prvotno predvidenega faktorja R.

4.8   Primerjajo se faktorji R, določeni ločeno za vsako sestavino izpuha. Za enačbo BAT se uporabi najnižji faktor R (najslabši).

Določanje faktorja R

1/(temperatura staranja)

nagib = stopnja spremembe emisij/čas

1/TC

1/TB

1/TA

-Ln(nagib)

| 6. | Priloga VIII se spremeni:






  (a) | točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:
  1.2   Proizvajalec zagotovi okvarjene sestavne dele ali električne naprave, ki se uporabljajo za simuliranje okvar. Pri merjenju med ustreznim ciklom preskusa tipa I emisije iz vozil zaradi takšnih okvarjenih sestavnih delov ali naprav ne smejo presegati mejnih vrednosti OBD iz Priloge VI(B) k Uredbi (EU) št. 168/2013 za več kot 20 odstotkov. Pri električnih okvarah (kratek stik/odprt tokokrog) lahko emisije mejne vrednosti iz Priloge VI(B) k Uredbi (EU) št. 168/2013 presegajo za več kot 20 odstotkov.
  Med preskušanjem vozila z vgrajenim pokvarjenim sestavnim delom ali napravo se sistem OBD homologira, če se aktivira indikator napak. Sistem OBD se homologira tudi, če se indikator aktivira pod mejnimi vrednostmi za OBD.“; |
| --- | --- | --- |

6.

Priloga VIII se spremeni:

(a)

točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

1.2   Proizvajalec zagotovi okvarjene sestavne dele ali električne naprave, ki se uporabljajo za simuliranje okvar. Pri merjenju med ustreznim ciklom preskusa tipa I emisije iz vozil zaradi takšnih okvarjenih sestavnih delov ali naprav ne smejo presegati mejnih vrednosti OBD iz Priloge VI(B) k Uredbi (EU) št. 168/2013 za več kot 20 odstotkov. Pri električnih okvarah (kratek stik/odprt tokokrog) lahko emisije mejne vrednosti iz Priloge VI(B) k Uredbi (EU) št. 168/2013 presegajo za več kot 20 odstotkov.

Med preskušanjem vozila z vgrajenim pokvarjenim sestavnim delom ali napravo se sistem OBD homologira, če se aktivira indikator napak. Sistem OBD se homologira tudi, če se indikator aktivira pod mejnimi vrednostmi za OBD.“;

| (b) | točka 3.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  3.1.2   v primeru uporabe postopka preskusa vzdržljivosti, določenega v členu 23(3)(a) ali 23(3)(b) Uredbe (EU) št. 168/2013 ali v točki 3.6 Priloge VI k tej uredbi, so preskusna vozila opremljena s staranimi sestavnimi deli za emisije, ki se uporabljajo za preskuse vzdržljivosti in za namene te priloge, ob zaključku preskušanja vzdržljivosti tipa V pa je treba končno preveriti okoljske preskuse sistema OBD in predložiti rezultate. Na zahtevo proizvajalca se za demonstracijski preskus OBD lahko uporabi primerno starano in reprezentativno vozilo;“; |
| --- | --- |

(b)

točka 3.1.2 se nadomesti z naslednjim:

3.1.2   v primeru uporabe postopka preskusa vzdržljivosti, določenega v členu 23(3)(a) ali 23(3)(b) Uredbe (EU) št. 168/2013 ali v točki 3.6 Priloge VI k tej uredbi, so preskusna vozila opremljena s staranimi sestavnimi deli za emisije, ki se uporabljajo za preskuse vzdržljivosti in za namene te priloge, ob zaključku preskušanja vzdržljivosti tipa V pa je treba končno preveriti okoljske preskuse sistema OBD in predložiti rezultate. Na zahtevo proizvajalca se za demonstracijski preskus OBD lahko uporabi primerno starano in reprezentativno vozilo;“;

| (c) | vstavi se naslednja točka 8.1.1:
  8.1.1   Za dokazovanje električnih okvar (kratek stik/odprt tokokrog) ni treba izvajati preskusa tipa I. Proizvajalec lahko te vrste okvar dokaže z voznimi razmerami, v katerih se uporabi sestavni del in izpolnijo pogoji za spremljanje. Navedeni pogoji se zabeležijo v homologacijskih dokumentih.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka 8.1.1:

8.1.1   Za dokazovanje električnih okvar (kratek stik/odprt tokokrog) ni treba izvajati preskusa tipa I. Proizvajalec lahko te vrste okvar dokaže z voznimi razmerami, v katerih se uporabi sestavni del in izpolnijo pogoji za spremljanje. Navedeni pogoji se zabeležijo v homologacijskih dokumentih.“;

| (d) | vstavi se naslednja točka 8.2.3:
  8.2.3   Uporaba dodatnih ciklov predkondicioniranja ali drugih načinov predkondicioniranja se zabeleži v homologacijskih dokumentih.“; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka 8.2.3:

8.2.3   Uporaba dodatnih ciklov predkondicioniranja ali drugih načinov predkondicioniranja se zabeleži v homologacijskih dokumentih.“;

| (e) | točka 8.4.1.1 se nadomesti z naslednjim:
  8.4.1.1   po predkondicioniranju vozila v skladu s točko 8.2 preskusno vozilo opravi ustrezen preskus tipa I.
  Indikator napak se aktivira pred zaključkom tega preskusa pri vseh pogojih iz točk od 8.4.1.2 do 8.4.1.6. Indikator je lahko aktiviran tudi med predkondicioniranjem. Homologacijski organ lahko navedene pogoje nadomesti z drugimi v skladu s točko 8.4.1.6. Vendar skupno število simuliranih okvar za namen homologacije ne sme biti večje od 4.
  Pri vozilih z dvogorivnim plinskim motorjem se uporabita obe vrsti goriva pri največ štirih simuliranih okvarah po presoji homologacijskega organa.“. |
| --- | --- |

(e)

točka 8.4.1.1 se nadomesti z naslednjim:

8.4.1.1   po predkondicioniranju vozila v skladu s točko 8.2 preskusno vozilo opravi ustrezen preskus tipa I.

Indikator napak se aktivira pred zaključkom tega preskusa pri vseh pogojih iz točk od 8.4.1.2 do 8.4.1.6. Indikator je lahko aktiviran tudi med predkondicioniranjem. Homologacijski organ lahko navedene pogoje nadomesti z drugimi v skladu s točko 8.4.1.6. Vendar skupno število simuliranih okvar za namen homologacije ne sme biti večje od 4.

Pri vozilih z dvogorivnim plinskim motorjem se uporabita obe vrsti goriva pri največ štirih simuliranih okvarah po presoji homologacijskega organa.“.

| 7. | Priloga X se spremeni:






  (a) | v Dodatku 1 se točka 8.1 nadomesti z naslednjim:
  8.1   Največja hitrost vozila, kot jo izmeri tehnična služba z odobritvijo homologacijskega organa, se lahko za vozila z Vmax ≤ 30 km/h od vrednosti v točki 7 razlikuje za ± 10 %, za vozila z Vmax > 30 km/h pa za ± 5 %.“; |
| --- | --- | --- |

7.

Priloga X se spremeni:

(a)

v Dodatku 1 se točka 8.1 nadomesti z naslednjim:

8.1   Največja hitrost vozila, kot jo izmeri tehnična služba z odobritvijo homologacijskega organa, se lahko za vozila z Vmax ≤ 30 km/h od vrednosti v točki 7 razlikuje za ± 10 %, za vozila z Vmax > 30 km/h pa za ± 5 %.“;

max

max

| (b) | Dodatek 4 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Zahteve za metodo merjenja največje trajne nazivne moči, izklopne razdalje in največjega faktorja pomoči vozila kategorije L1e, zasnovanega za uporabo pedal, iz člena 3(94)(b) Uredbe (EU) št. 168/2013, in koles s pedali iz člena 2(2)(h) Uredbe (EU) št. 168/2013“; |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatek 4 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Zahteve za metodo merjenja največje trajne nazivne moči, izklopne razdalje in največjega faktorja pomoči vozila kategorije L1e, zasnovanega za uporabo pedal, iz člena 3(94)(b) Uredbe (EU) št. 168/2013, in koles s pedali iz člena 2(2)(h) Uredbe (EU) št. 168/2013“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka 1.3:
  1.3   Kolesa s pedali z dodatnim pogonom iz člena 2(2)(h) Uredbe (EU) št. 168/2013.“; |
| --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka 1.3:

1.3   Kolesa s pedali z dodatnim pogonom iz člena 2(2)(h) Uredbe (EU) št. 168/2013.“;

| (iii) | točka 3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „3.2   Preskusni postopek za merjenje največje trajne nazivne moči
  Največja trajna nazivna moč se izmeri v skladu z Dodatkom 3 ali v skladu s preskusnim postopkom iz oddelka 4.2.7 standarda EN 15194:2009.“. |
| --- | --- |

(iii)

točka 3.2 se nadomesti z naslednjim:

„3.2   Preskusni postopek za merjenje največje trajne nazivne moči

Največja trajna nazivna moč se izmeri v skladu z Dodatkom 3 ali v skladu s preskusnim postopkom iz oddelka 4.2.7 standarda EN 15194:2009.“.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/296

z dne 27. februarja 2018

o neodobritvi aktivne snovi izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je Združeno kraljestvo 3. novembra 2011 prejelo zahtevek podjetja Marrone Bio innovations za odobritev aktivne snovi izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je Združeno kraljestvo 3. novembra 2011 prejelo zahtevek podjetja Marrone Bio innovations za odobritev aktivne snovi izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis).

| (2) | V skladu s členom 9(3) navedene uredbe je država članica poročevalka o dopustnosti zahtevka obvestila vložnika in druge države članice 21. marca 2012, Komisijo in Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) pa 11. maja 2012. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 9(3) navedene uredbe je država članica poročevalka o dopustnosti zahtevka obvestila vložnika in druge države članice 21. marca 2012, Komisijo in Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) pa 11. maja 2012.

| (3) | Učinki navedene aktivne snovi na zdravje ljudi in živali ter na okolje so bili ocenjeni v skladu s členom 11(2) in (3) navedene uredbe za uporabo, ki jo je predlagal vložnik. Država članica poročevalka je 22. julija 2014 Komisiji in Agenciji predložila osnutek poročila o oceni. |
| --- | --- |

(3)

Učinki navedene aktivne snovi na zdravje ljudi in živali ter na okolje so bili ocenjeni v skladu s členom 11(2) in (3) navedene uredbe za uporabo, ki jo je predlagal vložnik. Država članica poročevalka je 22. julija 2014 Komisiji in Agenciji predložila osnutek poročila o oceni.

| (4) | Agencija je izpolnila določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009. V skladu s členom 12(3) navedene uredbe je zahtevala, da vložnik predloži dodatne informacije državam članicam, Komisiji in Agenciji. Država članica poročevalka je Agenciji predložila oceno dodatnih informacij v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je izpolnila določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009. V skladu s členom 12(3) navedene uredbe je zahtevala, da vložnik predloži dodatne informacije državam članicam, Komisiji in Agenciji. Država članica poročevalka je Agenciji predložila oceno dodatnih informacij v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni.

| (5) | Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Agencija. Agencija je 31. avgusta 2015 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja za aktivno snov izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) (2). |
| --- | --- |

(5)

Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Agencija. Agencija je 31. avgusta 2015 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja za aktivno snov izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) (2).

| (6) | Podjetje Marrone Bio innovations je z dopisom z dne 16. oktobra 2017 umaknilo svoj zahtevek za odobritev izvlečka sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis). Ker je vložnik umaknil zahtevek, se izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) ne bi smelo odobriti na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(6)

Podjetje Marrone Bio innovations je z dopisom z dne 16. oktobra 2017 umaknilo svoj zahtevek za odobritev izvlečka sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis). Ker je vložnik umaknil zahtevek, se izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) ne bi smelo odobriti na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (7) | Ta uredba ne vpliva na ponovno predložitev zahtevka za izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba ne vpliva na ponovno predložitev zahtevka za izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Neodobritev aktivne snovi

Aktivna snov izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis) se ne odobri.

Reynoutria sachalinensis

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  EFSA, 2015. Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo izvleček sahalinskega dresnika (Reynoutria sachalinensis). EFSA Journal 2015;13(9):4221, 73 str. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

2

Reynoutria sachalinensis

EFSA Journal

---

SKLEPI

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/33

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2018/297

z dne 20. februarja 2018

o imenovanju predsednika Vojaškega odbora Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 240 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/79/SZVP z dne 22. januarja 2001 o ustanovitvi Vojaškega odbora Evropske unije (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Predsednika Vojaškega odbora Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Vojaški odbor) v skladu s členom 3(1) Sklepa 2001/79/SZVP, imenuje Svet na priporočilo Vojaškega odbora, ki se sestane na ravni načelnikov generalnih štabov. V skladu s členom 3(2) navedenega sklepa je mandat predsednika Vojaškega odbora tri leta, če Svet ne odloči drugače. |
| --- | --- |

(1)

Predsednika Vojaškega odbora Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Vojaški odbor) v skladu s členom 3(1) Sklepa 2001/79/SZVP, imenuje Svet na priporočilo Vojaškega odbora, ki se sestane na ravni načelnikov generalnih štabov. V skladu s členom 3(2) navedenega sklepa je mandat predsednika Vojaškega odbora tri leta, če Svet ne odloči drugače.

| (2) | Svet je 15. decembra 2014 za predsednika Vojaškega odbora imenoval generala Mikhaila KOSTARAKOSA, in sicer za obdobje treh let od 6. novembra 2015 (2). |
| --- | --- |

(2)

Svet je 15. decembra 2014 za predsednika Vojaškega odbora imenoval generala Mikhaila KOSTARAKOSA, in sicer za obdobje treh let od 6. novembra 2015 (2).

| (3) | Vojaški odbor, ki se je 6. in 7. novembra 2017 sestal na ravni načelnikov generalnih štabov, je priporočil, da se general Claudio GRAZIANO imenuje za predsednika Vojaškega odbora izjemoma za obdobje treh let in pol. |
| --- | --- |

(3)

Vojaški odbor, ki se je 6. in 7. novembra 2017 sestal na ravni načelnikov generalnih štabov, je priporočil, da se general Claudio GRAZIANO imenuje za predsednika Vojaškega odbora izjemoma za obdobje treh let in pol.

| (4) | Vojaški odbor je priporočil, da se mandat generala Claudia GRAZIANA izjemoma podaljša na več kot tri leta, da bi zamenjavo predsednika Vojaškega odbora trajno prestavili na primernejše obdobje v letu – |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor je priporočil, da se mandat generala Claudia GRAZIANA izjemoma podaljša na več kot tri leta, da bi zamenjavo predsednika Vojaškega odbora trajno prestavili na primernejše obdobje v letu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

General Claudio GRAZIANO se imenuje za predsednika Vojaškega odbora Evropske unije, in sicer za obdobje treh let in pol od 6. novembra 2018.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 20. februarja 2018

Za Svet

Predsednik

V. GORANOV

---

(1)  
  UL L 27, 30.1.2001, str. 4.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/920/SZVP z dne 15. decembra 2014 o imenovanju predsednika Vojaškega odbora Evropske unije (UL L 363, 18.12.2014, str. 149).

2

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/34

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2018/298

z dne 26. februarja 2018

o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) in člena 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), katerega Poglavje III vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti tako v Uniji kot tudi v tretjih državah za boj proti širjenju tovrstnega orožja. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), katerega Poglavje III vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti tako v Uniji kot tudi v tretjih državah za boj proti širjenju tovrstnega orožja.

| (2) | Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je to začasni tehnični sekretariat Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je to začasni tehnični sekretariat Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO).

| (3) | Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o. Navedeno skupno stališče med drugim poziva k spodbujanju držav k podpisu in ratifikaciji Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (v nadaljnjem besedilu: CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o. Navedeno skupno stališče med drugim poziva k spodbujanju držav k podpisu in ratifikaciji Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (v nadaljnjem besedilu: CTBT).

| (4) | Države podpisnice CTBT so se odločile, da ustanovijo pripravljalno komisijo (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalna komisija za CTBTO), ki bo do ustanovitve CTBTO imela pravno sposobnost in status mednarodne organizacije z namenom učinkovitega izvajanja CTBT. |
| --- | --- |

(4)

Države podpisnice CTBT so se odločile, da ustanovijo pripravljalno komisijo (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalna komisija za CTBTO), ki bo do ustanovitve CTBTO imela pravno sposobnost in status mednarodne organizacije z namenom učinkovitega izvajanja CTBT.

| (5) | Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter krepitev sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije za CTBTO so pomembni cilji Strategije. V tej zvezi so jedrski poskusi, ki jih je izvedla Demokratična ljudska republika Koreja, še dodatno potrdili, da bi morala CTBT začeti veljati čim prej ter da bi bilo treba pospešeno nadgraditi in okrepiti sistem opazovanja in preverjanja v okviru CTBT. |
| --- | --- |

(5)

Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter krepitev sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije za CTBTO so pomembni cilji Strategije. V tej zvezi so jedrski poskusi, ki jih je izvedla Demokratična ljudska republika Koreja, še dodatno potrdili, da bi morala CTBT začeti veljati čim prej ter da bi bilo treba pospešeno nadgraditi in okrepiti sistem opazovanja in preverjanja v okviru CTBT.

| (6) | Pripravljalna komisija za CTBTO preučuje, kako bi lahko kar najbolj okrepila svoj sistem preverjanja, vključno z razvojem zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov in prizadevanji za polno vključitev držav podpisnic CTBT v izvajanje sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(6)

Pripravljalna komisija za CTBTO preučuje, kako bi lahko kar najbolj okrepila svoj sistem preverjanja, vključno z razvojem zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov in prizadevanji za polno vključitev držav podpisnic CTBT v izvajanje sistema preverjanja.

| (7) | V okviru izvajanja Strategije je Svet sprejel tri skupne ukrepe in tri sklepe o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije za CTBTO, in sicer Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2), skupna ukrepa 2007/468/SZVP (3) in 2008/588/SZVP (4) ter sklepe Sveta 2010/461/SZVP (5), 2012/699/SZVP (6) in (SZVP) 2015/1837 (7). |
| --- | --- |

(7)

V okviru izvajanja Strategije je Svet sprejel tri skupne ukrepe in tri sklepe o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije za CTBTO, in sicer Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2), skupna ukrepa 2007/468/SZVP (3) in 2008/588/SZVP (4) ter sklepe Sveta 2010/461/SZVP (5), 2012/699/SZVP (6) in (SZVP) 2015/1837 (7).

| (8) | Unija bi morala navedeno podporo zagotavljati še naprej. |
| --- | --- |

(8)

Unija bi morala navedeno podporo zagotavljati še naprej.

| (9) | Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba poveriti Pripravljalni komisiji za CTBTO, ki je – s svojim edinstvenim strokovnim znanjem in zmogljivostmi prek omrežja mednarodnega opazovalnega sistema (v nadaljnjem besedilu: IMS), ki ga sestavlja prek 337 objektov po vsem svetu, in Mednarodnega podatkovnega središča – edina mednarodna organizacija, ki je zmožna izvajati ta sklep in ima za to ustrezno legitimnost. Projekti, kot jih podpira Unija, se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji za CTBTO – |
| --- | --- |

(9)

Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba poveriti Pripravljalni komisiji za CTBTO, ki je – s svojim edinstvenim strokovnim znanjem in zmogljivostmi prek omrežja mednarodnega opazovalnega sistema (v nadaljnjem besedilu: IMS), ki ga sestavlja prek 337 objektov po vsem svetu, in Mednarodnega podatkovnega središča – edina mednarodna organizacija, ki je zmožna izvajati ta sklep in ima za to ustrezno legitimnost. Projekti, kot jih podpira Unija, se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji za CTBTO –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Da bi zagotovila nepretrgano in praktično izvajanje nekaterih elementov Strategije, Unija podpira dejavnosti Pripravljalne komisije za CTBTO zaradi spodbujanja naslednjih ciljev:

| (a) | krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT, vključno na področju odkrivanja radionuklidov; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT, vključno na področju odkrivanja radionuklidov;

| (b) | krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti iz CTBT v zvezi s preverjanjem in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT. |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti iz CTBT v zvezi s preverjanjem in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT.

