# Europos Sąjungos C 384/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 384 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. spalio 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 384

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. spalio 18d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 384/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8185 – Atlantia / EDF / ACA) (
  1
  ) | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2016/C 384/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8185 – Atlantia / EDF / ACA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2016/C 384/02 | Pranešimas asmenims, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2010/638/BUSP, su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/1839, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1284/2009 dėl ribojamųjų priemonių Gvinėjos Respublikai | 2 |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 384/03 | Euro kursas | 3 |
| 2016/C 384/04 | 2016 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (Bürgstadter Berg (SKVN)) | 4 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2016/C 384/05 | Reorganizavimo priemonės – Sprendimas dėl Euroins România Asigurare Reasigurare S.A. reorganizavimo priemonės | 10 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2016/C 384/02

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2010/638/BUSP, su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/1839, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1284/2009 dėl ribojamųjų priemonių Gvinėjos Respublikai

2

Europos Komisija

2016/C 384/03

Euro kursas

3

2016/C 384/04

2016 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (Bürgstadter Berg (SKVN))

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Bürgstadter Berg

4

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2016/C 384/05

Reorganizavimo priemonės – Sprendimas dėl Euroins România Asigurare Reasigurare S.A. reorganizavimo priemonės

10

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 384/06 | Kvietimas teikti paraiškas – EACEA 40/2016 pagal programą Erasmus+ – KA3. PRM ir įmonių partnerystė, susijusi su mokymusi darbo vietoje ir pameistryste | 11 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 384/07 | Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams, dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą | 15 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 384/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 18 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 384/09 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 19 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2016/C 384/06

Kvietimas teikti paraiškas – EACEA 40/2016 pagal programą Erasmus+ – KA3. PRM ir įmonių partnerystė, susijusi su mokymusi darbo vietoje ir pameistryste

11

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2016/C 384/07

Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams, dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą

15

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2016/C 384/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

18

KITI AKTAI

Europos Komisija

2016/C 384/09

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

19

---

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2016/C 384/10 | 2006 m. lapkričio 30 d. Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C 291 papildymas | 22 |

Klaidų ištaisymas

2016/C 384/10

2006 m. lapkričio 30 d. Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C 291 papildymas

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8185 – Atlantia / EDF / ACA)

(Tekstas svarbus EEE)

(2016/C 384/01)

2016 m. spalio 12 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32016M8185. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32016M8185. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/2

---

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2010/638/BUSP, su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/1839, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1284/2009 dėl ribojamųjų priemonių Gvinėjos Respublikai

(2016/C 384/02)

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims, išvardytiems Tarybos sprendimo 2010/638/BUSP (1), su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/1839 (2), priede ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1284/2009 (3) II priede.

Europos Sąjungos Taryba nusprendė, kad pirmiau minėtuose prieduose išvardyti asmenys ir toliau atitinka kriterijus, nustatytus Sprendime 2010/638/BUSP ir Reglamente (ES) Nr. 1284/2009 dėl ribojamųjų priemonių Gvinėjos Respublikai, todėl jiems turėtų būti toliau taikomos priemonės, kurių taikymas pratęstas Sprendimu (BUSP) 2016/1839.

Atitinkamų asmenų dėmesys atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę pateikti prašymą atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, nurodytoms Reglamento (ES) Nr. 1284/2009 III priede išvardytose interneto svetainėse, siekiant gauti leidimą naudoti įšaldytas lėšas pagrindiniams poreikiams arba konkretiems mokėjimams (žr. reglamento 8 straipsnį).

Atitinkami asmenys gali iki 2017 m. birželio 30 d. pateikti Tarybai prašymą (kartu su patvirtinamaisiais dokumentais) persvarstyti sprendimą įtraukti juos į pirmiau nurodytą sąrašą šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Atitinkamų asmenų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę apskųsti Tarybos sprendimą Europos Sąjungos Bendrajame Teisme laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 275 straipsnio antroje pastraipoje ir 263 straipsnio ketvirtoje bei šeštoje pastraipose nustatytų sąlygų.

---

(1)  OL L 280, 2010 10 26, p. 10.

(2)  OL L 280, 2016 10 18, p. 32.

(3)  OL L 346, 2009 12 23, p. 26.

---

Europos Komisija

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/3

---

Euro kursas (1)

2016 m. spalio 17 d.