2.   Projekti, ki jih bo financirala Unija, zagotavljajo podporo:

| (a) | potrjenim pomožnim seizmološkim postajam v okviru Mednarodnega opazovalnega sistema CTBTO; |
| --- | --- |

(a)

potrjenim pomožnim seizmološkim postajam v okviru Mednarodnega opazovalnega sistema CTBTO;

| (b) | razvijanju sistemov za vzorčenje žlahtnih plinov prek študije snovi za izboljšanje adsorpcije ksenona; |
| --- | --- |

(b)

razvijanju sistemov za vzorčenje žlahtnih plinov prek študije snovi za izboljšanje adsorpcije ksenona;

| (c) | nadaljnjemu merjenju koncentracij radioaktivnega ksenona v različnih regijah sveta; |
| --- | --- |

(c)

nadaljnjemu merjenju koncentracij radioaktivnega ksenona v različnih regijah sveta;

| (d) | sistemu za skupinsko napoved za merjenje negotovosti in stopnje zaupanja v okviru simulacij modeliranja atmosferskega prenosa; |
| --- | --- |

(d)

sistemu za skupinsko napoved za merjenje negotovosti in stopnje zaupanja v okviru simulacij modeliranja atmosferskega prenosa;

| (e) | znanstveni oceni povečanja ločljivosti orodij za modeliranje atmosferskega prenosa; |
| --- | --- |

(e)

znanstveni oceni povečanja ločljivosti orodij za modeliranje atmosferskega prenosa;

| (f) | razvijanju nove programske opreme; |
| --- | --- |

(f)

razvijanju nove programske opreme;

| (g) | izboljšanju obdelave in zaznavanja žlahtnih plinov pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem; |
| --- | --- |

(g)

izboljšanju obdelave in zaznavanja žlahtnih plinov pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem;

| (h) | krepitvi avtomatske obdelave in zmogljivosti za vključevanje seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih podatkov v NDC-in-a-box; |
| --- | --- |

(h)

krepitvi avtomatske obdelave in zmogljivosti za vključevanje seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih podatkov v NDC-in-a-box;

| (i) | integriranemu ozaveščanju in razvijanju zmogljivosti v državah podpisnicah in nepodpisnicah. |
| --- | --- |

(i)

integriranemu ozaveščanju in razvijanju zmogljivosti v državah podpisnicah in nepodpisnicah.

Pri izvajanju projektov, s katerimi se zagotavlja podpora dejavnostim iz tega odstavka, bosta zagotovljena prepoznavnost Unije in ustrezno upravljanje programov v okviru izvrševanja tega sklepa.

Navedeni projekti se izvajajo v korist vseh držav podpisnic CTBT.

Vse dele projekta bodo spremljale proaktivne in inovativne dejavnosti za ozaveščanje javnosti, ki jim bodo dodeljena ustrezna sredstva.

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoki predstavnik).

2.   Za tehnično izvajanje projektov iz člena 1(2) je pristojna Pripravljalna komisija za CTBTO. To nalogo opravlja pod nadzorom visokega predstavnika. V ta namen se visoki predstavnik po potrebi dogovarja s Pripravljalno komisijo za CTBTO.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 4 594 752 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.

3.   Evropska komisija nadzira ustrezno upravljanje referenčnega finančnega zneska iz odstavka 1. V ta namen s Pripravljalno komisijo za CTBTO sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju je določeno, da Pripravljalna komisija za CTBTO poskrbi za razpoznavnost prispevka Unije primerno njegovi višini.

4.   Evropska komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po 26. februarju 2018. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

1.   Visoki predstavnik Svetu poroča o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi Pripravljalna komisija za CTBTO. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.

2.   Evropska komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja projektov iz člena 1(2).

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Ta sklep preneha veljati 24 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3). Vendar pa preneha veljati šest mesecev po začetku veljavnosti, če do tedaj ni sklenjen sporazum o financiranju.

V Bruslju, 26. februarja 2018

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  Skupno stališče Sveta 2003/805/SZVP z dne 17. novembra 2003 o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 302, 20.11.2003, str. 34).

1

(2)  Skupni ukrep Sveta 2006/243/SZVP z dne 20. marca 2006 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti za preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 88, 25.3.2006, str. 68).

2

(3)  Skupni ukrep Sveta 2007/468/SZVP z dne 28. junija 2007 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 176, 6.7.2007, str. 31).

3

(4)  Skupni ukrep Sveta 2008/588/SZVP z dne 15. julija 2008 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 189, 17.7.2008, str. 28).

4

(5)  Sklep Sveta 2010/461/SZVP z dne 26. julija 2010 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 219, 20.8.2010, str. 7).

5

(6)  Sklep Sveta 2012/699/SZVP z dne 13. novembra 2012 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 314, 14.11.2012, str. 27).

6

(7)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/1837 z dne 12. oktobra 2015 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 266, 13.10.2015, str. 83).

7

---

PRILOGA

Podpora Unije dejavnostim Pripravljalne komisije za CTBTO za povečanje njenih zmogljivosti za opazovanje in preverjanje, za čimprejšnji začetek veljavnosti in podporo vsesplošni uporabi CTBT ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

1.   Podpora tehnologijam preverjanja in sistemu opazovanja

Projekt 1: Izboljšanje vzdrževanja določenih potrjenih pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema

Ozadje

Osrednji poudarek bo tudi v prihodnje na pomožnih seizmoloških postajah, ki so nujno potrebne vzdrževanja, zlasti postaj v državah, ki jih pestijo finančne težave, tudi kadar je geografska gostota delujočih pomožnih seizmoloških postaj v interesnih regijah nizka, hkrati pa se bo nadaljevalo preventivno vzdrževanje. To bo izvedeno z zamenjavo zastarele opreme, nadgradnjami in večjo razpoložljivostjo nadomestne opreme.

Tako kot v prejšnjih programih je tudi tokrat potrebno posebno osebje, zaposleno za poln delovni čas, ki bo načrtovalo in izvajalo dela na ustreznih pomožnih seizmoloških postajah, pa tudi sredstva za nadomestne dele in potovanja.

Cilji

Glavni cilj je določene pomožne seizmološke postaje dvigniti na tehnično raven, ki bo skladna z zahtevami mednarodnega opazovalnega sistema, na trajnosten način. Pomožne seizmološke postaje so steber seizmološke infrastrukture mednarodnega opazovalnega sistema in jih je treba nenehno vzdrževati. K dosegi tega cilja lahko pripomoreta ustrezno preventivno vzdrževanje in razpoložljivost pripadajoče nadomestne opreme. To se doseže v povezavi z drugimi nalogami, kakršna je usposabljanje upravljavcev pomožnih seizmoloških postaj. Prednost bodo imele pomožne seizmološke postaje, ki so zelo potrebne tehnične in finančne podpore, denimo tiste v Afriki ter v azijskih in srednjeazijskih državah v razvoju.

Rezultati

Večja razpoložljivost in kakovost podatkov v pomožni seizmološki mreži: pomožna seizmološka mreža pomaga izboljšati natančno določanje lokacije določenih pomožnih seizmoloških postaj, tudi v regijah s potresi, ki jih zazna osnovna mreža, zaradi česar se izboljša tudi seizmološka pokritost jedrskih eksplozij. Okrepljena struktura vzdrževanja pomožnih seizmoloških postaj pomeni tudi večjo prepoznavnost za Unijo.

Projekt 2: Prispevek k razvijanju sistemov za vzorčenje žlahtnih plinov prek študije snovi za izboljšanje adsorpcije ksenona

Ozadje

Učinkovita koncentracija radioaktivnih izotopov ksenona (133Xe, 135Xe, 133mXe in 131mXe) v majhnih količinah v različnih fizikalnih razmerah ter učinkovito in popolno sproščanje teh izotopov ksenona iz adsorpcijskih snovi sta nadvse pomembna za boljše opazovanje jedrskih eksplozij in preverjanje skladnosti s Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) po vsem svetu. Navedeni izotopi ksenona so ključni fisijski radionuklidi, katerih sproščanje spremlja komponenta za zaznavanje žlahtnih plinov radionuklidne mreže mednarodnega opazovalnega sistema, zato bodo vse morebitne izboljšave prihodnjih sistemov neprecenljive.

Cilji

Cilj tega predloga je boljše razumevanje adsorpcijskih mehanizmov, pogojev desorpcije in lastnosti zadevnih snovi v najrazličnejših razmerah, pomembnih za zelo učinkovito koncentracijo ksenona pri preverjanjih v skladu s CTBT. Opravljena bo laboratorijska študija, da bi preverili, kateri parametri so pomembni, in pridobili osnovne informacije o tem, kako je mogoče spremeniti snovi, da bi optimizirali njihove značilnosti, med drugim tudi adsorpcijsko in desorpcijsko zmogljivost, gostoto in obstojnost.

Izid

Izdelano bo laboratorijsko poročilo, v katerem bodo podrobno navedeni ti rezultati in priporočila za izvajanje, namenjena vsem postajam mednarodnega opazovalnega sistema, s čimer se bo izboljšalo razumevanje tega, kako je mogoče optimizirati adsorpcijske snovi, ki so zdaj v uporabi, in poiskati nove snovi, da bi izboljšali zmogljivost postaj mednarodnega opazovalnega sistema za zaznavanje radioaktivnega ksenona.

Projekt 3: Nadaljevanje merjenja koncentracij radioaktivnega ksenona v različnih regijah sveta

Ozadje

Pripravljalna komisija Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) izvaja merjenja radioaktivnega ksenona z zelo občutljivimi sistemi. S prispevkom, ki ga je prejela od Unije na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 2008/588/SZVP, je Pripravljalna komisija za CTBTO razvila in kupila dva prenosna sistema za merjenje 133Xe, 135Xe, 133mXe in 131mXe. Oba merilna sistema sta v okviru Sklepa 2012/699/SZVP delovala v mestih Kuvajt, Džakarta, Mutsu in Manado. Z njima je bilo pridobljenih veliko informacij o koncentracijah radioaktivnega ksenona.

Merjenja tako v Kuvajtu kot v Indoneziji so bila podaljšana v okviru Sklepa (SZVP) 2015/1837. Vzpostavljeni so bili stiki z morebitnimi prihodnjimi državami gostiteljicami, s katerimi zdaj potekajo razprave o sporazumih o sodelovanju.

Cilji

CTBTO načrtuje premestitev obeh mobilnih sistemov, ki ju je kupila na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 2008/588/SZVP in ki trenutno delujeta v Kuvajtu in Indoneziji. V obravnavi so sporazumi o sodelovanju s prihodnjimi državami gostiteljicami.

Z vidika razširjenosti mreže je regija jugovzhodne Azije za CTBTO zelo pomembna, saj zdaj tam ni nobenega sistema za zaznavanje žlahtnih plinov v okviru mednarodnega opazovalnega sistema. Delovanje mobilnega sistema za merjenje koncentracij bo poleg bistveno večje razširjenosti v navedeni regiji sveta omogočilo tudi:

| — | izboljšanje našega razumevanja regionalnih koncentracij radioaktivnega ksenona v ekvatorialnih regijah, kjer mnogi intenzivni pojavi zelo otežujejo razprševanje žlahtnih plinov; |
| --- | --- |

—

izboljšanje našega razumevanja regionalnih koncentracij radioaktivnega ksenona v ekvatorialnih regijah, kjer mnogi intenzivni pojavi zelo otežujejo razprševanje žlahtnih plinov;

| — | še dodatno izpopolnitev atmosferskih in razpršitvenih modelov za boljšo predstavitev premikanja zračnih mas v navedeni regiji sveta. |
| --- | --- |

—

še dodatno izpopolnitev atmosferskih in razpršitvenih modelov za boljšo predstavitev premikanja zračnih mas v navedeni regiji sveta.

CTBTO načrtuje izvedbo merjenja v regiji Jugovzhodne Azije, ki bi trajalo najmanj 12 mesecev in tako zajelo sezonska nihanja.

CTBTO namerava upravljati še en mobilni sistem v vzhodnoazijski regiji. Veliko informacij o karakterizaciji koncentracij radioaktivnega ksenona je bilo prej pridobljenih med kratkim merjenjem, ki ga je financirala Unija. Za dopolnitev in izpopolnitev našega poznavanja regionalnih koncentracij radioaktivnega ksenona je ključnega pomena daljše merjenje. Glavni smoter tega dopolnilnega merjenja je omogočiti karakterizacijo vzhodnoazijske regije v celotnem 12-mesečnem ciklu in s tem v vseh sezonskih razmerah. Lokacija bo izbrana s ciljem upravljanja okrepljene regionalne mreže senzorjev (tj. z višjo gostoto, kot jo ima sedanja mreža za spremljanje žlahtnih plinov v okviru mednarodnega opazovalnega sistema). Tokrat bosta prvič vsaj dva sistema delovala zelo blizu drug drugega, kar bo omogočilo več znanstvenih študij o navzkrižni validaciji sistemov, navzkrižni korelaciji zaznav, k razvoju pri izračunu modelov atmosferskega prenosa v malem obsegu itn. Ta študija bi lahko bila še uspešnejša, če bi potekala v sodelovanju s tistimi državami iz regije, ki prav tako nameravajo dati prostovoljne prispevke v ta namen.

CTBTO namerava po zaključku teh merjenj opraviti dodatna merjenja na območjih, kjer globalne koncentracije radioaktivnega ksenona niso dovolj znane in razumljene. Tu so v prvi vrsti mišljene ekvatorialne lokacije v Latinski Ameriki, Aziji in Afriki.

Da bi se ta merjenja nadaljevala, so potrebna sredstva za pošiljanje na nove lokacije ter za dvoletno delovanje in vzdrževanje obeh mobilnih sistemov za zaznavanje žlahtnih plinov.

Izid

O koristih je mogoče govoriti v smislu boljšega razumevanja nihanj pri globalnih koncentracijah žlahtnih plinov in boljše razširjenosti mreže za spremljanje žlahtnih plinov. Po zaključku teh merjenj bo CTBTO lahko sistem uporabljala za nadaljnje študije koncentracij žlahtnih plinov v različnih geografskih okvirih in za rezervne sisteme in/ali sisteme usposabljanja.

Projekt 4: Sistem za skupinsko napoved za merjenje negotovosti in stopnje zaupanja v okviru simulacij modeliranja atmosferskega prenosa

Ozadje

Kar zadeva odstavek 18(a) Dela I Protokola k CTBT, bi moralo Mednarodno podatkovno središče zagotoviti vrednosti in povezane negotovosti, izračunane za vsak dogodek, katerega lokacijo določi. Ker modeliranje atmosferskega prenosa prispeva k določitvi lokacije dogodkov, bi bilo treba zagotoviti povezane negotovosti.

Priznava se, da je mogoče negotovosti oceniti z uporabo niza ekvivalentnih simulacij, tj. skupine simulacij in ne ene same simulacije. V okviru tega projekta bodo uporabljeni meteorološki podatki sistema za skupinsko napoved (Evropski center za srednjeročne vremenske napovedi, nacionalni centri za okoljska predvidevanja ali drugi) za pridobivanje podatkovnega niza z več simulacijami za iste primere. Ta podatkovni niz bo nato uporabljen za razvoj orodij za oceno negotovosti in stopenj zaupanja v okviru simulacij modeliranja atmosferskega prenosa. Z neodvisnim podatkovnim nizom bodo validirana in predstavljena nova orodja.

Cilji

| — | Razviti validiran prototip za oceno negotovosti in stopnje zaupanja v okviru simulacij modeliranja atmosferskega prenosa. |
| --- | --- |

—

Razviti validiran prototip za oceno negotovosti in stopnje zaupanja v okviru simulacij modeliranja atmosferskega prenosa.

| — | Določiti potrebe v sodelovanju z uporabniki. |
| --- | --- |

—

Določiti potrebe v sodelovanju z uporabniki.

| — | Opredeliti, kateri meteorološki podatki sistema za skupinsko napoved bodo uporabljeni. |
| --- | --- |

—

Opredeliti, kateri meteorološki podatki sistema za skupinsko napoved bodo uporabljeni.

| — | Oblikovati podatkovni niz simulacij modeliranja atmosferskega prenosa. |
| --- | --- |

—

Oblikovati podatkovni niz simulacij modeliranja atmosferskega prenosa.

| — | Razviti orodja za oceno negotovosti in stopenj zaupanja. |
| --- | --- |

—

Razviti orodja za oceno negotovosti in stopenj zaupanja.

| — | Validirati orodja. |
| --- | --- |

—

Validirati orodja.

| — | Prilagoditi novi zagonski vmesnik za izdelavo negotovosti in stopnje zaupanja. |
| --- | --- |

—

Prilagoditi novi zagonski vmesnik za izdelavo negotovosti in stopnje zaupanja.

| — | Dati validirani prototip na voljo za preskušanje v dejanskih primerih. |
| --- | --- |

—

Dati validirani prototip na voljo za preskušanje v dejanskih primerih.

Izid

Produkti, temelječi na sistemu za skupinsko napoved, bodo pomagali pri sprejemanju pomembnih odločitev z zagotavljanjem objektivnih informacij za meritve negotovosti in stopnje zaupanja v okviru simulacij modeliranja atmosferskega prenosa za vsak posamezen primer. Prav tako bodo služili kot znanstvena podlaga za predstavitev načina pridobivanja koristnih informacij iz smernic za modeliranje atmosferskega prenosa kljub neizogibnim negotovostim, povezanim z atmosferskimi simulacijami.

Projekt 5: Znanstvena ocena koristi povečanja ločljivosti orodij za modeliranje atmosferskega prenosa

Ozadje

Smernice, izpeljane iz modelov atmosferskega prenosa, običajno pripomorejo k povečanju ločljivosti meteoroloških polj, potrebnih za izvedbo modelov atmosferskega prenosa, in samega modela atmosferskega prenosa, zlasti kratkoročno. Dva zadevna projekta v Mednarodnem podatkovnem središču se bližata zaključku: operativna izdelava polj občutljivosti za vir-receptor (Source Receptor Sensitivity fields) pri večji ločljivosti (1 ura, 0,5o) ter ustvarjanje meteoroloških polj z visoko ločljivostjo na zahtevo za posebne dogodke (pregled na kraju samem, jedrski poskusi, jedrske nesreče itn.) kjer koli na svetu. Ta meteorološka polja z visoko ločljivostjo bo sprejel Flexpart, programsko orodje, ki uporablja Lagrangov prenos in razpršitveni model za izdelavo produktov zelo visoke ločljivosti za modeliranje atmosferskega prenosa (~ 0,05o), kot se to zahteva. Opravljena bo znanstvena validacija, da bi dokazali in izmerili koristi teh dveh projektov na produktih za modeliranje atmosferskega prenosa.

Cilji

| — | Dokazati dodano vrednost večje ločljivosti s pomočjo opazovanj in primerjav modelov. |
| --- | --- |

—

Dokazati dodano vrednost večje ločljivosti s pomočjo opazovanj in primerjav modelov.

| — | Razviti lansirni vmesnik za hitro izdelavo naprednih in vzvratnih simulacij modeliranja atmosferskega prenosa, meteoroloških polj z visoko ločljivostjo in smernic za modeliranje atmosferskega prenosa na podlagi meteoroloških polj z visoko ločljivostjo na kateri koli lokaciji. |
| --- | --- |

—

Razviti lansirni vmesnik za hitro izdelavo naprednih in vzvratnih simulacij modeliranja atmosferskega prenosa, meteoroloških polj z visoko ločljivostjo in smernic za modeliranje atmosferskega prenosa na podlagi meteoroloških polj z visoko ločljivostjo na kateri koli lokaciji.

Izid

Znanstveni dokaz koristi povečanja ločljivosti v smernicah za modeliranje atmosferskega prenosa bo pomagal potrditi koristnost novih zmogljivosti (operativna občutljivost v odnosu vir-receptor pri večji ločljivosti, meteorološka polja z visoko ločljivostjo) v operacijskem sistemu.

Lansirni vmesnik bo omogočil oblikovanje podrobnih smernic med pregledi na kraju samem ali drugimi izrednimi dogodki (jedrski poskusi, jedrske nesreče itn).

Projekt 6: Dejavnosti ob pripravah na fazo 3 programa reinženiringa Mednarodnega podatkovnega središča

Ozadje

CTBTO je od januarja 2014 do aprila 2017 izvajala fazo 2 projekta reinženiringa Mednarodnega podatkovnega središča, katerega namen je razvoj celovite arhitekture programske opreme za usmerjanje razvoja nove programske opreme in posodobitev obstoječih sistemov v naslednjem desetletju.

Rezultat je arhitektura, ki prinaša pomembne izboljšave v primerjavi z obstoječo, kot npr.:

| — | prilagodljivejši uporabniški vmesnik za analitska orodja, izpopolnitev poteka analitskega pregleda, upravljanja dogodkov, navzkrižne korelacije in primerjave dogodkov, kartografskih orodij in vključevanja zemljevidov, vizualizacije in urejanja mask za nadzor kakovosti valovnih oblik, prikaza frekvence in valovnega števila (FK) ter izboljšana podpora za usposabljanje analitikov; |
| --- | --- |

—

prilagodljivejši uporabniški vmesnik za analitska orodja, izpopolnitev poteka analitskega pregleda, upravljanja dogodkov, navzkrižne korelacije in primerjave dogodkov, kartografskih orodij in vključevanja zemljevidov, vizualizacije in urejanja mask za nadzor kakovosti valovnih oblik, prikaza frekvence in valovnega števila (FK) ter izboljšana podpora za usposabljanje analitikov;

| — | celovito zajemanje izvora podatkov, da bi se razumelo, kako so bili pridobljeni rezultati obdelave, in ugotovilo, kako spremembe pri dostopnih informacijah učinkujejo na razvoj rezultatov; |
| --- | --- |

—

celovito zajemanje izvora podatkov, da bi se razumelo, kako so bili pridobljeni rezultati obdelave, in ugotovilo, kako spremembe pri dostopnih informacijah učinkujejo na razvoj rezultatov;

| — | razširljivost je zdaj bistvena funkcija, vgrajena v vse komponente; |
| --- | --- |

—

razširljivost je zdaj bistvena funkcija, vgrajena v vse komponente;

| — | fleksibilno konfiguracijo seizmološkega, hidroakustičnega in infrazvočnega cevovoda s podporo grafičnih orodij; |
| --- | --- |

—

fleksibilno konfiguracijo seizmološkega, hidroakustičnega in infrazvočnega cevovoda s podporo grafičnih orodij;

| — | lažje oblikovanje novega modela za razvoj kolaborativne programske opreme, ki izhaja iz najboljših praks, pridobljenih pri razvoju odprtokodne programske opreme; |
| --- | --- |

—

lažje oblikovanje novega modela za razvoj kolaborativne programske opreme, ki izhaja iz najboljših praks, pridobljenih pri razvoju odprtokodne programske opreme;

| — | povečanje zmogljivosti opazovanj in preskusov – reproduciranje zbirke preskusnih podatkov. |
| --- | --- |

—

povečanje zmogljivosti opazovanj in preskusov – reproduciranje zbirke preskusnih podatkov.

Faza 2 programa reinženiringa je bila izvedena ob podpori s stvarnimi vložki iz ZDA in s sredstvi na podlagi Sklepa (SZVP) 2015/1837. Ta sredstva so bila uporabljena zlasti za pripravo tehničnih sestankov strokovnjakov iz držav članic, da bi tako zagotovili čim večjo udeležbo v fazi 2 programa reinženiringa. Ta sredstva so bila poleg tega uporabljena tudi za podporo dejavnostim v zvezi z razvojem prototipov za namene ugotavljanja, kako je mogoče programsko opremo, ki so jo prispevala nacionalna podatkovna središča, vključiti v z reinženiringom preoblikovano arhitekturo.

V pripravah na tretjo fazo reinženiringa Mednarodnega podatkovnega središča, v kateri bodo uporabljene kode, ki temeljijo na arhitekturi iz faze 2 programa reinženiringa, si Mednarodno podatkovno središče prizadeva dvigniti raven tehnološke pripravljenosti več algoritmov, ki bi lahko bili vključeni v z reinženiringom preoblikovano programsko opremo. Ta predlog se nanaša posebej na algoritme, ki omogočajo boljšo avtomatsko ali polavtomatsko obdelavo zaporedij popotresnih sunkov.

Cilji

Cilj tega projekta je razvoj in primerjava uspešnosti prototipov za največ tri pristope, da bi se izboljšala obdelava zaporedij popotresnih sunkov.

Obravnavajo se naslednji algoritmi:

| — | dva pristopa na podlagi navzkrižne korelacije; |
| --- | --- |

—

dva pristopa na podlagi navzkrižne korelacije;

| — | pristop na podlagi avtoregresivnih metod AIC. |
| --- | --- |

—

pristop na podlagi avtoregresivnih metod AIC.

Rezultati:

| — | Za vsakega od treh navedenih pristopov bodo vzpostavljeni eksperimentalni avtomatski procesni cevovodi, ki bodo vključevali tri obravnavane algoritme (vsak od njih v posebnem cevovodu). To pomeni, da bodo nekateri ročno izvedeni postopki v teh metodah avtomatizirani. |
| --- | --- |

—

Za vsakega od treh navedenih pristopov bodo vzpostavljeni eksperimentalni avtomatski procesni cevovodi, ki bodo vključevali tri obravnavane algoritme (vsak od njih v posebnem cevovodu). To pomeni, da bodo nekateri ročno izvedeni postopki v teh metodah avtomatizirani.

| — | Na vsakem cevovodu se bo izvajal isti sklop reprezentativnih dogodkov, ki sprožajo popotresne sunke. |
| --- | --- |

—

Na vsakem cevovodu se bo izvajal isti sklop reprezentativnih dogodkov, ki sprožajo popotresne sunke.

| — | Oblikovan in izveden bo niz avtomatskih preskusov, s katerimi bo mogoče zbrati statistične informacije o teh treh algoritmih, ko se bodo izvajali na reprezentativnem sklopu dogodkov, ter tako primerjati uspešnost. |
| --- | --- |

—

Oblikovan in izveden bo niz avtomatskih preskusov, s katerimi bo mogoče zbrati statistične informacije o teh treh algoritmih, ko se bodo izvajali na reprezentativnem sklopu dogodkov, ter tako primerjati uspešnost.

| — | Statistični podatki, zbrani z avtomatskimi preskusi, bodo uporabljeni za primerjavo uspešnosti algoritmov pri reprezentativni zbirki podatkov. |
| --- | --- |

—

Statistični podatki, zbrani z avtomatskimi preskusi, bodo uporabljeni za primerjavo uspešnosti algoritmov pri reprezentativni zbirki podatkov.

| — | Poleg tega bodo analitiki, zadolženi za multiplo diskriminatno analizo (MDA) seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih podatkov, ocenili, ali so rezultati, pridobljeni s temi tremi algoritmi, dovolj kakovostni, da bi bili lahko izhodišče za analitski pregled. |
| --- | --- |

—

Poleg tega bodo analitiki, zadolženi za multiplo diskriminatno analizo (MDA) seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih podatkov, ocenili, ali so rezultati, pridobljeni s temi tremi algoritmi, dovolj kakovostni, da bi bili lahko izhodišče za analitski pregled.

| — | Končni rezultat tega bi morala biti poročilo in priporočilo s povzetkom zgoraj navedenih ugotovitev o tem, kateri od treh pristopov (če sploh kateri) naj bi se uporabil pri nadaljnjem razvoju in izvajanju operativnega sistema. Vanj naj bi bila vključena ocena o delu, ki bi ga bilo treba še vložiti v dokončanje razvoja. |
| --- | --- |

—

Končni rezultat tega bi morala biti poročilo in priporočilo s povzetkom zgoraj navedenih ugotovitev o tem, kateri od treh pristopov (če sploh kateri) naj bi se uporabil pri nadaljnjem razvoju in izvajanju operativnega sistema. Vanj naj bi bila vključena ocena o delu, ki bi ga bilo treba še vložiti v dokončanje razvoja.

Projekt se bo izvajal leto in pol z začetkom v drugem četrtletju leta 2018. Predvidoma naj bi bilo približno 60 % celotnega dela, zlasti v prvem letu izvajanja projekta, treba vložiti v vzpostavljanje eksperimentalnih cevovodov. Preostalo delo bo treba vložiti v oblikovanje avtomatskih preskusov, zbiranje rezultatov preskusov in analizo teh rezultatov.

Izid

Glavna korist, ki jo prinaša projekt, je dvig ravni tehnične pripravljenosti posameznega algoritma, kar bi lahko bistveno zmanjšalo delovno obremenitev analitika. Programsko opremo, ki bi bila na dovolj visoki ravni tehnološke pripravljenosti, bo mogoče z manj tveganja vključiti v sistem, preoblikovan z reinženiringom. Na podlagi opravljenega dela bo mogoče zanesljiveje oceniti, koliko dela bo treba še vložiti za operativno uvedbo izbranih algoritmov.

Nekatere prototipne kode, oblikovane pri razvoju tega projekta, bi bile lahko vključene v končno operativno različico programske opreme.

2.   Povečanje zmogljivosti za inšpekcijske preglede na kraju samem

Projekt: izboljšanje obdelave in zaznavanja žlahtnih plinov pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem

Ozadje

Razvoj sistema za zaznavanje žlahtnih plinov pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem za obdelavo in zaznavanje radioaktivnega ksenona, ki je v lasti začasnega tehničnega sekretariata, je financirala Evropska unija (Sklep 2010/461/SZVP). Sistem je bil vzpostavljen v začetku leta 2014 in še isto leto uspešno uporabljen med integrirano terensko vajo 2014, ki jo je leta 2014 organizirala Pripravljalna komisija za CTBTO in katere namen je bila simulacija skoraj celotnega inšpekcijskega pregleda na kraju samem v Jordaniji. Na tej vaji je sistem za zaznavanje žlahtnih plinov pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem zanesljivo in natančno izmeril razmerje med izotopoma 131mXe do 133Xe. Poleg tega je sistem izpolnil tehnične zahteve glede spodnje detekcijske meje aktivnosti za te izotope.

Vaja je pokazala, da sistem za zaznavanje žlahtnih plinov pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem izpolnjuje ključne parametre tehničnega stanja za zaznavanje radioaktivnega ksenona, tehnično poročilo zunanje ocenjevalne skupine na integrirani terenski vaji 2014 pa je opozorilo še na nekatere operativne parametre, ki se jim bo treba posvetiti pri prihodnjem razvoju zmogljivosti za obdelavo in zaznavanje žlahtnih plinov. Podobno je bilo tudi na 23. delavnici glede inšpekcijskih pregledov na kraju samem v letu 2016, na kateri je bil obravnavan nadaljnji razvoj seznama opreme za inšpekcijske preglede na kraju samem, ugotovljeno, da je treba prednostno izboljšati vzdržljivost, enostavnost in zasnovo zmogljivosti za prečiščevanje in merjenje radioaktivnega ksenona ter tako povečati njihovo operativno uspešnost. Sistem za zaznavanje žlahtnih plinov pri pregledih na kraju samem je treba izboljšati, da bi lahko zaključili zasnovo in operacionalizacijo terenskih laboratorijev za inšpekcijske preglede na kraju samem, kar bo neposredno pripomoglo k hitri napotitvi in podpori na terenu.

Cilji

V skladu s priporočili s pregleda in nadaljnjimi ukrepi po integrirani terenski vaji 2014, je cilj tega predloga izboljšanje obstoječega sistema za zaznavanje žlahtnih plinov pri pregledih na kraju samem. Namen projekta je prilagoditev sistema za zračni prevoz in olajšanje premikov do območja delovanja, iz njega in znotraj njega ter za zanesljivo in enostavno delo v okolju terenskega laboratorija. Da bi pripomogli k projektu za akcijski načrt inšpekcijskih pregledov na kraju samem 3.11, katerega namen je med drugim povečati prijaznost do uporabnika, modularnost in sistemsko zanesljivost, je treba preoblikovati zasnovo in/ali razviti naslednje komponente:

| — | stojalo detektorja in svinčeni ščit za lažjo postavitev in prilagoditev težišča; |
| --- | --- |

—

stojalo detektorja in svinčeni ščit za lažjo postavitev in prilagoditev težišča;

| — | separator plinov zaradi zmanjšanja porabe energije in da bi se namesto helija kot nosilni plin lahko uporabljali materiali, ki so na oddaljenih območjih dostopnejši; |
| --- | --- |

—

separator plinov zaradi zmanjšanja porabe energije in da bi se namesto helija kot nosilni plin lahko uporabljali materiali, ki so na oddaljenih območjih dostopnejši;

| — | programska oprema zaradi poenostavitve postopkov, ki bi bili primerni za uporabo v sistemu, s katerim bi upravljali inšpektorji; |
| --- | --- |

—

programska oprema zaradi poenostavitve postopkov, ki bi bili primerni za uporabo v sistemu, s katerim bi upravljali inšpektorji;

| — | celotna tehnična zasnova za čim večjo vključljivosti v skladu s konceptom hitre napotitve inšpekcijskih pregledov na kraju samem. |
| --- | --- |

—

celotna tehnična zasnova za čim večjo vključljivosti v skladu s konceptom hitre napotitve inšpekcijskih pregledov na kraju samem.

Izid

Izboljšan, učinkovitejši in uspešnejši laboratorij za zaznavanje žlahtnih plinov pri pregledih na kraju samem, ki je v lasti začasnega tehničnega sekretariata, ki bo uporabniku olajšal interakcijo ter povečal zanesljivost in vzdržljivost, bo pripomogel tudi k delu inšpektorjev med inšpekcijskimi pregledi na kraju samem; ti cilji so zato v skladu s politiko Unije in njeno odločenostjo doseči, da CTBT stopi v veljavo.

3.   Dejavnosti v zvezi z integriranim razvijanjem zmogljivosti in ozaveščanjem

A.   Nadaljnji razvoj med splošnim uvajanjem NDC-in-a-box

Projekt 1: Izpopolnitev avtomatskega obdelovanja in zmogljivosti za vključevanje seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih podatkov v NDC-in-a-box

Ozadje

Pripravljalna komisija za CTBTO je julija 2016 objavila različico NDC-in-a-box 4.0, v katero so vključeni novi moduli, razviti v okviru projekta Extended NDC-in-a-box. S to različico so se znatno izboljšale zmogljivosti nacionalnih podatkovnih središč za obdelovanje, vključuje namreč orodja za avtomatsko in interaktivno analizo pri infrardečih podatkih, vanjo pa je bila integrirana tudi zbirka programske opreme SeisComP3 za avtomatsko obdelavo seizmoloških in akustičnih podatkov. V avtomatski procesni cevovod SeisComP sta bila integrirana detektor IDC STA/LTA in detektor DTK-PMCC. Ta različica zdaj dopušča, da se lokator Mednarodnega podatkovnega središča prikliče kar iz interaktivnega pregledovalnega orodja „scolv“ SeisComP. Več konverzijskih modulov podpira vključevanje podatkov in produktov mednarodnega podatkovnega središča v procesni cevovod, temelječ na SeisComP, in dopušča sinhronizacijo informacij o konfiguraciji postaj med nacionalnimi podatkovnimi središči in Mednarodnim podatkovnim središčem, in sicer prek modulov za iznašanje in uvažanje podatkov ali prek replikacije podatkovnih zbirk.

Novi moduli nacionalnim podatkovnim središčem že dopuščajo reprodukcijo rezultatov detektorjev Mednarodnega podatkovnega središča za seizmološke in infrazvoče podatke, o obdelovanju hidroakustičnih podatkov pa se še ne razmišlja. Poleg tega se dogodki, ki jih izvrže avtomatski procesni cevovod, temelječ na Seiscomp, precej razlikujejo od tistih, ki so generirani v Mednarodnem podatkovnem središču. Temu botrujejo razlike v programski opremi, ki se uporablja za konstruiranje dogodkov v Mednarodnem podatkovnem središču, in tisto v cevovodih SeisComP.

Cilji

Cilj tega projekta je razširiti zmogljivosti SeisComP in modulov SeisComP na voljo v NDC-in-a-Box, tako da:

| — | bo v NDC-in-a-Box integriran detektor signalov Mednarodnega podatkovnega središča za hidroakustične podatke, vključno z določitvijo značilnosti, lastnih hidroakustičnim zaznavam. To bi nacionalnim podatkovnim središčem omogočilo zaznavanje prispetij s hidroakustičnih postaj Mednarodnega opazovalnega sistema z uporabo enake programske opreme, kot se uporablja pri obdelovanju v Mednarodnem podatkovnem središču; |
| --- | --- |

—

bo v NDC-in-a-Box integriran detektor signalov Mednarodnega podatkovnega središča za hidroakustične podatke, vključno z določitvijo značilnosti, lastnih hidroakustičnim zaznavam. To bi nacionalnim podatkovnim središčem omogočilo zaznavanje prispetij s hidroakustičnih postaj Mednarodnega opazovalnega sistema z uporabo enake programske opreme, kot se uporablja pri obdelovanju v Mednarodnem podatkovnem središču;

| — | bo v procesni cevovod SeisComP integriran detektor NET-VISA, ki se uporablja v Mednarodnem podatkovnem središču, končnemu uporabniku pa bo na voljo vmesnik za konfiguriranje NET-VISA kot privzetega asociatorja, ki naj se uporablja v SeisComP. To bi nacionalnim podatkovnim središčem, ki obdelujejo podatke Mednarodnega opazovalnega sistema z uporabo avtomatskega cevovoda SeisComP, pomagalo, da bi se pri izdelavi podatkovnega niza o dogodku bolj približali tistemu iz Mednarodnega podatkovnega središča; |
| --- | --- |

—

bo v procesni cevovod SeisComP integriran detektor NET-VISA, ki se uporablja v Mednarodnem podatkovnem središču, končnemu uporabniku pa bo na voljo vmesnik za konfiguriranje NET-VISA kot privzetega asociatorja, ki naj se uporablja v SeisComP. To bi nacionalnim podatkovnim središčem, ki obdelujejo podatke Mednarodnega opazovalnega sistema z uporabo avtomatskega cevovoda SeisComP, pomagalo, da bi se pri izdelavi podatkovnega niza o dogodku bolj približali tistemu iz Mednarodnega podatkovnega središča;

| — | bodo izpopolnjene zmogljivosti za vključevanje podatkov Mednarodnega opazovalnega sistema v drugo odprtokodno programsko opremo za seizmološke analize, kakršna je SEISAN. |
| --- | --- |

—

bodo izpopolnjene zmogljivosti za vključevanje podatkov Mednarodnega opazovalnega sistema v drugo odprtokodno programsko opremo za seizmološke analize, kakršna je SEISAN.

Rezultati:

Vsi rezultati za ta projekt se nanašajo na izpopolnitve modulov programske opreme, ki tvorijo NDC-in-a-Box, pa tudi novih modulov, ki naj bodo na voljo pri bodočih različicah NDC-in-a-Box. Ti novi in izpopolnjeni moduli programske opreme so naslednji:

| — | obstoječi modul NDC-in-a-Box scdfx, integriran v SeisComP, izpopolnjen tako, da bo dopuščal obdelovanje hidroakustičnih podatkov in shranjevanje vseh značilnosti pri hidroakustičnih zaznavah v Mednarodnem podatkovnem središču; |
| --- | --- |

—

obstoječi modul NDC-in-a-Box scdfx, integriran v SeisComP, izpopolnjen tako, da bo dopuščal obdelovanje hidroakustičnih podatkov in shranjevanje vseh značilnosti pri hidroakustičnih zaznavah v Mednarodnem podatkovnem središču;

| — | modul IDC HASE za ugotavljanje azimutov in počasnosti hidroakustičnih prispetij, integriran v modul SeisComP; |
| --- | --- |

—

modul IDC HASE za ugotavljanje azimutov in počasnosti hidroakustičnih prispetij, integriran v modul SeisComP;

| — | asociator NET-VISA integriran v SeisComP, in sicer kot izbirni asociator, ki ga bo mogoče konfigurirati tako, da se uporablja namesto privzetega asociatorja SeisComP; |
| --- | --- |

—

asociator NET-VISA integriran v SeisComP, in sicer kot izbirni asociator, ki ga bo mogoče konfigurirati tako, da se uporablja namesto privzetega asociatorja SeisComP;

| — | SeisComP izpopolnjen tako, da bo lahko shranjeval dodatne značilnosti pri hidroakustičnih zaznavah, pa tudi piksle in družine pikslov pri infrazvočnih zaznavah; |
| --- | --- |

—

SeisComP izpopolnjen tako, da bo lahko shranjeval dodatne značilnosti pri hidroakustičnih zaznavah, pa tudi piksle in družine pikslov pri infrazvočnih zaznavah;

| — | izvozni moduli SeisComP izpopolnjeni tako, da bo pri hidroakustični in infrazvočni programski opremi zaznave in njihove značilnosti mogoče izvoziti v odprtokodno podatkovno zbirko; |
| --- | --- |

—

izvozni moduli SeisComP izpopolnjeni tako, da bo pri hidroakustični in infrazvočni programski opremi zaznave in njihove značilnosti mogoče izvoziti v odprtokodno podatkovno zbirko;

| — | sedanja programska oprema izpopolnjena tako, da bo mogoče celotno konfiguracijo seizmološke postaje Mednarodnega opazovalnega sistema in njegove podatke uvoziti v SAEISAN ter jih obdelovati v kombinaciji s podatki, ki ne prihajajo iz Mednarodnega opazovalnega sistema, vendar so za nacionalna podatkovna središča zanimivi. |
| --- | --- |

—

sedanja programska oprema izpopolnjena tako, da bo mogoče celotno konfiguracijo seizmološke postaje Mednarodnega opazovalnega sistema in njegove podatke uvoziti v SAEISAN ter jih obdelovati v kombinaciji s podatki, ki ne prihajajo iz Mednarodnega opazovalnega sistema, vendar so za nacionalna podatkovna središča zanimivi.