(2016/C 384/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0994 |
| JPY | Japonijos jena | 114,46 |
| DKK | Danijos krona | 7,4400 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,90485 |
| SEK | Švedijos krona | 9,7028 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0872 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,0315 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,024 |
| HUF | Vengrijos forintas | 306,93 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,3281 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,5065 |
| TRY | Turkijos lira | 3,4017 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4436 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4433 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,5304 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5433 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5270 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 253,18 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 15,6533 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,4075 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5065 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 355,97 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6367 |
| PHP | Filipinų pesas | 53,357 |
| RUB | Rusijos rublis | 69,0709 |
| THB | Tailando batas | 38,776 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,5147 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,8199 |
| INR | Indijos rupija | 73,4565 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0994

JPY

Japonijos jena

114,46

DKK

Danijos krona

7,4400

GBP

Svaras sterlingas

0,90485

SEK

Švedijos krona

9,7028

CHF

Šveicarijos frankas

1,0872

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,0315

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,024

HUF

Vengrijos forintas

306,93

PLN

Lenkijos zlotas

4,3281

RON

Rumunijos lėja

4,5065

TRY

Turkijos lira

3,4017

AUD

Australijos doleris

1,4436

CAD

Kanados doleris

1,4433

HKD

Honkongo doleris

8,5304

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5433

SGD

Singapūro doleris

1,5270

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 253,18

ZAR

Pietų Afrikos randas

15,6533

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,4075

HRK

Kroatijos kuna

7,5065

IDR

Indonezijos rupija

14 355,97

MYR

Malaizijos ringitas

4,6367

PHP

Filipinų pesas

53,357

RUB

Rusijos rublis

69,0709

THB

Tailando batas

38,776

BRL

Brazilijos realas

3,5147

MXN

Meksikos pesas

20,8199

INR

Indijos rupija

73,4565

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2016 m. spalio 14 d.

dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(Bürgstadter Berg (SKVN))

(2016/C 384/04)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 97 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatomis dėl kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų vyno sektoriuje apsaugos Vokietija paprašė apsaugoti pavadinimą „Bürgstadter Berg“. Komisija išnagrinėjo Vokietijos prašymą pagal to paties reglamento 97 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatomis dėl kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų vyno sektoriuje apsaugos Vokietija paprašė apsaugoti pavadinimą „Bürgstadter Berg“. Komisija išnagrinėjo Vokietijos prašymą pagal to paties reglamento 97 straipsnio 2 dalį;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 93–96 straipsniuose, 97 straipsnio 1 dalyje ir 100–102 straipsniuose nustatytos sąlygos yra įvykdytos; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 93–96 straipsniuose, 97 straipsnio 1 dalyje ir 100–102 straipsniuose nustatytos sąlygos yra įvykdytos;

| (3) | kad būtų galima leisti pateikti prieštaravimo pareiškimus pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 98 straipsnį, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje reikėtų paskelbti to reglamento 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą bendrąjį dokumentą ir nuorodą į paskelbtą produkto specifikaciją, parengtą vykstant preliminariai nacionalinei procedūrai, kurios metu nagrinėtas prašymas apsaugoti pavadinimą „Bürgstadter Berg“, |
| --- | --- |

(3)

kad būtų galima leisti pateikti prieštaravimo pareiškimus pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 98 straipsnį, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje reikėtų paskelbti to reglamento 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą bendrąjį dokumentą ir nuorodą į paskelbtą produkto specifikaciją, parengtą vykstant preliminariai nacionalinei procedūrai, kurios metu nagrinėtas prašymas apsaugoti pavadinimą „Bürgstadter Berg“,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Šio sprendimo priede pateikiamas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas bendrasis dokumentas ir produkto, kurio pavadinimas „Bürgstadter Berg“ (SKVN), specifikacijos paskelbimo nuoroda.

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 98 straipsniu, šis sprendimas suteikia teisę per du mėnesius nuo paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodyto pavadinimo apsaugai.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 14 d.

Komisijos vardu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

---

PRIEDAS

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Registruotinas (-i) pavadinimas (-ai)

„Bürgstadter Berg“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

„Bürgstadter Berg“ (vynas), baltasis, rožinis

Juslinės savybės

Baltasis vynas, raudonasis vynas, „Blanc de Noirs“ ir rožinis vynas (rosé, „Weissherbst“) gaminami Burgšteto Bergo vietovėje.