Projekt bo izveden v 12 mesecih z uporabo agilnih metod razvoja programske opreme, kakršni sta Scrum ali Kanban, s progresivnim dograjevanjem programske opreme, tako da se funkcionalnost povečuje na vsake štiri tedne.

S predstavniki nacionalnih podatkovnih središč naj bi potekali dve delavnici:

| — | Na prvi delavnici bo projekt predstavljen in predstavniki nacionalnih podatkovnih središč bodo imeli možnost predstaviti primere rabe, relevantne za njihova lastna nacionalna podatkovna središča, pri katerih bi utegnilo biti koristno uporabiti avtomatski asociator (NET-VISA) v sklopu SeisComP za konstruiranje seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih dogodkov. Prav tako naj bi nacionalna podatkovna središča Mednarodnemu podatkovnemu središču v preskusne namene zagotovila preskusne podatke iz omrežij, ki jih zanimajo. |
| --- | --- |

—

Na prvi delavnici bo projekt predstavljen in predstavniki nacionalnih podatkovnih središč bodo imeli možnost predstaviti primere rabe, relevantne za njihova lastna nacionalna podatkovna središča, pri katerih bi utegnilo biti koristno uporabiti avtomatski asociator (NET-VISA) v sklopu SeisComP za konstruiranje seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih dogodkov. Prav tako naj bi nacionalna podatkovna središča Mednarodnemu podatkovnemu središču v preskusne namene zagotovila preskusne podatke iz omrežij, ki jih zanimajo.

| — | Drugo delavnico pa bi bilo treba uporabiti kot priložnost za začetek obdobja preskušanja programske opreme, izdelane v okviru projekta. Med to programsko opremo bo najverjetneje asociator NET-VISA, integriran v SeisComP, in pa orodja za obdelovanje hidroakustičnih podatkov pomožne seizmološke postaje, integrirana v SeisComP. |
| --- | --- |

—

Drugo delavnico pa bi bilo treba uporabiti kot priložnost za začetek obdobja preskušanja programske opreme, izdelane v okviru projekta. Med to programsko opremo bo najverjetneje asociator NET-VISA, integriran v SeisComP, in pa orodja za obdelovanje hidroakustičnih podatkov pomožne seizmološke postaje, integrirana v SeisComP.

Izid

Kočni rezultat bo izboljšan avtomatski procesni cevovod, temelječ na SeisComP, ki bo predan nacionalnim podatkovnim središčem.

Glavni rezultat je, da se nacionalnim podatkovnim središčem zagotovijo dodatne zmogljivosti za avtomatsko obdelovanje podatkov Mednarodnega podatkovnega središča, za kombiniranje podatkov Mednarodnega opazovalnega sistema in drugih virov v NDC-in-a-Box ter za reprodukcijo rezultatov Mednarodnega podatkovnega središča pri avtomatskem obdelovanju z NDC-in-a-Box.

Projekt 2: Razvoj obdelovanja infrazvočnih podatkov in interaktivnega sistema

Ozadje

Mednarodno podatkovno središče se od leta 2013 ukvarja s projektom prenove infrazvočnega avtomatskega sistema in projektom Extended NDC-in-a-box; programska oprema je bila objavljena leta 2016. Pri prizadevanjih v zvezi s sistemom infrazvočnega obdelovanja je šlo za razvoj sistema postajnih sklopov za avtomatsko obdelovanje in programske opreme za interaktivno pregledovanje. Ta orodja so bila nato vključena v NDC-in-a-box in okolje Mednarodnega podatkovnega središča.

Prve povratne informacije iz nacionalnih podatkovnih središč so pozitivne, saj so pridobila zmogljivosti za infrazvočno tehnologijo. Na Mednarodno podatkovno središče zdaj prihajajo zaprosila za namensko izobraževanje iz infrazvočne tehnologije, pa tudi predlogi za izboljšave in razvoj orodij, kar presega načrtovane dejavnosti v zvezi z vzdrževanjem.

Mednarodno podatkovno središče se želi še naprej truditi za dokončanje sistema za infrazvočno obdelovanje v podporo pri potrebah Mednarodnega podatkovnega središča in Mednarodnega opazovalnega sistema ter za pomoč in odzivanje na zaprosila nacionalnih podatkovnih središč za programsko opremo.

Cilji

| — | podpora razvoju sistema obdelovanja postaj, da bo stalno kos potrebam po vzdrževanju v Mednarodnem opazovalnem sistemu in Mednarodnem podatkovnem središču; |
| --- | --- |

—

podpora razvoju sistema obdelovanja postaj, da bo stalno kos potrebam po vzdrževanju v Mednarodnem opazovalnem sistemu in Mednarodnem podatkovnem središču;

| — | podpora pri zaprosilih nacionalnih podatkovnih središč za programsko opremo, posodabljanje programske opreme in funkcije za izvajanje dejavnosti nacionalnih podatkovnih središč; |
| --- | --- |

—

podpora pri zaprosilih nacionalnih podatkovnih središč za programsko opremo, posodabljanje programske opreme in funkcije za izvajanje dejavnosti nacionalnih podatkovnih središč;

| — | nadaljevanje uvajanja kar najsodobnejših funkcij za boljšo analizo infrazvočnih signalov, da se ohrani znanstvena verodostojnost infrazvočne tehnologije v okviru CTBTO; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje uvajanja kar najsodobnejših funkcij za boljšo analizo infrazvočnih signalov, da se ohrani znanstvena verodostojnost infrazvočne tehnologije v okviru CTBTO;

| — | trud za vključevanje modelov širjenja infrazvočnih valov s količinsko opredelitvijo negotovosti, kombinirano z visokoločljivimi atmosferskimi specifikacijami med infrazvočno fazno asociacijo, izrisovanjem dogodkov in poglobljeno analizo za doseganje ciljev srednjeročne strategije. |
| --- | --- |

—

trud za vključevanje modelov širjenja infrazvočnih valov s količinsko opredelitvijo negotovosti, kombinirano z visokoločljivimi atmosferskimi specifikacijami med infrazvočno fazno asociacijo, izrisovanjem dogodkov in poglobljeno analizo za doseganje ciljev srednjeročne strategije.

Izid

| — | nadaljnje izgrajevanje tehnične in znanstvene verodostojnosti infrazvočnega sistema Mednarodnega podatkovnega središča ter zagotavljanje vzdrževanja operacij Mednarodnega podatkovnega središča in Mednarodnega opazovalnega sistema; |
| --- | --- |

—

nadaljnje izgrajevanje tehnične in znanstvene verodostojnosti infrazvočnega sistema Mednarodnega podatkovnega središča ter zagotavljanje vzdrževanja operacij Mednarodnega podatkovnega središča in Mednarodnega opazovalnega sistema;

| — | nadaljevanje nadgrajevanja prizadevanj za programsko opremo NDC-in-a-Box, ki so se začela na podlagi Sklepa 2012/699/SZVP in nadaljevala na podlagi Sklepa (SZVP) 2015/1837, da bi nacionalnim podatkovnim središčem omogočili obdelovanje podatkov, razpoložljiih iz Mednarodnega opazovalnega sistema, tako za namene spremljanja CTBT kot v nacionalne namene. Iz teh prizadevanj je izšla močna baza uporabnikov med nacionalnimi podatkovnimi središči, začrtani rezultati projekta pa bodo pripomogli k pridobivanju zaupanja nacionalnih podatkovnih središč v verodostojnost sistema preverjanja; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje nadgrajevanja prizadevanj za programsko opremo NDC-in-a-Box, ki so se začela na podlagi Sklepa 2012/699/SZVP in nadaljevala na podlagi Sklepa (SZVP) 2015/1837, da bi nacionalnim podatkovnim središčem omogočili obdelovanje podatkov, razpoložljiih iz Mednarodnega opazovalnega sistema, tako za namene spremljanja CTBT kot v nacionalne namene. Iz teh prizadevanj je izšla močna baza uporabnikov med nacionalnimi podatkovnimi središči, začrtani rezultati projekta pa bodo pripomogli k pridobivanju zaupanja nacionalnih podatkovnih središč v verodostojnost sistema preverjanja;

| — | sodelovanje z nacionalnimi podatkovnimi središči v prid izgradnji kar najsodobnejšega infrazvočnega sistema v sklopu prizadevanj za reinženiring Mednarodnega podatkovnega središča. |
| --- | --- |

—

sodelovanje z nacionalnimi podatkovnimi središči v prid izgradnji kar najsodobnejšega infrazvočnega sistema v sklopu prizadevanj za reinženiring Mednarodnega podatkovnega središča.

B:   Integrirano ozaveščanje in razvijanje zmogljivosti prek tehnične pomoči, izobraževanja in usposabljanja

Projekt: Sodelovanje z državami podpisnicami – in tudi nepodpisnicami – v podporo CTBT in pripadajočemu sistemu preverjanja prek integriranega ozaveščanja in razvijanja zmogljivosti

Ozadje

Razvoj zmogljivosti se je pokazal kot nepogrešljiv za krepitev sistema preverjanja v okviru CTBT. Veliko postaj Mednarodnega opazovalnega sistema v okviru CTBT se nahaja ali se bo nahajalo v državah v razvoju in tudi upravljajo jih institucije teh držav. Poleg tega so mnoge države v razvoju ravno v procesu vzpostavljanja in izboljševanja svojih nacionalnih podatkovnih središč, da bi jih usposobila za polno izkoriščanje podatkov in produktov, ustvarjenih v okviru sistema preverjanja. V tej zvezi so bili s financiranjem Unije štiridesetim nacionalnim podatkovnim središčem dobavljeni sistemi razvijanja zmogljivosti, ki jih je treba stalno vzdrževati in občasno menjati.

V okviru dejavnosti v zvezi z integriranim ozaveščanjem in razvijanjem zmogljivosti se strokovnjakom iz držav v razvoju zagotavljajo potrebne splošne podlage in usposabljanje, da laže sodelujejo pri odločanju in razvijanju politik v Pripravljalni komisiji za CTBTO. Takšno sodelovanje je nepogrešljivo za demokratičnost in participativnost CTBT, služi pa tudi kot ukrep za krepitev zaupanja pri pridobivanju podpore držav nepodpisnic.

Sekretariat se kot z enim od ključnih elementov integriranega ozaveščanja in razvijanja zmogljivosti ukvarja tudi z dejavnostmi usposabljanja in izobraževanja, usmerjenimi v razvijanje in vzdrževanje potrebnih zmogljivosti pri tehničnih, znanstvenih, pravnih in političnih vidikih CTBT in njenega sistema preverjanja, ki so namenjene zlasti državam, ki niso podpisale ali ratificirale CTBT. To usposabljanje in izobraževanje temelji na medsektorskih prizadevanjih in virih, bogati pa ga tudi sodelovanje članov Skupine eminentnih oseb (Group of Eminent Persons – GEM) in podpora članov Mladinskega odseka CTBTO.

Cilji

Cilji dejavnosti Pripravljalne komisije za CTBTO v zvezi z integriranim ozaveščanjem in razvijanjem zmogljivosti so:

| (a) | prispevati k vsesplošni uporabi CTBT; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k vsesplošni uporabi CTBT;

| (b) | izboljšati izglede za začetek veljavnosti CTBT; in |
| --- | --- |

(b)

izboljšati izglede za začetek veljavnosti CTBT; in

| (c) | krepiti in vzdrževati podporo za sistem preverjanja v okviru CTBT. |
| --- | --- |

(c)

krepiti in vzdrževati podporo za sistem preverjanja v okviru CTBT.

Dejavnosti za vsesplošno uporabo in začetek veljavnosti

| — | razvoj spletnega učnega gradiva in orodij; |
| --- | --- |

—

razvoj spletnega učnega gradiva in orodij;

| — | usposabljanje, znanstvene in diplomatske delavnice in konference; |
| --- | --- |

—

usposabljanje, znanstvene in diplomatske delavnice in konference;

| — | udeležba na poglavitnih dogodkih, posvečenih neproliferacijskim in razorožitvenim vprašanjem. |
| --- | --- |

—

udeležba na poglavitnih dogodkih, posvečenih neproliferacijskim in razorožitvenim vprašanjem.

Dejavnosti za krepitev in vzdrževanje podpore za sistem preverjanja v okviru CTBT

| — | razvoj programske opreme in infrastrukture; |
| --- | --- |

—

razvoj programske opreme in infrastrukture;

| — | tehnične delavnice; |
| --- | --- |

—

tehnične delavnice;

| — | sistematsko usposabljanje iz programske opreme Extended NDC-in-a-box (eNIAB); |
| --- | --- |

—

sistematsko usposabljanje iz programske opreme Extended NDC-in-a-box (eNIAB);

| — | podpora za integriranje obdelovanja podatkov Mednarodnega opazovalnega sistema z nacionalnimi in regionalnimi seizmološkimi mrežami; |
| --- | --- |

—

podpora za integriranje obdelovanja podatkov Mednarodnega opazovalnega sistema z nacionalnimi in regionalnimi seizmološkimi mrežami;

| — | zagotavljanje tehnične podpore za odpravljanje težav v obliki opreme za sistem razvijanja zmogljivosti ter vzdrževanje ali menjavanje te opreme. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje tehnične podpore za odpravljanje težav v obliki opreme za sistem razvijanja zmogljivosti ter vzdrževanje ali menjavanje te opreme.

Izid

izpopolnjene zmožnosti in zavest o CTBT in pripadajočem sistemu preverjanja ter okrepljene operativne zmogljivosti sistema preverjanja. Države, ki še morajo podpisati in/ali ratificirati CTBT, vključno s tistimi s seznama v Prilogi 2 k CTBT, bodo seznanjene s koristmi CTBT in sistema preverjanja.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/46

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2018/299

z dne 26. februarja 2018

o spodbujanju evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za preprečevanje tovrstnega širjenja. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za preprečevanje tovrstnega širjenja.

| (2) | Unija dejavno izvaja strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in ukrepe iz poglavja III navedene strategije, kot je vzpostavitev potrebnih struktur v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Unija dejavno izvaja strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in ukrepe iz poglavja III navedene strategije, kot je vzpostavitev potrebnih struktur v Uniji.

| (3) | Svet je 8. decembra 2008 sprejel sklepe in dokument z naslovom: Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov (v nadaljnjem besedilu: nove smernice za ukrepanje), v katerem je navedeno, da širjenje orožja za množično uničevanje ostaja eden največjih varnostnih izzivov in da je politika neširjenja bistven del skupne zunanje in varnostne politike (SZVP). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 8. decembra 2008 sprejel sklepe in dokument z naslovom: Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov (v nadaljnjem besedilu: nove smernice za ukrepanje), v katerem je navedeno, da širjenje orožja za množično uničevanje ostaja eden največjih varnostnih izzivov in da je politika neširjenja bistven del skupne zunanje in varnostne politike (SZVP).

| (4) | Svet v novih smernicah za ukrepanje poziva pristojne sestave in telesa Sveta, Komisijo, druge institucije ter države članice, naj na podlagi zadevnega dokumenta sprejmejo konkretne nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

(4)

Svet v novih smernicah za ukrepanje poziva pristojne sestave in telesa Sveta, Komisijo, druge institucije ter države članice, naj na podlagi zadevnega dokumenta sprejmejo konkretne nadaljnje ukrepe.

| (5) | Svet v novih smernicah za ukrepanje poudarja, da bi se pri ukrepanju Unije proti širjenju orožja lahko oprli na nevladno mrežo za neširjenje orožja, v kateri sodelujejo inštituti za zunanjo politiko in raziskovalni centri, ki se ukvarjajo s strateškimi področji Unije, pa tudi na koristne že delujoče mreže. V takšno mrežo bi lahko vključili ustanove v tretjih državah, s katerimi je Unija vzpostavila poseben dialog o neširjenju orožja. |
| --- | --- |

(5)

Svet v novih smernicah za ukrepanje poudarja, da bi se pri ukrepanju Unije proti širjenju orožja lahko oprli na nevladno mrežo za neširjenje orožja, v kateri sodelujejo inštituti za zunanjo politiko in raziskovalni centri, ki se ukvarjajo s strateškimi področji Unije, pa tudi na koristne že delujoče mreže. V takšno mrežo bi lahko vključili ustanove v tretjih državah, s katerimi je Unija vzpostavila poseben dialog o neširjenju orožja.

| (6) | Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 sprejel strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovini z njimi (v nadaljnjem besedilu: strategija EU SALW), v kateri so določene smernice za ukrepanje Unije na področju osebnega in lahkega orožja. V strategiji EU SALW je navedeno, da nedovoljeno kopičenje osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovina z njimi resno ogroža mednarodni mir in varnost. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 sprejel strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovini z njimi (v nadaljnjem besedilu: strategija EU SALW), v kateri so določene smernice za ukrepanje Unije na področju osebnega in lahkega orožja. V strategiji EU SALW je navedeno, da nedovoljeno kopičenje osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovina z njimi resno ogroža mednarodni mir in varnost.

| (7) | Namen strategije EU SALW je med drugim spodbujati učinkovito večstranskost, da se vzpostavijo mehanizmi – bodisi mednarodni ali regionalni bodisi v Uniji in njenih državah članicah – za preprečevanje ponudbe in destabilizirajočega širjenja osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva. |
| --- | --- |

(7)

Namen strategije EU SALW je med drugim spodbujati učinkovito večstranskost, da se vzpostavijo mehanizmi – bodisi mednarodni ali regionalni bodisi v Uniji in njenih državah članicah – za preprečevanje ponudbe in destabilizirajočega širjenja osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva.

| (8) | Svet je 26. julija 2010 sprejel Sklep 2010/430/SZVP (1), s katerim je bila ustanovljena evropska mreža neodvisnih skupin možganskih trustov o neširjenju orožja in je bilo določeno, da bo za tehnično izvajanje navedenega sklepa pristojen konzorcij EU za neširjenje orožja (v nadaljnjem besedilu: konzorcij). |
| --- | --- |

(8)

Svet je 26. julija 2010 sprejel Sklep 2010/430/SZVP (1), s katerim je bila ustanovljena evropska mreža neodvisnih skupin možganskih trustov o neširjenju orožja in je bilo določeno, da bo za tehnično izvajanje navedenega sklepa pristojen konzorcij EU za neširjenje orožja (v nadaljnjem besedilu: konzorcij).

| (9) | Izbira konzorcija kot edinega prejemnika donacije je v tem primeru upravičena, saj bo Unija ob podpori svojih držav članic še naprej plodno sodelovala z evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov, ki prispeva k oblikovanju skupne evropske kulture neširjenja orožja in razoroževanja, ter pomaga Uniji pri pripravi in oblikovanju njenih politik na teh področjih ter krepi njeno prepoznavnost. Stoodstotno financiranje je v tem primeru potrebno zaradi same narave konzorcija, ki obstaja zaradi Unije in je v celoti odvisen od podpore Unije. Konzorcij nima neodvisnih finančnih sredstev ali pravnih pooblastil za pridobivanje drugih sredstev. Poleg tega je vzpostavil mrežo, ki poleg štirih možganskih trustov upraviteljev vključuje več kot 70 skupin možganskih trustov in raziskovalnih centrov, ki združujejo skoraj vse nevladne strokovnjake na področju neširjenja orožja in razoroževanja v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Izbira konzorcija kot edinega prejemnika donacije je v tem primeru upravičena, saj bo Unija ob podpori svojih držav članic še naprej plodno sodelovala z evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov, ki prispeva k oblikovanju skupne evropske kulture neširjenja orožja in razoroževanja, ter pomaga Uniji pri pripravi in oblikovanju njenih politik na teh področjih ter krepi njeno prepoznavnost. Stoodstotno financiranje je v tem primeru potrebno zaradi same narave konzorcija, ki obstaja zaradi Unije in je v celoti odvisen od podpore Unije. Konzorcij nima neodvisnih finančnih sredstev ali pravnih pooblastil za pridobivanje drugih sredstev. Poleg tega je vzpostavil mrežo, ki poleg štirih možganskih trustov upraviteljev vključuje več kot 70 skupin možganskih trustov in raziskovalnih centrov, ki združujejo skoraj vse nevladne strokovnjake na področju neširjenja orožja in razoroževanja v Uniji.

| (10) | Svet je 10. marca 2014 sprejel Sklep 2014/129/SZVP (2), s katerim sta se za tri leta podaljšali stalna spodbuda in finančna podpora Unije za dejavnosti evropske mreže neodvisnih možganskih trustov, konzorciju pa je bilo naloženo tehnično izvajanje navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(10)

Svet je 10. marca 2014 sprejel Sklep 2014/129/SZVP (2), s katerim sta se za tri leta podaljšali stalna spodbuda in finančna podpora Unije za dejavnosti evropske mreže neodvisnih možganskih trustov, konzorciju pa je bilo naloženo tehnično izvajanje navedenega sklepa.

| (11) | Svet je 3. aprila 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/632 (3), s katerim je podaljšal veljavnost Sklepa 2014/129/SZVP, da bi se dejavnosti lahko še naprej izvajale do 2. julija 2017. |
| --- | --- |

(11)

Svet je 3. aprila 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/632 (3), s katerim je podaljšal veljavnost Sklepa 2014/129/SZVP, da bi se dejavnosti lahko še naprej izvajale do 2. julija 2017.

| (12) | Svet je 4. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1195 (4), s katerim je obdobje izvajanja Sklepa 2014/129/SZVP podaljšal od 3. julija do 31. decembra 2017, da bi bilo v letu 2017 mogoče organizirati veliko letno konferenco o neširjenju orožja in razoroževanju ter nadalje vzdrževati in posodabljati spletno platformo konzorcija. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 4. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1195 (4), s katerim je obdobje izvajanja Sklepa 2014/129/SZVP podaljšal od 3. julija do 31. decembra 2017, da bi bilo v letu 2017 mogoče organizirati veliko letno konferenco o neširjenju orožja in razoroževanju ter nadalje vzdrževati in posodabljati spletno platformo konzorcija.

| (13) | Imeni evropske mreže neodvisnih možganskih trustov in konzorcija bosta prilagojeni tako, da bi v skladu s priporočili iz Resolucije Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2016 o jedrski varnosti in neširjenju jedrskega orožja vključevala izraz „razoroževanje“ – |
| --- | --- |

(13)

Imeni evropske mreže neodvisnih možganskih trustov in konzorcija bosta prilagojeni tako, da bi v skladu s priporočili iz Resolucije Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2016 o jedrski varnosti in neširjenju jedrskega orožja vključevala izraz „razoroževanje“ –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Da bi pripomogli k boljšemu izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki temelji na načelih učinkovite večstranskosti, preprečevanja in sodelovanja s tretjimi državami, se za 42 mesecev podaljša stalno spodbujanje in podpiranje dejavnosti evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje, s čimer se prispeva k uresničitvi naslednjih ciljev:

| (a) | v civilni družbi ter zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki spodbuditi dialog o politiki in varnosti ter dolgoročno razpravo o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

v civilni družbi ter zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki spodbuditi dialog o politiki in varnosti ter dolgoročno razpravo o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov;

| (b) | udeležencem ustreznih pripravljalnih teles Sveta omogočiti, da se z mrežo posvetujejo o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, predstavnikom držav članic pa, da se udeležijo srečanj mreže; |
| --- | --- |

(b)

udeležencem ustreznih pripravljalnih teles Sveta omogočiti, da se z mrežo posvetujejo o vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, predstavnikom držav članic pa, da se udeležijo srečanj mreže;

| (c) | ustvariti koristno izhodišče za ukrepe Unije in mednarodne skupnosti v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, zlasti s pripravo poročil in/ali priporočil, ki se predložijo predstavnikom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP); |
| --- | --- |

(c)

ustvariti koristno izhodišče za ukrepe Unije in mednarodne skupnosti v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, zlasti s pripravo poročil in/ali priporočil, ki se predložijo predstavnikom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP);

| (d) | prispevati k večji ozaveščenosti tretjih držav o izzivih, povezanih s širjenjem orožja in razoroževanjem, in o potrebi po sodelovanju z Unijo in delovanju v okviru večstranskih forumov, zlasti Združenih narodov, da bi preprečili, odvrnili, ustavili in po možnosti ukinili skrb zbujajoče programe širjenja orožja po vsem svetu; |
| --- | --- |

(d)

prispevati k večji ozaveščenosti tretjih držav o izzivih, povezanih s širjenjem orožja in razoroževanjem, in o potrebi po sodelovanju z Unijo in delovanju v okviru večstranskih forumov, zlasti Združenih narodov, da bi preprečili, odvrnili, ustavili in po možnosti ukinili skrb zbujajoče programe širjenja orožja po vsem svetu;

| (e) | prispevati k razvoju strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov in vlad v Uniji in tretjih državah. |
| --- | --- |

(e)

prispevati k razvoju strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov in vlad v Uniji in tretjih državah.

2.   Ob upoštevanju strategije EU SALW področje delovanja evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje ni omejeno na vprašanja v zvezi s tveganji, povezanimi s širjenjem orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, temveč zajema tudi vprašanja v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem. Vključitev vprašanj v zvezi s konvencionalnim orožjem v področje delovanja mreže bo omogočila vzpostavitev dialoga in oblikovanje priporočil o ukrepih Unije glede zadevnega orožja v okviru izvajanja strategije EU SALW in politike Unije o konvencionalnem orožju.

3.   Projekti, ki jih bo podprla Unija, zajemajo naslednje posebne dejavnosti:

| (a) | zagotavljanje sredstev za izvedbo velikih letnih konferenc s tretjimi državami in civilno družbo o neširjenju orožja in razoroževanju, namenjenih obravnavi in opredelitvi nadaljnjih ukrepov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter medsebojno povezanih ciljev razoroževanja, pa tudi obravnavi izzivov v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva. S konferenco se bo poleg tega na mednarodni ravni spodbujala strategija EU proti širjenju orožja za množično uničevanjein strategija EU SALW, pa tudi vloga institucij Unije in možganskih trustov Unije na tem področju, da bi se izboljšala prepoznavnost tozadevnih politik Unije in bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje sredstev za izvedbo velikih letnih konferenc s tretjimi državami in civilno družbo o neširjenju orožja in razoroževanju, namenjenih obravnavi in opredelitvi nadaljnjih ukrepov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter medsebojno povezanih ciljev razoroževanja, pa tudi obravnavi izzivov v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva. S konferenco se bo poleg tega na mednarodni ravni spodbujala strategija EU proti širjenju orožja za množično uničevanjein strategija EU SALW, pa tudi vloga institucij Unije in možganskih trustov Unije na tem področju, da bi se izboljšala prepoznavnost tozadevnih politik Unije in bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| (b) | zagotavljanje sredstev za organizacijo letnih posvetovalnih srečanj med predstavniki institucij Unije, predstavniki držav članic in strokovnjaki iz akademskih krogov, namenjenih izmenjavi mnenj o najpomembnejših vprašanjih in ključnih dogodkih na področju razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad izvozom orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje sredstev za organizacijo letnih posvetovalnih srečanj med predstavniki institucij Unije, predstavniki držav članic in strokovnjaki iz akademskih krogov, namenjenih izmenjavi mnenj o najpomembnejših vprašanjih in ključnih dogodkih na področju razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad izvozom orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| (c) | zagotavljanje sredstev za organizacijo do devetih ad hoc seminarjev za strokovnjake in osebe, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje sredstev za organizacijo do devetih ad hoc seminarjev za strokovnjake in osebe, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;

| (d) | zagotavljanje sredstev za pripravo in objavo do 20 strateških dokumentov, v katerih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij, ter predstavljene politične in/ali operativne strateške možnosti; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje sredstev za pripravo in objavo do 20 strateških dokumentov, v katerih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij, ter predstavljene politične in/ali operativne strateške možnosti;

| (e) | zagotavljanje sredstev za stalno upravljanje in nadaljnji razvoj službe za pomoč uporabnikom v okviru konzorcija, da se zagotovi ad hoc strokovni odziv v dveh do treh tednih na vsa vprašanja v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, vključno s pripravo največ osemnajstih strokovnih prispevkov; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje sredstev za stalno upravljanje in nadaljnji razvoj službe za pomoč uporabnikom v okviru konzorcija, da se zagotovi ad hoc strokovni odziv v dveh do treh tednih na vsa vprašanja v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, vključno s pripravo največ osemnajstih strokovnih prispevkov;

| (f) | zagotavljanje sredstev za nadaljevanje dejavnosti ozaveščanja, izobraževanja in razvoja strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov ter vlad v Uniji in tretjih državah, in sicer:






  — | s stalnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem tečaja e-učenja, v okviru katerega bodo obravnavani vsi relevantni vidiki neširjenja orožja in razoroževanja, |
| --- | --- | --- |

(f)

zagotavljanje sredstev za nadaljevanje dejavnosti ozaveščanja, izobraževanja in razvoja strokovnega znanja in institucionalnih zmogljivosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja v okviru možganskih trustov ter vlad v Uniji in tretjih državah, in sicer:

—

s stalnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem tečaja e-učenja, v okviru katerega bodo obravnavani vsi relevantni vidiki neširjenja orožja in razoroževanja,

| — | z zagotovitvijo do 36 mest za pripravništvo na področju neširjenja orožja in razoroževanja za študente dodiplomskega študija ali mlade diplomate iz Unije in tretjih držav, |
| --- | --- |

—

z zagotovitvijo do 36 mest za pripravništvo na področju neširjenja orožja in razoroževanja za študente dodiplomskega študija ali mlade diplomate iz Unije in tretjih držav,

| — | z organizacijo letnih študijskih obiskov v Bruslju za udeležence programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja (Disarmament Fellows programme), namenjenih promociji in večji prepoznavnosti politik Unije na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad izvozom orožja, |
| --- | --- |

—

z organizacijo letnih študijskih obiskov v Bruslju za udeležence programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja (Disarmament Fellows programme), namenjenih promociji in večji prepoznavnosti politik Unije na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad izvozom orožja,

| — | z razvojem pilotnega usposabljanja, v okviru katerega bi se študente dodiplomskega študija in podiplomske študente naravoslovnih znanosti ozaveščalo o nevarnostih širjenja orožja, tudi tistih, ki jih prinašajo znanstveni in tehnološki dosežki; |
| --- | --- |

—

z razvojem pilotnega usposabljanja, v okviru katerega bi se študente dodiplomskega študija in podiplomske študente naravoslovnih znanosti ozaveščalo o nevarnostih širjenja orožja, tudi tistih, ki jih prinašajo znanstveni in tehnološki dosežki;

| (g) | zagotavljanje sredstev za nadaljnje vzdrževanje, upravljanje in razvoj spletne platforme in s tem povezanih družbenih omrežij, s čimer bi omogočili lažje navezovanje stikov, zagotavljali edinstveni forum za evropske raziskave na področju razoroževanja in neširjenja orožja, spodbujali evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje, omogočali navezovanje stikov s svetovno skupnostjo na področju neširjenja orožja in razoroževanja ter promovirali izobraževalno ponudbo konzorcija, ki zajema tako usposabljanje na terenu kot e-učenje. |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje sredstev za nadaljnje vzdrževanje, upravljanje in razvoj spletne platforme in s tem povezanih družbenih omrežij, s čimer bi omogočili lažje navezovanje stikov, zagotavljali edinstveni forum za evropske raziskave na področju razoroževanja in neširjenja orožja, spodbujali evropsko mrežo neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje, omogočali navezovanje stikov s svetovno skupnostjo na področju neširjenja orožja in razoroževanja ter promovirali izobraževalno ponudbo konzorcija, ki zajema tako usposabljanje na terenu kot e-učenje.

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren VP.

2.   Za tehnično izvajanje projektov, ki zajemajo dejavnosti iz člena 1(3), je pristojen konzorcij, kateremu pripadajo Fundacija za strateške raziskave (FRS), Mirovni raziskovalni inštitut v Frankfurtu (HSFK/PRIF), Mednarodni inštitut za strateške študije (IISS), Mednarodni mirovni raziskovalni inštitut v Stockholmu (SIPRI), Inštitut za mednarodne zadeve v Rimu (IAI) ter Center za razoroževanje in neširjenje orožja na Dunaju (VCDNP). Konzorcij opravlja to nalogo pod pristojnostjo VP. VP v ta namen s konzorcijem sklene potrebne dogovore.

3.   Države članice in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) v skladu s politikami Unije predlagajo prednostne naloge in vprašanja, vredna posebne pozornosti, ki naj bi se preučila v okviru raziskovalnih programov konzorcija ter obravnavala v delovnih dokumentih in na seminarjih.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov, ki zajemajo dejavnosti iz člena 1(3), znaša 4 507 004,70 EUR.

2.   Izdatki, financirani z zneskom iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za splošni proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje izdatkov iz odstavka 1. V ta namen s konzorcijem sklene sporazum o financiranju. V njem je določeno, da konzorcij zagotovi prepoznavnost prispevka Unije, ki je ustrezna glede na njegov obseg.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma.

Člen 4

1.   VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu z rednimi poročili, ki jih pripravi konzorcij. Ta poročila so podlaga za vrednotenje, ki ga izvede Svet.

2.   Komisija poroča o finančnih vidikih projektov iz člena 1(3).

Člen 5

1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Ta sklep preneha veljati 42 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3).

Vendar pa preneha veljati šest mesecev po začetku veljavnosti, če do takrat ni bil sklenjen navedeni sporazum o financiranju.

V Bruslju, 26. februarja 2018

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  Sklep Sveta 2010/430/SZVP z dne 26. julija 2010 o ustanovitvi evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov o neširjenju orožja za podporo pri izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 202, 4.8.2010, str. 5).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/129/SZVP z dne 10. marca 2014 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 71, 12.3.2014, str. 3).

2

(3)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/632 z dne 3. aprila 2017 o spremembi Sklepa 2014/129/SZVP o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 90, 4.4.2017, str. 10).

3

(4)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/1195 z dne 4. julija 2017 o spremembi Sklepa 2014/129/SZVP o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 172, 5.7.2017, str. 14).

4

---

PRILOGA

EVROPSKA MREŽA NEODVISNIH MOŽGANSKIH TRUSTOV ZA NEŠIRJENJE OROŽJA IN RAZOROŽEVANJE V PODPORO IZVAJANJU STRATEGIJE EU PROTI ŠIRJENJU OROŽJA ZA MNOŽIČNO UNIČEVANJE

1.   Cilji

Namen tega sklepa je nadaljevanje izvajanja „Novih smernic za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov“ (v nadaljnjem besedilu: nove smernice za ukrepanje) iz sklepov Sveta z dne 8. decembra 2008, ki so bile pripravljene kot nadgradnja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje iz leta 2003. V novih smernicah za ukrepanje je navedeno, da bi se Unija pri svojem boju proti širjenju orožja za množično uničevanje lahko oprla na mrežo nevladnih možganskih trustov za neširjenje orožja. V tej mreži bi morali sodelovati inštituti za zunanjo politiko in raziskovalni centri, ki se ukvarjajo s strateškimi področji Unije. V takšno mrežo bi lahko vključili institucije v tretjih državah, s katerimi je Unija vzpostavila poseben dialog o neširjenju orožja in razoroževanju.

Ta mreža neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja in razoroževanje (v nadaljnjem besedilu: mreža) bi v civilni družbi, zlasti pa med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki, še naprej spodbujala dialog o politiki in varnosti ter dolgoročno razpravo o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, pa tudi o medsebojno povezanih vidikih razoroževanja.

Področje delovanja mreže se razširi na vprašanja v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem, pri čemer se poseben poudarek nameni ukrepom, s katerimi bi zagotovili neprekinjeno izvajanje strategije EU SALW. Mreža bo pripomogla k oblikovanju svežega pristopa k ukrepom Unije v zvezi s konvencionalnim orožjem, tudi kar zadeva nedovoljeno trgovino z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in čezmernim kopičenjem tega orožja in streliva. To vključuje ne le odzivanje na varnostna vprašanja, temveč tudi preprečevanje. Unija je preprečevanje nedovoljene in neregulirane trgovine s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem, določila za prednostno nalogo v okviru Pogodbe o trgovini z orožjem.

Mreža se ukvarja tudi z vsemi vidiki nadzora nad izvozom v zvezi z orožjem za množično uničevanje ali konvencionalnim orožjem, vključno z blagom z dvojno rabo, ter vprašanji varnosti v vesolju.

Prizadevanja mreže so usmerjena v ozaveščanje tretjih držav o izzivih, povezanih s širjenjem orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z nedovoljeno trgovino z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in čezmernim kopičenjem takega orožja in streliva; v ta namen pripravlja publikacije, organizira srečanja, konference in namensko izobraževanje ter izvaja projekte ozaveščanja. Ozavešča tudi o tem, da je za preprečevanje, odvračanje, zaustavitev in po možnosti dokončno ukinitev skrb zbujajočih programov širjenja orožja po vsem svetu ter nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem in pripadajočim strelivom ter čezmernega kopičenja takega orožja in streliva potrebno sodelovanje z Unijo in udejstvovanje v mednarodnih forumih, zlasti Združenih narodih.

Unija želi to mrežo podpreti z naslednjimi ukrepi:

| — | organizacijo treh velikih letnih konferenc in „delavnic za prihodnje generacije“ (kot dogodek ob robu), da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP), |
| --- | --- |

—

organizacijo treh velikih letnih konferenc in „delavnic za prihodnje generacije“ (kot dogodek ob robu), da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP),

| — | organizacijo treh posvetovalnih srečanj med predstavniki institucij Unije, predstavniki držav članic in strokovnjaki iz akademskih krogov, namenjenih izmenjavi mnenj o najpomembnejših vprašanjih in ključnih dogodkih na področju razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad izvozom orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP, |
| --- | --- |

—

organizacijo treh posvetovalnih srečanj med predstavniki institucij Unije, predstavniki držav članic in strokovnjaki iz akademskih krogov, namenjenih izmenjavi mnenj o najpomembnejših vprašanjih in ključnih dogodkih na področju razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad izvozom orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP,

| — | organizacijo do devetih ad hoc seminarjev za strokovnjake in osebe, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP, |
| --- | --- |

—

organizacijo do devetih ad hoc seminarjev za strokovnjake in osebe, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da bi se pripravila poročila in/ali priporočila za predstavnike VP,

| — | pripravo in objavo do 20 strateških dokumentov, v katerih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij, in predstavljene politične in/ali operativne strateške možnosti, |
| --- | --- |

—

pripravo in objavo do 20 strateških dokumentov, v katerih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij, in predstavljene politične in/ali operativne strateške možnosti,

| — | stalnim upravljanjem in nadaljnjim razvojem službe za pomoč uporabnikom v okviru konzorcija, da se zagotovi ad hoc strokovni odziv v dveh do treh tednih na vsa vprašanja v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, vključno s pripravo do 18 strokovnih prispevkov, |
| --- | --- |

—

stalnim upravljanjem in nadaljnjim razvojem službe za pomoč uporabnikom v okviru konzorcija, da se zagotovi ad hoc strokovni odziv v dveh do treh tednih na vsa vprašanja v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, vključno s pripravo do 18 strokovnih prispevkov,

| — | stalnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem tečaja e-učenja, v okviru katerega bodo obravnavani vsi relevantni vidiki neširjenja orožja in razoroževanja, |
| --- | --- |

—

stalnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem tečaja e-učenja, v okviru katerega bodo obravnavani vsi relevantni vidiki neširjenja orožja in razoroževanja,

| — | zagotovitvijo do 36 mest za pripravništvo na področju neširjenja orožja in razoroževanja za študente dodiplomskega študija ali mlade diplomate iz Unije in tretjih držav, |
| --- | --- |

—

zagotovitvijo do 36 mest za pripravništvo na področju neširjenja orožja in razoroževanja za študente dodiplomskega študija ali mlade diplomate iz Unije in tretjih držav,

| — | organizacijo letnih študijskih obiskov v Bruslju za udeležence programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja (Disarmament Fellows programme), namenjenih promociji in večji prepoznavnosti politik Unije na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad izvozom orožja, |
| --- | --- |

—

organizacijo letnih študijskih obiskov v Bruslju za udeležence programa ZN za strokovnjake na področju razoroževanja (Disarmament Fellows programme), namenjenih promociji in večji prepoznavnosti politik Unije na področju neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora nad izvozom orožja,

| — | razvojem pilotnega usposabljanja, v okviru katerega bi se študente dodiplomskega študija in podiplomske študente naravoslovnih znanosti ozaveščalo o nevarnostih širjenja orožja, tudi tistih, ki jih prinašajo znanstveni in tehnološki dosežki, |
| --- | --- |

—

razvojem pilotnega usposabljanja, v okviru katerega bi se študente dodiplomskega študija in podiplomske študente naravoslovnih znanosti ozaveščalo o nevarnostih širjenja orožja, tudi tistih, ki jih prinašajo znanstveni in tehnološki dosežki,

| — | nadaljnjim vzdrževanjem, upravljanjem in razvojem spletne platforme in s tem povezanih družbenih omrežij, s čimer bi omogočili lažje navezovanje stikov, zagotavljali edinstveni forum za evropske raziskave na področju razoroževanja in neširjenja orožja, spodbujali mrežo, omogočali navezovanje stikov s svetovno skupnostjo na področju neširjenja orožja in razoroževanja ter promovirali izobraževalno ponudbo konzorcija, ki zajema tako usposabljanje na terenu kot e-učenje. |
| --- | --- |

—

nadaljnjim vzdrževanjem, upravljanjem in razvojem spletne platforme in s tem povezanih družbenih omrežij, s čimer bi omogočili lažje navezovanje stikov, zagotavljali edinstveni forum za evropske raziskave na področju razoroževanja in neširjenja orožja, spodbujali mrežo, omogočali navezovanje stikov s svetovno skupnostjo na področju neširjenja orožja in razoroževanja ter promovirali izobraževalno ponudbo konzorcija, ki zajema tako usposabljanje na terenu kot e-učenje.