Produktams, kuriems suteikta SKVN „Bürgstadter Berg“, būdingos savybės:

| — | vynas labai sodrus ir tirštas, abi savybės subtiliai dera tarpusavyje, |
| --- | --- |

—

vynas labai sodrus ir tirštas, abi savybės subtiliai dera tarpusavyje,

| — | vynas subtiliai ir maloniai rūgštus. Ši savybė priklauso nuo silpnesnio dirvožemio sukibimo ir žemesnės nei kitose Frankonijos vietovėse dirvožemio pH vertės, |
| --- | --- |

—

vynas subtiliai ir maloniai rūgštus. Ši savybė priklauso nuo silpnesnio dirvožemio sukibimo ir žemesnės nei kitose Frankonijos vietovėse dirvožemio pH vertės,

| — | mineralų kiekis, atsiradęs dėl dirvožemio sudėties (smiltainio likučiai); dėl geologinių sąlygų šie vynai niekuomet nebūna sodrūs ir stiprūs, būtent todėl jiems būdingas mineralingumas, |
| --- | --- |

—

mineralų kiekis, atsiradęs dėl dirvožemio sudėties (smiltainio likučiai); dėl geologinių sąlygų šie vynai niekuomet nebūna sodrūs ir stiprūs, būtent todėl jiems būdingas mineralingumas,

| — | nestiprus vaisių skonis, būdingas daugumai sauso vyno vynuogių veislių. |
| --- | --- |

—

nestiprus vaisių skonis, būdingas daugumai sauso vyno vynuogių veislių.

Tradiciškai (nors ir labai retai) gaminamiems saldiesiems vynams („Auslese“, „Beerenauslese“, „Trockenbeerenauslese“ ir „Eiswein“) taikomos Frankonijos bendros SKVN vertės.

Bendrosios analitinės savybės

| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | 15 |
| --- | --- |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 7 |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 3,5 gramų viename litre (išreikšta vyno rūgštimi) |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 200 |

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

15

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

7

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

3,5 gramų viename litre (išreikšta vyno rūgštimi)

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

200

„Bürgstadter Berg“ (vynas), raudonasis

Juslinės savybės

Baltasis vynas, raudonasis vynas, „Blanc de Noirs“ ir rožinis vynas (rosé, „Weissherbst“) gaminami Burgšteto Bergo vietovėje.

Produktams, kuriems suteikta SKVN „Bürgstadter Berg“, būdingos savybės:

| — | vynas labai sodrus ir tirštas, abi savybės tarpusavyje puikiai dera, |
| --- | --- |

—

vynas labai sodrus ir tirštas, abi savybės tarpusavyje puikiai dera,

| — | vynas subtiliai ir maloniai rūgštokas. Ši savybė priklauso nuo silpnesnio dirvožemio sukibimo ir žemesnės nei kitose Frankonijos vietovėse dirvožemio pH vertės, |
| --- | --- |

—

vynas subtiliai ir maloniai rūgštokas. Ši savybė priklauso nuo silpnesnio dirvožemio sukibimo ir žemesnės nei kitose Frankonijos vietovėse dirvožemio pH vertės,

| — | mineralų kiekis, atsiradęs dėl dirvožemio sudėties (smiltainio likučiai); dėl geologinių sąlygų šie vynai niekuomet nebūna sodrūs ir stiprūs, būtent todėl jiems būdingas mineralingumas, |
| --- | --- |

—

mineralų kiekis, atsiradęs dėl dirvožemio sudėties (smiltainio likučiai); dėl geologinių sąlygų šie vynai niekuomet nebūna sodrūs ir stiprūs, būtent todėl jiems būdingas mineralingumas,

| — | nestiprus vaisių skonis, būdingas daugumai sauso vyno vynuogių veislių. |
| --- | --- |

—

nestiprus vaisių skonis, būdingas daugumai sauso vyno vynuogių veislių.

Bendrosios analitinės savybės

| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | 15 |
| --- | --- |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 7 |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 3,5 gramų viename litre (išreikšta vyno rūgštimi) |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 150 |

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

15

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

7

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

3,5 gramų viename litre (išreikšta vyno rūgštimi)

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

150

„Bürgstadter Berg“ (rūšinis putojantis vynas)

Anglies dioksido kiekis:

Nustatytuose regionuose gaminamo rūšinio putojančio vyno anglies dioksido kiekis turi būti toks, kad būtų juntamas ne mažesnis kaip 3,5 barų perteklinis slėgis, susidarantis dėl ištirpusio anglies dioksido, vyną laikant 20 °C temperatūroje uždarytose talpose.

Juslinės savybės

Baltasis vynas, raudonasis vynas, „Blanc de Noirs“ ir rožinis vynas (rosé, „Weissherbst“) gaminami Burgšteto Bergo vietovėje. SKVN „Bürgstadter Berg“ žymimi vynai gali būti naudojami rūšiniam putojančiam vynui gaminti.