2.   Organizacija mreže

Mreža je dostopna vsem zadevnim možganskim trustom in raziskovalnim inštitutom iz Unije in pridruženih držav ter dosledno upošteva raznolikost mnenj v Uniji. V največjem možnem obsegu bo sodelovala v vseh dejavnostih konzorcija, da bi njeni člani lahko sooblikovali odločitve in bi jim bila zagotovljena prepoznavnost.

Še naprej bo spodbujala stike znotraj evropske raziskovalne skupnosti na področju neširjenja orožja in razoroževanja ter si zlasti prizadevala doseči znanstvenike s področja naravoslovja, ki se ukvarjajo s kemično, biološko, radiološko in jedrsko varnostjo (KBRJ). Tudi v prihodnje bo lajšala stike med nevladnimi strokovnjaki, predstavniki držav članic in institucijami Unije. V skladu s strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje ter strategijo EU SALW bo pripravljena sodelovati z nevladnimi akterji iz tretjih držav.

Mandat mreže zajema neširjenje orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, razoroževanje ter vprašanja v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem, pa tudi nadzor nad izvozom orožja in varnost v vesolju.

Člani ustreznih pripravljalnih teles Sveta (na primer CONOP/CODUN in COARM) se lahko z mrežo posvetujejo o vprašanjih, povezanih z neširjenjem orožja in razoroževanjem ter konvencionalnim orožjem, tudi osebnim in lahkim orožjem, njihovi predstavniki pa se lahko udeležujejo njenih sestankov. Sestanki mreže so lahko organizirani hkrati s sestanki delovnih skupin, če je to mogoče.

Mrežo bo še naprej vodil konzorcij EU za neširjenje orožja, ki ga sestavljajo FRS, HSFK/PRIF, IISS, SIPRI, IAI in VCDNP in ki bo pristojen za upravljanje projektov v tesnem sodelovanju s predstavniki VP.

Konzorcij bo po posvetovanju s predstavniki VP in državami članicami na strokovne seminarje in velike letne konference povabil udeležence, ki so strokovnjaki za politike neširjenja orožja in razoroževanja v zvezi z orožjem za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, ter jih bo pozval, naj na posebnem spletnem mestu objavljajo prispevke in dejavnosti. Konzorcij bo prispeval tudi k razvoju kompetenc v zvezi z vprašanji neširjenja orožja in razoroževanja, s katerimi se ukvarjajo uradniki in akademiki v Uniji in drugod.

3.   Opis projektov

3.1   Projekt 1: Organizacija velike letne konference ter priprava poročila in/ali priporočil

3.1.1   Namen projekta

Velikih letnih konferenc o neširjenju orožja in razoroževanju se bodo udeleževali vladni strokovnjaki, neodvisni možganski trusti in drugi strokovnjaki z akademskega področja iz Unije, pridruženih držav in tretjih držav, ki bodo razpravljali in odločali o nadaljnjih ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter medsebojno povezanih ciljih razoroževanja, obravnavali pa bodo tudi izzive v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva. Letna konferenca kot osrednji dogodek projekta bo tudi v prihodnje namenjena ozaveščanju o strategiji EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, strategiji EU SALW in novih smernicah za ukrepanje ter prizadevanjih institucij za njihovo izvajanje.

Letne konference bodo namenjene tudi spodbujanju vloge in povezanosti evropskih možganskih trustov na področjih povezanih z neširjenjem orožja in razoroževanjem ter krepitvi zmogljivosti teh in drugih institucij, tudi na območjih po svetu, kjer je tovrstno strokovno znanje omejeno.

Na letnih konferencah in morebitnih pripravljalnih srečanjih bodo obravnavana vprašanja v zvezi z neširjenjaemorožja in razoroževanjem, ki so pomembna za delo Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD). Na podlagi teh razprav in drugega dela pod okriljem konzorcija bodo oblikovana poročila za zadevne politike in sklop priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. Poročilo bodo prejele zadevne institucije Unije in države članice, na voljo pa bo tudi na spletu.

3.1.2   Rezultati projekta

| — | Nadaljnja organizacija velike mednarodne konference o neširjenju orožja in razoroževanju pod evropskim vodstvom, ki bo tudi v prihodnje ključno prizorišče za spodbujanje strateške razprave o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, medsebojno povezanih ciljih razoroževanja ter izzivih v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva, |
| --- | --- |

—

Nadaljnja organizacija velike mednarodne konference o neširjenju orožja in razoroževanju pod evropskim vodstvom, ki bo tudi v prihodnje ključno prizorišče za spodbujanje strateške razprave o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, medsebojno povezanih ciljih razoroževanja ter izzivih v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in onemogočanjem čezmernega kopičenja tega orožja in streliva,

| — | boljša prepoznavnost in poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja za množično uničevanje ter osebnega in lahkega orožja in ukrepanja na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske varnosti med vladnimi uradniki, akademiki in civilno družbo tretjih držav, |
| --- | --- |

—

boljša prepoznavnost in poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja za množično uničevanje ter osebnega in lahkega orožja in ukrepanja na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske varnosti med vladnimi uradniki, akademiki in civilno družbo tretjih držav,

| — | spodbuditev vloge in povezanosti mreže ter vloge Unije na tem področju, pa tudi izpopolnitev strokovnega znanja o neširjenju orožja v državah, kjer to znanje ni zadostno, vključno s tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

spodbuditev vloge in povezanosti mreže ter vloge Unije na tem področju, pa tudi izpopolnitev strokovnega znanja o neširjenju orožja v državah, kjer to znanje ni zadostno, vključno s tretjimi državami,

| — | priprava poročil za zadevne politike in/ali priporočil za ukrepanje, ki bi pospešila izvajanje strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW ter ustvarila koristno podlago za ukrepe na področju preprečevanja širjenja orožja in ukrepe v zvezi s konvencionalnim orožjem, ki jih izvajata Unija in mednarodna skupnost, |
| --- | --- |

—

priprava poročil za zadevne politike in/ali priporočil za ukrepanje, ki bi pospešila izvajanje strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW ter ustvarila koristno podlago za ukrepe na področju preprečevanja širjenja orožja in ukrepe v zvezi s konvencionalnim orožjem, ki jih izvajata Unija in mednarodna skupnost,

| — | izboljšanje ozaveščenost in znanja v institucijah Unije, državah članicah, civilni družbi in tretjih državah o nevarnostih, povezanih z orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, tako da bo mogoče te nevarnosti bolje predvideti. |
| --- | --- |

—

izboljšanje ozaveščenost in znanja v institucijah Unije, državah članicah, civilni družbi in tretjih državah o nevarnostih, povezanih z orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, tako da bo mogoče te nevarnosti bolje predvideti.

3.1.3   Opis projekta

V okviru projekta je predvidena organizacija treh velikih letnih konferenc in po potrebi pripravljalnih srečanj ter priprava povezanih poročil in/ali priporočil:

| — | letna konferenca v Bruslju bi trajala en dan in pol, udeležilo pa bi se je do 300 strokovnjakov iz možganskih trustov, akademskih krogov in vlad iz Unije, pridruženih držav in tretjih držav, ki so specialisti za vprašanja neširjenja orožja, razoroževanja, nadzora nad orožjem ter konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem, |
| --- | --- |

—

letna konferenca v Bruslju bi trajala en dan in pol, udeležilo pa bi se je do 300 strokovnjakov iz možganskih trustov, akademskih krogov in vlad iz Unije, pridruženih držav in tretjih držav, ki so specialisti za vprašanja neširjenja orožja, razoroževanja, nadzora nad orožjem ter konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem,

| — | pozornost bi bila namenjena izobraževanju strokovnjakov „naslednje generacije“, tudi iz držav zunaj Evrope in Severne Amerike, ki bodo dan pred konferenco ali po njej povabljeni na specializirano usposabljanje in spoznavanje zadevnih institucij Unije, |
| --- | --- |

—

pozornost bi bila namenjena izobraževanju strokovnjakov „naslednje generacije“, tudi iz držav zunaj Evrope in Severne Amerike, ki bodo dan pred konferenco ali po njej povabljeni na specializirano usposabljanje in spoznavanje zadevnih institucij Unije,

| — | poročila za zadevne politike in/ali priporočila za ukrepanje bi spodbudila izvajanje strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW. |
| --- | --- |

—

poročila za zadevne politike in/ali priporočila za ukrepanje bi spodbudila izvajanje strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW.

3.2   Projekt 2: Organizacija letnih posvetovalnih srečanj Unije

3.2.1   Namen projekta

Projekt predvideva organizacijo treh letnih posvetovalnih srečanj ter pripravo s tem povezanih poročil in/ali priporočil. V okviru seminarjev bi bilo treba obravnavati kratko- in srednjeročne izzive Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja, zlasti kar zadeva orožje za množično uničevanje in njegove izstrelitvene sisteme, konvencionalno orožje, vključno z osebnim in lahkim, ter nove vrste orožja in izstrelitvenih sistemov. Nosilcem odločanja Unije bi bilo treba tudi omogočiti, da se osredotočijo na dolgoročnejše izzive in trende na področju neširjenja orožja in razoroževanja, pa tudi na druga pomembna vprašanja, ki presegajo njihovo običajno vsakodnevno delo.

Posvetovalna srečanja bodo prav tako povečala povezanost evropskih možganskih trustov, specializiranih za vprašanja na področjih, povezanih z neširjenjem orožja in razoroževanjem, ter okrepila zmogljivosti na teh področjih, zlasti v regijah Unije, kjer bi se dalo tovrstno strokovno znanje izboljšati.

3.2.2   Rezultati projekta

| — | Izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja orožja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije, |
| --- | --- |

—

Izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja orožja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije,

| — | razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja, |
| --- | --- |

—

razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja,

| — | Uniji se zagotavljajo konstruktivne pripombe neodvisnih možganskih trustov Unije glede njene strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje ter strategije SALW, hkrati pa se možganskim trustom zagotavljajo predlogi akterjev glede najpomembnejših strateških vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave, |
| --- | --- |

—

Uniji se zagotavljajo konstruktivne pripombe neodvisnih možganskih trustov Unije glede njene strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje ter strategije SALW, hkrati pa se možganskim trustom zagotavljajo predlogi akterjev glede najpomembnejših strateških vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave,

| — | opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo poročil za zadevne politike, |
| --- | --- |

—

opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo poročil za zadevne politike,

| — | priprava poročil za zadevne politike in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. |
| --- | --- |

—

priprava poročil za zadevne politike in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP.

3.2.3   Opis projekta

Projekt predvideva organizacijo treh letnih posvetovalnih srečanj ter pripravo s tem povezanih poročil in/ali priporočil. Dnevni red teh dogodkov se pripravi v tesnem sodelovanju z delovnimi skupinami Sveta za SZVP, pristojnimi za neširjenje orožja in razoroževanje (CODUN/CONOP) ter nadzor nad izvozom orožja (COARM). Na srečanjih bi bilo treba obravnavati kratko- in srednje-ročne izzive Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja za naslednje vrste orožja: orožje za množično uničevanje in njegove izstrelitvene sisteme, konvencionalno orožje, vključno z osebnim in lahkim orožjem, ter nove vrste orožja in izstrelitvenih sistemov.

Letna posvetovalna srečanja trajajo en dan in pol, udeleži pa se jih do 100 posameznikov iz možganskih trustov, držav članic in institucij Unije, ki so specializirani za vprašanja neširjenja orožja in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem. Glavni namen teh seminarjev bi moralo biti posvetovanje med možganskimi trusti Unije za neširjenje orožja in razoroževanje ter Unijo in njenimi državami članicami. Letna posvetovalna srečanja bi morala biti v Bruslju.

3.3   Projekt 3: Organizacija ad hoc seminarjev

3.3.1   Namen projekta

Projekt predvideva organizacijo do devetih ad hoc strokovnih seminarjev ter pripravo s tem povezanih poročil in/ali priporočil. Namen teh seminarjev bi moralo biti zlasti ad hoc posvetovanje med možganskimi trusti Unije za neširjenje orožja, Unijo in njenimi državami članicami, da se obravnavajo pomembni dogodki in možnosti politik Unije ter da se možganskim trustom, državam članicam in institucijam Unije omogoči doseganje ciljnih skupin v Uniji in zunaj nje.

3.3.2   Rezultati projekta

| — | Izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja orožja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije, |
| --- | --- |

—

Izmenjava informacij in analiz v zvezi s trenutnimi trendi širjenja orožja med političnimi akterji in akademskimi strokovnjaki iz držav članic ter strokovnim osebjem ESZD in drugih institucij Unije,

| — | razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja, |
| --- | --- |

—

razprava o najboljših načinih in sredstvih za izvajanje politik Unije proti širjenju orožja,

| — | Uniji se zagotavljajo konstruktivne pripombe neodvisnih možganskih trustov Unije glede njene strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije SALW, hkrati pa se možganskim trustom zagotavljajo predlogi akterjev glede najpomembnejših strateških vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave, |
| --- | --- |

—

Uniji se zagotavljajo konstruktivne pripombe neodvisnih možganskih trustov Unije glede njene strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije SALW, hkrati pa se možganskim trustom zagotavljajo predlogi akterjev glede najpomembnejših strateških vprašanj, v zvezi s katerimi so potrebne nadaljnje raziskave,

| — | opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo poročil za zadevne politike, |
| --- | --- |

—

opredelitev vprašanj s področja neširjenja orožja in razoroževanja, ki so pomembna za pripravo poročil za zadevne politike,

| — | priprava poročil za zadevne politike in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. Ta poročila bi prejele zadevne institucije Unije in države članice. |
| --- | --- |

—

priprava poročil za zadevne politike in sklopa priporočil za ukrepanje, ki se predložijo predstavnikom VP. Ta poročila bi prejele zadevne institucije Unije in države članice.

3.3.3   Opis projekta

Projekt predvideva organizacijo do devetih ad hoc strokovnih seminarjev ter pripravo s tem povezanih poročil in/ali priporočil. Ad hoc seminarji trajajo največ dva dni, udeleži pa se jih do 45 posameznikov, ki se jih določi za vsak seminar posebej.

3.4   Projekt 4: Publikacije

3.4.1   Namen projekta

| — | Zagotoviti informacije in analize o temah, povezanih z neširjenjem orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem, ter razoroževanjem, pri čemer bi te informacije prispevale k političnemu in varnostnemu dialogu o teh vprašanjih, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki, |
| --- | --- |

—

Zagotoviti informacije in analize o temah, povezanih z neširjenjem orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem, ter razoroževanjem, pri čemer bi te informacije prispevale k političnemu in varnostnemu dialogu o teh vprašanjih, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki,

| — | zagotoviti vir podatkov, ki ga lahko udeleženci zadevnih pripravljalnih teles Sveta uporabijo pri razpravi o politikah in praksah Unije na področju neširjenja orožja, nadzora nad orožjem in razoroževanja, |
| --- | --- |

—

zagotoviti vir podatkov, ki ga lahko udeleženci zadevnih pripravljalnih teles Sveta uporabijo pri razpravi o politikah in praksah Unije na področju neširjenja orožja, nadzora nad orožjem in razoroževanja,

| — | zagotoviti ideje, informacije in analize, ki lahko prispevajo k oblikovanju ukrepov za neširjenje orožja, nadzor nad orožjem in razoroževanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

—

zagotoviti ideje, informacije in analize, ki lahko prispevajo k oblikovanju ukrepov za neširjenje orožja, nadzor nad orožjem in razoroževanje na ravni Unije.

3.4.2   Rezultati projekta

| — | Okrepitev političnega in varnostnega dialoga o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, nadzor nad orožjem in razoroževanje, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki, |
| --- | --- |

—

Okrepitev političnega in varnostnega dialoga o ukrepih za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, nadzor nad orožjem in razoroževanje, zlasti med strokovnjaki, raziskovalci in akademiki,

| — | več ozaveščenosti, poznavanja in razumevanja v civilni družbi, zlasti v širšem okviru evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja, in vladah, kar zadeva vprašanja, povezana s politikami Unije na področju neširjenja orožja, nadzora nad orožjem in razoroževanja, |
| --- | --- |

—

več ozaveščenosti, poznavanja in razumevanja v civilni družbi, zlasti v širšem okviru evropske mreže neodvisnih možganskih trustov za neširjenje orožja, in vladah, kar zadeva vprašanja, povezana s politikami Unije na področju neširjenja orožja, nadzora nad orožjem in razoroževanja,

| — | zagotovitev političnih in/ali operativnih strateških možnosti VP, institucijam Unije in državam članicam, |
| --- | --- |

—

zagotovitev političnih in/ali operativnih strateških možnosti VP, institucijam Unije in državam članicam,

| — | razvoj ukrepov za preprečevanje širjenja orožja, nadzor nad orožjem in razoroževanje na ravni Unije na podlagi tozadevnih idej, informacij in analiz. |
| --- | --- |

—

razvoj ukrepov za preprečevanje širjenja orožja, nadzor nad orožjem in razoroževanje na ravni Unije na podlagi tozadevnih idej, informacij in analiz.

3.4.3   Opis projekta

Projekt predvideva pripravo in objavo do 20 strateških dokumentov. Te bo pripravil ali naročil konzorcij in ne bodo nujno predstavljali stališč institucij Unije ali držav članic. V njih bodo obravnavane teme, za katere je pristojen konzorcij. V vsakem dokumentu bodo začrtane politične in/ali operativne strateške možnosti. Vsi bodo objavljeni na spletnem mestu konzorcija.

3.5   Projekt 5: Upravljanje in nadaljnji razvoj službe za pomoč uporabnikom

3.5.1   Namen projekta

Nadaljnje upravljanje in dodatni razvoj službe za pomoč uporabnikom v okviru konzorcija, ki naj bi zagotavljala ad hoc strokovni odziv na vsa vprašanja v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, bosta prispevala k oblikovanju strateških ukrepov Unije v zvezi s specifičnimi in nujnimi vprašanji.

3.5.2   Rezultati projekta

| — | Obravnava prošenj ESZD za ad hoc raziskave o specifičnih vprašanjih, pri čemer se odziv zagotovi v dveh do treh tednih, |
| --- | --- |

—

Obravnava prošenj ESZD za ad hoc raziskave o specifičnih vprašanjih, pri čemer se odziv zagotovi v dveh do treh tednih,

| — | spodbujanje ad hoc dialoga o specifičnih temah med možganskimi trusti konzorcija in ESZD, |
| --- | --- |

—

spodbujanje ad hoc dialoga o specifičnih temah med možganskimi trusti konzorcija in ESZD,

| — | okrepitev temeljnega znanja v okviru razvijajočih se razprav o vprašanjih neširjenja orožja v Uniji, |
| --- | --- |

—

okrepitev temeljnega znanja v okviru razvijajočih se razprav o vprašanjih neširjenja orožja v Uniji,

| — | omogočanje celovitega dostopa ESZD do strokovnega znanja konzorcija in njegovih sredstev za raziskave pri kratkoročnih in občasnih prošnjah. |
| --- | --- |

—

omogočanje celovitega dostopa ESZD do strokovnega znanja konzorcija in njegovih sredstev za raziskave pri kratkoročnih in občasnih prošnjah.

3.5.3   Opis projekta

V okviru projekta se bo ESZD in ustreznim delovnim skupinam Sveta na prošnjo ESZD v dveh do treh tednih zagotovilo do osemnajst od 5 do 10 strani dolgih strokovnih mnenj o aktualnih vprašanjih neširjenja orožja in razoroževanja. Mnenja bodo temeljila na pregledu obstoječe znanstvene literature in primarnih virov (ne pa na izvirnem raziskovalnem delu). Morebitne teme bodo ob upoštevanju mednarodne agende ter prihodnjih dogodkov in strateških dokumentov Unije določene v dogovoru z ESZD. ESZD lahko zaprosi, da se takšno mnenje (a) predloži v dokumentu in/ali (b) predstavi v okviru seje CONOP ali COARM in/ali (c) zagotovi kot prispevek zunanjega strokovnjaka, kadar je treba mnenje zagotoviti nemudoma.

3.6   Projekt 6: E-učenje

3.6.1   Namen projekta

| — | Okrepiti zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju neširjenja orožja in razoroževanja, |
| --- | --- |

—

Okrepiti zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju neširjenja orožja in razoroževanja,

| — | izboljšati podrobno poznavanje politik Unije za neširjenje orožja in razoroževanje po vsej Uniji in v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

izboljšati podrobno poznavanje politik Unije za neširjenje orožja in razoroževanje po vsej Uniji in v tretjih državah,

| — | prispevati h globalnim pobudam za boljše izobraževanje o neširjenju orožja in razoroževanju, |
| --- | --- |

—

prispevati h globalnim pobudam za boljše izobraževanje o neširjenju orožja in razoroževanju,

| — | obnoviti in nadgraditi strokovno znanje o vprašanjih v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v Uniji in partnerskih državah, |
| --- | --- |

—

obnoviti in nadgraditi strokovno znanje o vprašanjih v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v Uniji in partnerskih državah,

| — | institucijam Unije in državam članicam ter evropski mreži možganskih trustov zagotoviti njihovim potrebam prilagojene in najnovejše informacije o vseh vprašanjih v zvezi z nadzorom nekonvencionalnega in konvencionalnega orožja. |
| --- | --- |

—

institucijam Unije in državam članicam ter evropski mreži možganskih trustov zagotoviti njihovim potrebam prilagojene in najnovejše informacije o vseh vprašanjih v zvezi z nadzorom nekonvencionalnega in konvencionalnega orožja.

3.6.2   Rezultati projekta

| — | Stalno izvajanje in izpopolnitev celovitega tečaja e-učenja, v okviru katerega se obravnavajo vsi pomembni vidiki neširjenja orožja in razoroževanja, |
| --- | --- |

—

Stalno izvajanje in izpopolnitev celovitega tečaja e-učenja, v okviru katerega se obravnavajo vsi pomembni vidiki neširjenja orožja in razoroževanja,

| — | ozaveščanje učiteljev in vodij usposabljanja glede virov Unije za izobraževanje o neširjenju orožja in razoroževanju ter pomoč pri njihovi uporabi, |
| --- | --- |

—

ozaveščanje učiteljev in vodij usposabljanja glede virov Unije za izobraževanje o neširjenju orožja in razoroževanju ter pomoč pri njihovi uporabi,

| — | podpora vključevanju virov Unije za e-učenje v univerzitetne magistrske programe, |
| --- | --- |

—

podpora vključevanju virov Unije za e-učenje v univerzitetne magistrske programe,

| — | kombinacija e-učenja in usposabljanja v razredu („mešano učenje“) v okviru usposabljanja konzorcija za večjo ozaveščenost o širjenju orožja, |
| --- | --- |

—

kombinacija e-učenja in usposabljanja v razredu („mešano učenje“) v okviru usposabljanja konzorcija za večjo ozaveščenost o širjenju orožja,

| — | podrobnejše poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji in v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

podrobnejše poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji in v tretjih državah,

| — | zagotavljanje odprtega izobraževalnega vira, ki se stalno posodablja, vsem deležnikom, vključenim v raziskave in načrtovanje na področju neširjenja orožja, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje odprtega izobraževalnega vira, ki se stalno posodablja, vsem deležnikom, vključenim v raziskave in načrtovanje na področju neširjenja orožja,

| — | razvoj nadaljnjih spletnih vsebin za izboljšanje učnega načrta tečaja in zagotovitev ključnih dodatnih informacij strokovnjakom in akademikom na področju neširjenja orožja. |
| --- | --- |

—

razvoj nadaljnjih spletnih vsebin za izboljšanje učnega načrta tečaja in zagotovitev ključnih dodatnih informacij strokovnjakom in akademikom na področju neširjenja orožja.

3.6.3   Opis projekta

Projekt bo osredotočen na razširjanje in uporabo orodja za e-učenje, vzpostavljenega na podlagi Sklepa 2014/129/SZVP, po vsem svetu.

V ta namen se bo stalno izboljševala enostavnost uporabe spletnega mesta za e-učenje in njegovega dela s potrdili o izobraževanju, in sicer prek povratnih informacij udeležencev in ocenjevanja vedenja uporabnikov z različnimi statističnimi orodji. Posebna pozornost bo namenjena nadgradnji ponudbe e-učenja za uporabnike z okvarami vida ali sluha, da bi olajšali neovirano uporabo tečaja in omogočili čim večjo udeležbo. Izboljšala se bo tudi razumljivost celotnega tečaja, saj bodo specializirani materni govorci angleščine opravili celovit jezikovni pregled.

Vseh 15 učnih enot bo posodobljenih, da bi udeležencem zagotovili čim aktualnejša dejstva in številke. Z ozaveščanjem in podpiranjem izobraževalnih ustanov se bo omogočila enostavna vključitev e-učenja v univerzitetne magistrske programe in druge izobraževalne ponudbe ter spodbudila uporaba tečaja e-učenja po vsem svetu.

Med letoma 2018 in 2020 bo oblikovanih in danih na voljo do 5 dodatnih učnih enot. Te dodatne vsebine za e-učenje bodo pripravljene v tesnem posvetovanju z ESZD in državami članicami ter lahko spadajo v eno od naslednjih kategorij:

| (a) | nadaljevalna učna enota, ki nadgrajuje obstoječo učno vsebino in zagotavlja podrobnejše znanje; |
| --- | --- |

(a)

nadaljevalna učna enota, ki nadgrajuje obstoječo učno vsebino in zagotavlja podrobnejše znanje;

| (b) | praktična učna enota, ki je osredotočena na praktično izvajanje režimov za neširjenje orožja ali nadzor izvoza; |
| --- | --- |

(b)

praktična učna enota, ki je osredotočena na praktično izvajanje režimov za neširjenje orožja ali nadzor izvoza;

| (c) | akademska učna enota, ki zagotavlja teoretične razmisleke o neširjenju orožja in razoroževanju; |
| --- | --- |

(c)

akademska učna enota, ki zagotavlja teoretične razmisleke o neširjenju orožja in razoroževanju;

| (d) | podporna učna enota, ki zagotavlja ključne informacije za boljše razumevanje širše problematike neširjenja orožja in razoroževanja (npr. pravnih, finančnih ali etičnih vidikov); |
| --- | --- |

(d)

podporna učna enota, ki zagotavlja ključne informacije za boljše razumevanje širše problematike neširjenja orožja in razoroževanja (npr. pravnih, finančnih ali etičnih vidikov);

| (e) | prilagojena učna enota, ki podpira specifične vaje v razredu in se uporablja v kombinaciji z njimi („mešano učenje“). |
| --- | --- |

(e)

prilagojena učna enota, ki podpira specifične vaje v razredu in se uporablja v kombinaciji z njimi („mešano učenje“).

3.7   Projekt 7: Pripravništva

3.7.1   Namen projekta

| — | Okrepiti zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja, |
| --- | --- |

—

Okrepiti zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja,

| — | izboljšati razumevanje politik Unije za neširjenje orožja in razoroževanje ter prevzemanje odgovornosti zanje po vsej Uniji, |
| --- | --- |

—

izboljšati razumevanje politik Unije za neširjenje orožja in razoroževanje ter prevzemanje odgovornosti zanje po vsej Uniji,

| — | razširiti in izboljšati poznavanje politik Unije glede osebnega in lahkega orožja ter orožja za množično uničevanje v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

razširiti in izboljšati poznavanje politik Unije glede osebnega in lahkega orožja ter orožja za množično uničevanje v tretjih državah,

| — | vzpostaviti mreže mladih strokovnjakov na regionalni ravni, kjer si Unija zelo prizadeva za neširjenje orožja, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti mreže mladih strokovnjakov na regionalni ravni, kjer si Unija zelo prizadeva za neširjenje orožja,

| — | okrepiti zmogljivosti v okviru mreže, |
| --- | --- |

—

okrepiti zmogljivosti v okviru mreže,

| — | obnoviti in nadgraditi strokovno znanje o vprašanjih v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v Uniji in partnerskih državah. |
| --- | --- |

—

obnoviti in nadgraditi strokovno znanje o vprašanjih v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v Uniji in partnerskih državah.

3.7.2   Rezultati projekta

| — | Okrepitev zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja, |
| --- | --- |

—

Okrepitev zmogljivosti nove generacije akademikov in strokovnjakov na področju politike in načrtovanja neširjenja orožja,

| — | podrobnejše poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji, |
| --- | --- |

—

podrobnejše poznavanje politik Unije na področju neširjenja orožja in razoroževanja po vsej Uniji,

| — | boljše razumevanje strategij, politik in pristopov Unije na področju neširjenja orožja v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

boljše razumevanje strategij, politik in pristopov Unije na področju neširjenja orožja v tretjih državah,

| — | vzpostavitev mrež mladih strokovnjakov in akademikov ter omogočanje sodelovanja v praksi, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mrež mladih strokovnjakov in akademikov ter omogočanje sodelovanja v praksi,

| — | okrepitev zmogljivosti glede politik Unije na področju orožja za množično uničevanje ter osebnega in lahkega orožja v okviru mreže. |
| --- | --- |

—

okrepitev zmogljivosti glede politik Unije na področju orožja za množično uničevanje ter osebnega in lahkega orožja v okviru mreže.

3.7.3   Opis projekta

Projekt predvideva, da se do 36 študentom dodiplomskega študija ali mladim diplomatom zagotovi do trimesečno evropsko pripravništvo na področju neširjenja orožja in razoroževanja. Pripravništva bo organiziral, nadziral in dokumentiral konzorcij, zajemala pa bodo predavanja, razprave, usmerjeno preučevanje besedil in povezovanje projektov.

Pripravništva lahko gostijo vse ustanove, ki so članice mreže. Od 36 pripravništev je 30 mest rezerviranih za evropske kandidate, preostalih 6 pa za neevropske kandidate, po možnosti iz Južne Azije, Vzhodne Azije, Bližnjega vzhoda in Severne Afrike.

Kolikor je to mogoče, bodo vsi pripravniki povabljeni na konference in seminarje, ki jih v času njihovega pripravništva organizira konzorcij.

3.8   Projekt 8: Študijski obisk Unije za udeležence štipendijskega programa ZN na področju razoroževanja

3.8.1   Namen projekta

| — | Izboljšati podrobno poznavanje in zagotoviti prepoznavnost politik Unije za neširjenje orožja in razoroževanje v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

Izboljšati podrobno poznavanje in zagotoviti prepoznavnost politik Unije za neširjenje orožja in razoroževanje v tretjih državah,

| — | obnoviti in nadgraditi strokovno znanje o vprašanjih v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v tretjih državah, zlasti z ozaveščanjem o možnostih v okviru programov Unije za krepitev zmogljivosti na področjih, kot so nadzor nad izvozom orožja, neširjenje orožja in razoroževanje ter zmanjševanje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj, |
| --- | --- |

—

obnoviti in nadgraditi strokovno znanje o vprašanjih v zvezi z orožjem za množično uničevanje ter osebnim in lahkim orožjem v tretjih državah, zlasti z ozaveščanjem o možnostih v okviru programov Unije za krepitev zmogljivosti na področjih, kot so nadzor nad izvozom orožja, neširjenje orožja in razoroževanje ter zmanjševanje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj,

| — | podpiranje prizadevanj ZN za izboljšanje izobraževanja o razoroževanju in spodbujanje multilateralizma. |
| --- | --- |

—

podpiranje prizadevanj ZN za izboljšanje izobraževanja o razoroževanju in spodbujanje multilateralizma.

3.8.2   Rezultati projekta

| — | Podrobnejše poznavanje in večja prepoznavnost politik Unije za neširjenje orožja in razoroževanje v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

Podrobnejše poznavanje in večja prepoznavnost politik Unije za neširjenje orožja in razoroževanje v tretjih državah,

| — | okrepljeno strokovno znanje o orožju za množično uničevanje ter osebnem in lahkem orožju v partnerskih državah, |
| --- | --- |

—

okrepljeno strokovno znanje o orožju za množično uničevanje ter osebnem in lahkem orožju v partnerskih državah,

| — | boljše izobraževanje ZN o razoroževanju. |
| --- | --- |

—

boljše izobraževanje ZN o razoroževanju.

3.8.3   Opis projekta

V okviru projekta se bodo štipendisti ZN na področju razoroževanja vsako leto udeležili dvo- ali tridnevnega študijskega obiska v Bruslju, ki bo zajemal seminarje s predavatelji iz institucij Unije in strokovnjaki iz mreže konzorcija ter obisk pomembnih lokacij. Obisk bo načrtovan tako, da bo uvrščen v evropski del štipendijskega programa, običajno pa bo potekal pred zasedanjem Generalne skupščine ZN.

3.9   Projekt 9: Usposabljanje za večjo ozaveščenost o širjenju orožja

3.9.1   Namen projekta

| — | Ozaveščanje v okviru naravoslovnih znanosti in drugih zadevnih področij o tveganjih za širjenje orožja za množično uničevanje, povezanih z določenimi snovmi, programsko opremo in tehnologijo, ter o zadevnih mednarodnih pogodbah in mehanizmih, |
| --- | --- |

—

Ozaveščanje v okviru naravoslovnih znanosti in drugih zadevnih področij o tveganjih za širjenje orožja za množično uničevanje, povezanih z določenimi snovmi, programsko opremo in tehnologijo, ter o zadevnih mednarodnih pogodbah in mehanizmih,

| — | krepitev zmogljivosti teh skupin za vzpostavitev notranjih mehanizmov za zagotavljanje skladnosti v njihovih ustanovah, da bi nadzirali tokove občutljivih tehnologij in varnost snovi, |
| --- | --- |

—

krepitev zmogljivosti teh skupin za vzpostavitev notranjih mehanizmov za zagotavljanje skladnosti v njihovih ustanovah, da bi nadzirali tokove občutljivih tehnologij in varnost snovi,

| — | institucijam Unije, državam članicam in mreži Unije za neširjenje orožja zagotoviti nove ideje o tehnološkem napredku in njegovem morebitnem vplivu na neširjenje orožja. |
| --- | --- |

—

institucijam Unije, državam članicam in mreži Unije za neširjenje orožja zagotoviti nove ideje o tehnološkem napredku in njegovem morebitnem vplivu na neširjenje orožja.

3.9.2   Rezultati projekta

| — | Okrepitev zmogljivosti nove generacije naravoslovcev in strokovnjakov z drugih zadevnih področij glede instrumentov in politik za neširjenje orožja, |
| --- | --- |

—

Okrepitev zmogljivosti nove generacije naravoslovcev in strokovnjakov z drugih zadevnih področij glede instrumentov in politik za neširjenje orožja,

| — | prispevek k ciljem politike Unije za neširjenje orožja s krepitvijo ozaveščenosti o tveganjih glede širjenja orožja v strokah, v katerih so takšna tveganja pogosta in za katere je značilen velik tehnološki napredek, |
| --- | --- |

—

prispevek k ciljem politike Unije za neširjenje orožja s krepitvijo ozaveščenosti o tveganjih glede širjenja orožja v strokah, v katerih so takšna tveganja pogosta in za katere je značilen velik tehnološki napredek,

| — | kombinacija učenja na daljavo (e-učenje) in usposabljanja na kraju samem („mešano učenje“). |
| --- | --- |

—

kombinacija učenja na daljavo (e-učenje) in usposabljanja na kraju samem („mešano učenje“).

3.9.3   Opis projekta

V okviru tega projekta bo oblikovan pilotni tečaj za ozaveščanje dodiplomskih in podiplomskih študentov naravoslovja in drugih zadevnih smeri o tveganjih glede širjenja orožja. To bo vključevalo določitev posebnega učnega načrta za dve različni ciljni skupini (npr. z biomedicinskega, strojnega ali jedrskega področja) in izvedbo pilotnega tečaja za vsako od teh skupin.

3.10   Projekt 10: Upravljanje spletne platforme

3.10.1   Namen projekta

Vzdrževanje in razvoj spletnega mesta bosta olajšala stike med člani mreže v času med posameznimi srečanji in pospešila dialog o raziskavah med možganskimi trusti za neširjenje orožja. Namensko zasnovano spletno mesto, na katerem si lahko člani mreže izmenjujejo informacije in zamisli ter objavljajo študije o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter o vprašanjih v zvezi s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem, bi lahko koristilo tudi institucijam Unije in državam članicam. Projekt bo omogočil nadaljnje ukrepanje prek spleta po dogodkih in nove možnosti za evropske raziskave. Prispeval bo k učinkovitemu širjenju rezultatov raziskav v skupnosti možganskih trustov in vladnih krogih. To bo omogočilo boljše predvidevanje in poznavanje nevarnosti, povezanih s širjenjem orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ter konvencionalnim orožjem, tudi glede nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in čezmernega kopičenja tega orožja in streliva.

3.10.2   Rezultati projekta

| — | Upravljanje platforme, kjer si lahko možganski trusti za neširjenje orožja stalno izmenjujejo neodvisna mnenja in analize o vprašanjih širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem, |
| --- | --- |

—

Upravljanje platforme, kjer si lahko možganski trusti za neširjenje orožja stalno izmenjujejo neodvisna mnenja in analize o vprašanjih širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem,

| — | razširitev, upravljanje in posodobitev obstoječe mreže neodvisnih možganskih trustov, |
| --- | --- |

—

razširitev, upravljanje in posodobitev obstoječe mreže neodvisnih možganskih trustov,

| — | spodbuditev boljšega razumevanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW v civilni družbi ter zagotavljanje vmesnika med Unijo in mrežo možganskih trustov, |
| --- | --- |

—

spodbuditev boljšega razumevanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW v civilni družbi ter zagotavljanje vmesnika med Unijo in mrežo možganskih trustov,

| — | omogočanje stalnega in brezplačnega prenosa dokumentov s srečanj mreže ter neodvisnih možganskih trustov, ki želijo rezultate svojih raziskav objaviti brez finančnega nadomestila, |
| --- | --- |

—

omogočanje stalnega in brezplačnega prenosa dokumentov s srečanj mreže ter neodvisnih možganskih trustov, ki želijo rezultate svojih raziskav objaviti brez finančnega nadomestila,

| — | večja ozaveščenost in poznavanje v okviru institucij Unije, držav članic, civilne družbe in tretjih držav o nevarnostih, povezanih s konvencionalnim orožjem ter orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, tako da bo mogoče te nevarnosti bolje predvideti. |
| --- | --- |

—

večja ozaveščenost in poznavanje v okviru institucij Unije, držav članic, civilne družbe in tretjih držav o nevarnostih, povezanih s konvencionalnim orožjem ter orožjem za množično uničevanje in njegovimi izstrelitvenimi sistemi, tako da bo mogoče te nevarnosti bolje predvideti.