Produktams, kuriems suteikta SKVN „Bürgstadter Berg“, būdingos savybės:

| — | vynas labai sodrus ir tirštas, abi savybės tarpusavyje puikiai dera, |
| --- | --- |

—

vynas labai sodrus ir tirštas, abi savybės tarpusavyje puikiai dera,

| — | vynas subtiliai ir maloniai rūgštokas. Ši savybė priklauso nuo silpnesnio dirvožemio sukibimo ir žemesnės nei kitose Frankonijos vietovėse dirvožemio pH vertės, |
| --- | --- |

—

vynas subtiliai ir maloniai rūgštokas. Ši savybė priklauso nuo silpnesnio dirvožemio sukibimo ir žemesnės nei kitose Frankonijos vietovėse dirvožemio pH vertės,

| — | mineralų kiekis, atsiradęs dėl dirvožemio sudėties (smiltainio likučiai), |
| --- | --- |

—

mineralų kiekis, atsiradęs dėl dirvožemio sudėties (smiltainio likučiai),

| — | nestiprus vaisių skonis, būdingas daugumai Brut (sauso) putojančio vyno vynuogių veislių. |
| --- | --- |

—

nestiprus vaisių skonis, būdingas daugumai Brut (sauso) putojančio vyno vynuogių veislių.

Bendrosios analitinės savybės

| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | 14 |
| --- | --- |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 3,5 gramų viename litre (išreikšta vyno rūgštimi) |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 185 |

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

14

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

3,5 gramų viename litre (išreikšta vyno rūgštimi)

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

185

5.   Vyno gamybos metodai

a.   Pagrindiniai vynininkystės metodai

„Bürgstadter Berg“ (vynas), rūšinis vynas

Specifinis vynininkystės metodas

Natūrali minimali alkoholio koncentracija / minimalus misos kiekis (išreikšta alkoholio tūrio procentais / laipsniais pagal Ekslės skalę)

Rūšiniai vynai

| | Alkoholis
  tūrio % | Ekslės laipsniai |
| --- | --- | --- |
| Visos vynuogių veislės | 8,0 | 63 |
| „Bocksbeutel“ vynas | 9,4 | 72 |

Alkoholis

tūrio %

Ekslės laipsniai

Visos vynuogių veislės

8,0

63

„Bocksbeutel“ vynas

9,4

72

Sodrinimas: rūšiniai vynai gali būti sodrinami iki 14 % bendro alkoholio tūrio. Paprastai vyno negalima sodrinti naudojant koncentruotą vynuogių misą arba koncentruoti šaldant.

Kiti gaminant SKVN „Bürgstadter Berg“ leidžiami naudoti vynininkystės metodai nustatyti Reglamente (ES) Nr. 1308/2013, Reglamente (EB) Nr. 606/2009 ir nacionalinės teisės aktuose.

Bürgstadter Berg (vynas), specialių būdingų savybių turintis vynas

Specifinis vynininkystės metodas

Natūrali minimali alkoholio koncentracija / minimalus misos kiekis (išreikšta alkoholio tūrio procentais / laipsniais pagal Ekslės skalę)

Specialių būdingų savybių turintis vynas

| | Alkoholis
  tūrio % | Ekslės laipsniai |
| --- | --- | --- |
| 1. | „Kabinett“ [cabinet] |

Alkoholis

tūrio %

Ekslės laipsniai

1.

„Kabinett“ [cabinet]

„Riesling“, „Silvaner“,

10,3

78

Kitos veislės, iš kurių gaminamas baltasis vynas, „Weissherbst“, rožinis

10,6

80

Raudonasis vynas

11,4

85

| 2. | „Spätlese“ |
| --- | --- |

2.

„Spätlese“

„Riesling“, „Silvaner“,

11,7

87

Visos kitos veislės, iš kurių gaminamas baltasis, raudonasis ir rožinis vynas

12,2

90

| 3. | „Auslese“ |
| --- | --- |

3.

„Auslese“

Visos vynuogių veislės

13,8

100

| 4. | „Beerenauslese“ |
| --- | --- |

4.

„Beerenauslese“

Visos vynuogių veislės

17,7

125

| 5. | „Trockenbeerenauslese“ |
| --- | --- |

5.

„Trockenbeerenauslese“

Visos vynuogių veislės

21,5

150

| 6. | „Eiswein“ |
| --- | --- |

6.

„Eiswein“

Visos vynuogių veislės

17,7

125

Specialių būdingų savybių turintis vynas negali būti sodrinamas.

Kiti gaminant SKVN „Bürgstadter Berg“ leidžiami naudoti vynininkystės metodai nustatyti Reglamente (ES) Nr. 1308/2013, Reglamente (EB) Nr. 606/2009 ir nacionalinės teisės aktuose.