3.10.3   Opis projekta

| — | Da bi omogočili dejavno spletno komuniciranje in izmenjavo informacij med člani mreže v znanem okolju, bi lahko uporabili tehnologijo, ki jo sicer uporabljajo družabna omrežja, če bi bilo to izvedljivo in ustrezno, |
| --- | --- |

—

Da bi omogočili dejavno spletno komuniciranje in izmenjavo informacij med člani mreže v znanem okolju, bi lahko uporabili tehnologijo, ki jo sicer uporabljajo družabna omrežja, če bi bilo to izvedljivo in ustrezno,

| — | konzorcij, ki je pristojen za projekt, bo odgovoren za spletno gostovanje, oblikovanje spletnega mesta in njegovo tehnično vzdrževanje, |
| --- | --- |

—

konzorcij, ki je pristojen za projekt, bo odgovoren za spletno gostovanje, oblikovanje spletnega mesta in njegovo tehnično vzdrževanje,

| — | na podlagi politik Unije v zvezi z vprašanji širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem, bo redno pripravljena ustrezna dokumentacija, ki bo podprla zadevne politike, |
| --- | --- |

—

na podlagi politik Unije v zvezi z vprašanji širjenja orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja, vključno z osebnim in lahkim orožjem, bo redno pripravljena ustrezna dokumentacija, ki bo podprla zadevne politike,

| — | publikacije konzorcija se bodo spodbudile in podprle s specifičnimi evidencami, |
| --- | --- |

—

publikacije konzorcija se bodo spodbudile in podprle s specifičnimi evidencami,

| — | konference, ki jih organizira konzorcij, se bodo oglaševale in prenašale na spletnem mestu (ozadja, dnevni redi, predstavitve, videoposnetki odprtih sej, če je to ustrezno), |
| --- | --- |

—

konference, ki jih organizira konzorcij, se bodo oglaševale in prenašale na spletnem mestu (ozadja, dnevni redi, predstavitve, videoposnetki odprtih sej, če je to ustrezno),

| — | na spletnem mestu bo na voljo konzorcijev tečaj e-učenja. Za člane mreže in uradnike Unije bo razvit poseben intranetni dostop (celovito orodje za tečaj e-učenja), |
| --- | --- |

—

na spletnem mestu bo na voljo konzorcijev tečaj e-učenja. Za člane mreže in uradnike Unije bo razvit poseben intranetni dostop (celovito orodje za tečaj e-učenja),

| — | vsaka dva meseca bodo objavljene posebne strani o aktualnih temah v zvezi s širjenjem orožja za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem. |
| --- | --- |

—

vsaka dva meseca bodo objavljene posebne strani o aktualnih temah v zvezi s širjenjem orožja za množično uničevanje in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem.

4.   Trajanje

Celotno predvideno trajanje izvajanja projektov je 42 mesecev.

5.   Upravičenci

5.1   Neposredni upravičenci

Predlagani projekti ustrezajo namenom SZVP in prispevajo k uresničevanju strateških ciljev iz strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in strategije EU SALW.

5.2   Posredni upravičenci

Posredni upravičenci projekta so:

| (a) | neodvisni možganski trusti in akademiki iz Unije in tretjih držav, ki se posebej posvečajo vprašanjem v zvezi z neširjenjem orožja, razoroževanjem in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem; |
| --- | --- |

(a)

neodvisni možganski trusti in akademiki iz Unije in tretjih držav, ki se posebej posvečajo vprašanjem v zvezi z neširjenjem orožja, razoroževanjem in konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem;

| (b) | institucije Unije, vključno z izobraževalnimi ustanovami, študenti in vsemi drugimi, ki imajo dostop do tečaja e-učenja; |
| --- | --- |

(b)

institucije Unije, vključno z izobraževalnimi ustanovami, študenti in vsemi drugimi, ki imajo dostop do tečaja e-učenja;

| (c) | države članice, |
| --- | --- |

(c)

države članice,

| (d) | tretje države. |
| --- | --- |

(d)

tretje države.

6.   Udeležene tretje osebe

Projekti bodo v celoti financirani s tem sklepom. Strokovnjaki iz mreže se lahko štejejo za udeležene tretje osebe. Delovali bodo v skladu s svojimi standardnimi pravili.

7.   Usmerjevalni odbor

Usmerjevalni odbor tega projekta bodo sestavljali predstavniki VP in subjekta, zadolženega za izvajanje, iz točke 8 te priloge. Usmerjevalni odbor bo redno in vsaj enkrat letno preučil izvajanje tega sklepa, pri čemer bo uporabil tudi elektronska sredstva sporazumevanja.

8.   Subjekt, zadolžen za izvajanje

Za tehnično izvajanje tega sklepa bo zadolžen konzorcij, pri tem pa ga bo nadziral VP. Konzorcij bo pri izvajanju svojih dejavnosti po potrebi sodeloval z VP, državami članicami, drugimi državami pogodbenicami in mednarodnimi organizacijami.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/60

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/300

z dne 11. januarja 2018

o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 51)

(Besedilo v francoskem, nemškem, portugalskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(5) Uredbe (EU) št. 913/2010 so ministrstva Nemčije, Španije, Francije in Portugalske, pristojna za železniški promet, Komisiji skupaj poslala pismo o nameri, ki ga je ta prejela 6. marca 2017. Pismo je vsebovalo predlog za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja do terminala Valongo, mest Zaragoza, La Rochelle in Nantes St Nazaire. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(5) Uredbe (EU) št. 913/2010 so ministrstva Nemčije, Španije, Francije in Portugalske, pristojna za železniški promet, Komisiji skupaj poslala pismo o nameri, ki ga je ta prejela 6. marca 2017. Pismo je vsebovalo predlog za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja do terminala Valongo, mest Zaragoza, La Rochelle in Nantes St Nazaire.

| (2) | Komisija je preučila ta predlog v skladu s členom 5(6) Uredbe. Meni, da je iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, skladen s členom 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preučila ta predlog v skladu s členom 5(6) Uredbe. Meni, da je iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, skladen s členom 5 navedene uredbe.

| (3) | Predlog upošteva merila iz člena 4 Uredbe. Razširitev železniškega tovornega koridorja zadeva ozemlje treh držav članic (Španije, Francije in Portugalske), medtem ko skupno število držav, ki sodelujejo pri koridorju, ostaja pri štirih državah. Nove povezave bodo zagotovile boljšo integracijo železniškega tovornega koridorja z drugimi načini prevoza. Razširitev bo v Zaragozi vzpostavila novo povezavo s sredozemskim železniškim tovornim koridorjem; zagotovljena je skladnost obeh železniških tovornih koridorjev, kakor tudi s TEN-T. Razširitve so v skladu z omrežjem TEN-T, saj sta razširitvi do Zaragoze in Nantes St Nazaira na jedrnem omrežju, razširitev do La Rochelle je del celovitega omrežja, razširitev do terminala Valongo pa v zaledju osrednjega vozlišča TEN-T Porta. |
| --- | --- |

(3)

Predlog upošteva merila iz člena 4 Uredbe. Razširitev železniškega tovornega koridorja zadeva ozemlje treh držav članic (Španije, Francije in Portugalske), medtem ko skupno število držav, ki sodelujejo pri koridorju, ostaja pri štirih državah. Nove povezave bodo zagotovile boljšo integracijo železniškega tovornega koridorja z drugimi načini prevoza. Razširitev bo v Zaragozi vzpostavila novo povezavo s sredozemskim železniškim tovornim koridorjem; zagotovljena je skladnost obeh železniških tovornih koridorjev, kakor tudi s TEN-T. Razširitve so v skladu z omrežjem TEN-T, saj sta razširitvi do Zaragoze in Nantes St Nazaira na jedrnem omrežju, razširitev do La Rochelle je del celovitega omrežja, razširitev do terminala Valongo pa v zaledju osrednjega vozlišča TEN-T Porta.

| (4) | Rezultati raziskave trga prometa, ki jo je izvedel upravni odbor železniškega tovornega koridorja, kažejo, da naj bi razširitve privedle do dodatnega obsega mednarodnega železniškega prometa ob atlantskem železniškem tovornem koridorju in stalnega povečevanja modalnega deleža železniškega prometa. Ta prehod na drug način prevoza bo zagotavljal znatne družbeno-gospodarske koristi z zmanjšanjem emisij ogljika in prometnih zastojev. Povezava s sredozemskim železniškim tovornim koridorjem pri Zaragozi bo z zaledjem koridorja povezala avtonomni skupnosti Aragonija in Navarra. Raziskava trga ocenjuje, da bodo razširitve pomagale razvoju železniškega tovornega prometa s povečanjem modalnega deleža železniškega tovornega prometa med Portugalsko in tremi avtonomnimi skupnostmi Madrid, Navarra in Aragonija, in sicer z 28 % v letu 2010 na 60 % v letu 2050. To bi bilo v okviru ocenjenega šestkratnega povečanja skupne tonaže železniškega tovornega prometa. Podobno bodo tudi povezave do pristanišč in terminalov v mestih Nantes St. Nazaire, La Rochelle in Valongo okrepile koridor s spodbujanjem večmodalnih potovanj ter s povečanjem povpraševanja na koridorju, s čimer se bo oblikovala konkurenčnost evropskega železniškega tovornega prometa. |
| --- | --- |

(4)

Rezultati raziskave trga prometa, ki jo je izvedel upravni odbor železniškega tovornega koridorja, kažejo, da naj bi razširitve privedle do dodatnega obsega mednarodnega železniškega prometa ob atlantskem železniškem tovornem koridorju in stalnega povečevanja modalnega deleža železniškega prometa. Ta prehod na drug način prevoza bo zagotavljal znatne družbeno-gospodarske koristi z zmanjšanjem emisij ogljika in prometnih zastojev. Povezava s sredozemskim železniškim tovornim koridorjem pri Zaragozi bo z zaledjem koridorja povezala avtonomni skupnosti Aragonija in Navarra. Raziskava trga ocenjuje, da bodo razširitve pomagale razvoju železniškega tovornega prometa s povečanjem modalnega deleža železniškega tovornega prometa med Portugalsko in tremi avtonomnimi skupnostmi Madrid, Navarra in Aragonija, in sicer z 28 % v letu 2010 na 60 % v letu 2050. To bi bilo v okviru ocenjenega šestkratnega povečanja skupne tonaže železniškega tovornega prometa. Podobno bodo tudi povezave do pristanišč in terminalov v mestih Nantes St. Nazaire, La Rochelle in Valongo okrepile koridor s spodbujanjem večmodalnih potovanj ter s povečanjem povpraševanja na koridorju, s čimer se bo oblikovala konkurenčnost evropskega železniškega tovornega prometa.

| (5) | V skladu s pismom o nameri so bila opravljena posvetovanja z upravnim odborom in prosilci, ki so izrazili podporo tem razširitvam. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s pismom o nameri so bila opravljena posvetovanja z upravnim odborom in prosilci, ki so izrazili podporo tem razširitvam.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 913/2010 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 913/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izraženi predlog v pismu o nameri, prejetem 6. marca 2017, o razširitvi atlantskega železniškega tovornega koridorja do terminala Valongo ter mest Zaragoza, La Rochelle in Nantes St Nazaire, ki so ga Komisiji skupaj poslala ministrstva Nemčije, Španije, Francije in Portugalske, pristojna za železniški promet, je v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko in Portugalsko republiko.

V Bruslju, 11. januarja 2018

Za Komisijo

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 276, 20.10.2010, str. 22.

1

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/62

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/301

z dne 26. februarja 2018

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2017/926 o potrditvi obračunov plačilnih agencij držav članic v zvezi z odhodki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunsko leto 2016

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1078)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 51 Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijska sklada,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/926 (2) je za proračunsko leto 2016 potrdil obračune v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 vseh plačilnih agencij, razen za bolgarsko plačilno agencijo „Državni sklad za kmetijstvo“, dansko plačilno agencijo „Danska agencija Agrifish“, francosko plačilno agencijo „OADRC“, madžarsko plačilno agencijo „ARDA“, italijanski plačilni agenciji „AGEA“ in „ARCEA“, malteško plačilno agencijo „Agencija za izplačila v kmetijstvu in za podeželje“ in slovaško plačilno agencijo „Plačilna agencija za kmetijstvo“. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/926 (2) je za proračunsko leto 2016 potrdil obračune v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 vseh plačilnih agencij, razen za bolgarsko plačilno agencijo „Državni sklad za kmetijstvo“, dansko plačilno agencijo „Danska agencija Agrifish“, francosko plačilno agencijo „OADRC“, madžarsko plačilno agencijo „ARDA“, italijanski plačilni agenciji „AGEA“ in „ARCEA“, malteško plačilno agencijo „Agencija za izplačila v kmetijstvu in za podeželje“ in slovaško plačilno agencijo „Plačilna agencija za kmetijstvo“.

| (2) | Člen 54(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 določa, da morajo države članice letnim obračunom, ki jih morajo predložiti Komisiji v skladu s členom 29 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 908/2014 (3), priložiti potrjeno preglednico, iz katere so razvidni zneski, ki jih krijejo v skladu s členom 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Pravila za izpolnjevanje obveznosti držav članic glede poročanja o zneskih, ki jih je treba izterjati, so določena v Izvedbeni uredbi (EU) št. 908/2014. V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 908/2014 je določen model preglednice, ki jo morajo države članice uporabiti za predložitev podatkov o zneskih, ki jih je treba izterjati v letu 2016. Na podlagi preglednic, ki jih izpolnijo države članice, bi se morala Komisija odločiti glede finančnih posledic neizterjave v primeru nepravilnosti, ki so starejše od štirih oziroma osmih let. |
| --- | --- |

(2)

Člen 54(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 določa, da morajo države članice letnim obračunom, ki jih morajo predložiti Komisiji v skladu s členom 29 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 908/2014 (3), priložiti potrjeno preglednico, iz katere so razvidni zneski, ki jih krijejo v skladu s členom 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Pravila za izpolnjevanje obveznosti držav članic glede poročanja o zneskih, ki jih je treba izterjati, so določena v Izvedbeni uredbi (EU) št. 908/2014. V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 908/2014 je določen model preglednice, ki jo morajo države članice uporabiti za predložitev podatkov o zneskih, ki jih je treba izterjati v letu 2016. Na podlagi preglednic, ki jih izpolnijo države članice, bi se morala Komisija odločiti glede finančnih posledic neizterjave v primeru nepravilnosti, ki so starejše od štirih oziroma osmih let.

| (3) | V skladu s členom 54(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih odločijo, da bodo izterjavo opustile. Takšna odločitev se lahko sprejme le, če je skupna vsota obstoječih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave ali če se izkaže, da izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalnim pravom. Če je odločitev sprejeta v štirih letih od datuma zahtevka za izterjavo oziroma v osmih letih, kadar spor v zvezi z izterjavo rešujejo nacionalna sodišča, bi bilo treba 100 % finančnih posledic neizterjave kriti iz proračuna Unije. Zneske, za katere se je določena država članica odločila, da jih ne bo izterjala, in razloge za njeno odločitev je treba vključiti v letne obračune v skladu s členom 29(e) Izvedbene uredbe (EU) št. 908/2014, kakor je navedeno v točki (c)(iii) člena 102(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Zato se za tovrstne zneske ne bi smelo bremeniti zadevnih držav članic in bi se morali kriti iz proračuna Unije. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 54(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih odločijo, da bodo izterjavo opustile. Takšna odločitev se lahko sprejme le, če je skupna vsota obstoječih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave ali če se izkaže, da izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalnim pravom. Če je odločitev sprejeta v štirih letih od datuma zahtevka za izterjavo oziroma v osmih letih, kadar spor v zvezi z izterjavo rešujejo nacionalna sodišča, bi bilo treba 100 % finančnih posledic neizterjave kriti iz proračuna Unije. Zneske, za katere se je določena država članica odločila, da jih ne bo izterjala, in razloge za njeno odločitev je treba vključiti v letne obračune v skladu s členom 29(e) Izvedbene uredbe (EU) št. 908/2014, kakor je navedeno v točki (c)(iii) člena 102(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Zato se za tovrstne zneske ne bi smelo bremeniti zadevnih držav članic in bi se morali kriti iz proračuna Unije.

| (4) | Priloga III k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/926 določa zneske v breme držav članic na podlagi uporabe člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP). |
| --- | --- |

(4)

Priloga III k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/926 določa zneske v breme držav članic na podlagi uporabe člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP).

| (5) | Še vedno obstajajo zneski v breme držav članic na podlagi uporabe člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 za EKSRP. |
| --- | --- |

(5)

Še vedno obstajajo zneski v breme držav članic na podlagi uporabe člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 za EKSRP.

| (6) | Za celovitejši pregled zneskov v breme držav članic za EKSRP ne glede na programsko obdobje in zaradi upravne učinkovitosti bi bilo treba Izvedbeni sklep (EU) 2017/926 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Za celovitejši pregled zneskov v breme držav članic za EKSRP ne glede na programsko obdobje in zaradi upravne učinkovitosti bi bilo treba Izvedbeni sklep (EU) 2017/926 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep (EU) 2017/926 se spremeni, kot sledi:

| (1) | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3
  Zneski v breme držav članic na podlagi uporabe člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) so določeni v Prilogi III k temu sklepu.
  Zneski v breme držav članic na podlagi uporabe člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja so določeni v Prilogi IV k temu sklepu.“; |
| --- | --- |

(1)

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Zneski v breme držav članic na podlagi uporabe člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) so določeni v Prilogi III k temu sklepu.

Zneski v breme držav članic na podlagi uporabe člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja so določeni v Prilogi IV k temu sklepu.“;

| (2) | Besedilo Priloge k temu sklepu se doda kot Priloga IV k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/926. |
| --- | --- |

(2)

Besedilo Priloge k temu sklepu se doda kot Priloga IV k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/926.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 26. februarja 2018

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/926 z dne 29. maja 2017 o potrditvi obračunov plačilnih agencij držav članic v zvezi z odhodki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunsko leto 2016 (UL L 140, 31.5.2017, str. 15).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 908/2014 z dne 6. avgusta 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrjevanjem obračunov, pravili o kontrolah, varščinami in preglednostjo (UL L 255, 28.8.2014, str. 59).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA IV

POTRDITEV OBRAČUNOV PLAČILNIH AGENCIJ

PRORAČUNSKO LETO 2016 – EKSRP

Popravki v skladu s členom 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013
   (*1)

| Država članica | Valuta | V nacionalni valuti | V EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | EUR | — | — |
| BE | EUR | — | — |
| BG (*2) | BGN | — | — |
| CY | EUR | — | — |
| CZ | CZK | 36 969,05 | — |
| DE | EUR | — | 41 455,51 |
| DK (*2) | DKK | | — |
| EE | EUR | — | 233 063,44 |
| ES | EUR | — | 260 699,62 |
| FI | EUR | — | 4 602,87 |
| FR (*2) | EUR | — | 601 073,78 |
| UK | GBP | 9 169,51 | — |
| EL | EUR | — | 34 706,51 |
| HR | HRK | — | — |
| HU (*2) | HUF | — | — |
| IE | EUR | — | 179 494,91 |
| IT (*2) | EUR | | 67 180,48 |
| LT | EUR | — | — |
| LU | EUR | — | — |
| LV | EUR | — | 475,29 |
| MT (*2) | EUR | — | — |
| NL | EUR | — | — |
| PL | PLN | 1 563 681,2 | — |
| PT | EUR | — | 22 273,99 |
| RO | RON | 125 075,98 | — |
| SE | SEK | 378 568,89 | — |
| SI | EUR | — | 497,82 |
| SK (*2) | EUR | — | — |

Država članica

Valuta

V nacionalni valuti

V EUR

AT

EUR

—

—

BE

EUR

—

—

BG (*2)

BGN

—

—

CY

EUR

—

—

CZ

CZK

36 969,05

—

DE

EUR

—

41 455,51

DK (*2)

DKK

—

EE

EUR

—

233 063,44

ES

EUR

—

260 699,62

FI

EUR

—

4 602,87

FR (*2)

EUR

—

601 073,78

UK

GBP

9 169,51

—

EL

EUR

—

34 706,51

HR

HRK

—

—

HU (*2)

HUF

—

—

IE

EUR

—

179 494,91

IT (*2)

EUR

67 180,48

LT

EUR

—

—

LU

EUR

—

—

LV

EUR

—

475,29

MT (*2)

EUR

—

—

NL

EUR

—

—

PL

PLN

1 563 681,2

—

PT

EUR

—

22 273,99

RO

RON

125 075,98

—

SE

SEK

378 568,89

—

SI

EUR

—

497,82

SK (*2)

EUR

—

—

---

(*1)  V tej prilogi so sporočeni samo popravki v zvezi s programskim obdobjem 2007–2013.

*1

(*2)  V zvezi s plačilnimi agencijami, katerih obračuni so izvzeti, se zmanjšanje, kot je določeno v členu 54(2), uporabi, ko se predlaga potrditev obračunov.

*2

---

Popravki

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/66

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008

(
  Uradni list Evropske unije L 175 z dne 7. julija 2017
  )

Stran 135, Priloga IIIA, Dodatek 2, točka 4.3.5(c)(ii):

besedilo:

„

  Formula

  “

se glasi:

„

  Formula

  “

Stran 178, Priloga IIIA, Dodatek 7a, točka 3.1.2:

besedilo:

„

  Formula
  , 6, i = 1 to Nt

  “

se glasi:

„

  Formula
  , i = 1 to Nt

  “

Stran 434, Podpriloga 2 k Prilogi XXI, točka 3.5(b):

besedilo:

| „(b) | Pavailable_i,i < Prequired,j“ |
| --- | --- |

„(b)

se glasi:

| „(b) | Pavailable_i,j ≥ Prequired,j“ |
| --- | --- |

„(b)

---