„Bürgstadter Berg“ (rūšinis putojantis vynas), „Sekt b. A.“ (rūšinis putojantis vynas iš nustatytų regionų)

Specifinis vynininkystės metodas

Natūrali minimali alkoholio koncentracija / minimalus misos kiekis (išreikšta alkoholio tūrio procentais / laipsniais pagal Ekslės skalę)

| | Alkoholis
  tūrio % | Ekslės laipsniai |
| --- | --- | --- |
| „Sekt b.A.“ | | |
| Visos vynuogių veislės | 8,0 | 63 |

Alkoholis

tūrio %

Ekslės laipsniai

„Sekt b.A.“

Visos vynuogių veislės

8,0

63

b.   Didžiausias gamybos kiekis

„Bürgstadter Berg“ (vynas, „Sekt b.A.“)

80 hektolitrų iš vieno hektaro

6.   Nustatyta vietovė

Saugomos kilmės vietos nuorodos vietovė apima žemės plotą, kuris gali būti apsodintas arba laikinai neapsodintas vynuogėmis, ir kitą vynuogėmis neapsodintą žemės plotą, esantį nustatytoje Burgšteto vietovėje, esančioje kairėje Maino upės pakrantėje, tarp šlaito papėdės ir Burgšteto Bergo miško perimetro.

Vietovė, įskaitant pėsčiųjų takus, užima 113,808 ha.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių rūšys

| | „Blauer Zweigelt“ |
| --- | --- |

„Blauer Zweigelt“

| | „Blauer Frühburgunder“ |
| --- | --- |

„Blauer Frühburgunder“

| | „Weißer Burgunder“ |
| --- | --- |

„Weißer Burgunder“

| | „Grüner Silvaner“ |
| --- | --- |

„Grüner Silvaner“

| | „Blauer Spätburgunder“ |
| --- | --- |

„Blauer Spätburgunder“

| | „Müller Thurgau“ |
| --- | --- |

„Müller Thurgau“

| | „Weißer Riesling“ |
| --- | --- |

„Weißer Riesling“

| | „Chardonnay“ |
| --- | --- |

„Chardonnay“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

„Bürgstadter Berg“ (vynas, „Sekt b.A.“)

Išskirtinės vyno ir „Sekt b. A.“ savybės yra susijusios su Burgšteto Bergo vietove.

Burgšteto Bergas yra Frankonijos pietvakarių regione esanti vynuogių auginimo zona. Dėl į pietų pusę nukreiptų ir nuolat saulės apšviestų šlaitų bei smiltainio likučių dirvožemyje šie vynai įgyja jiems būdingas malonias ir subtilias savybes, dėl kurių jie laikomi išskirtiniais; kaip papildomą SKVN žymimo Frankonijos vyno ypatybę dar galima paminėti mažą pH vertę (dėl šios vietovės dažniausiai nepralaidaus dirvožemio). Dėl šlaito nuolydžio link upės baseino ir vietovės išsidėstymo tarp Špesarto ir Odenvaldo lygumų joje susidaro mikroklimatas, kuriam būdinga šiek tiek didesnė vidutinė metinė temperatūra ir kritulių kiekis (650 mm) nei tose vietovėse, kuriose gaminamas Frankonijos SKVN žymimas vynas. Dėl šių veiksnių derinio vyno subtilumas ir sudėtis skiriasi nuo SKVN žymimo Frankonijos vyno savybių. Visi šie abiotiniai veiksniai formuoja Burgšteto Bergo vynų skonio savybes, kurios skiriasi nuo SKVN žymimo Frankonijos vyno savybių. Burgšteto Berge gaminami vynai niekuomet nebūna sodrūs ir stipraus skonio. Daugumai SKVN „Bürgstadter Berg“ vynų būdingas subtilus skonis ir rūgštumas, kuris stipresnis nei centrinėje gamybos vietovėje gaminamų Frankonijos vynų. Šios savybės priklauso nuo silpnesnio dirvožemio sukibimo ir žemesnės nei kitose Frankonijos vietovėse dirvožemio pH vertės. Nuo pirmiau nurodytų geologinių ir klimato sąlygų taip pat priklauso subtilus rislingui būdingas persikų aromatas ir „Spätburgunder“ būdingas migdolų poskonis. Dėl cheminės dirvožemio sudėties ir dirvožemio drėgmės vynuogių šaknys gauna reikiamų maisto ir mineralinių medžiagų. „Bürgstadter Berg“ misa yra labai rūgšti, todėl jos pH vertė yra žema. Taip yra dėl nedidelio klinčių kiekio dirvožemyje. Nuo pH vertės priklauso vyno rūgštumas, todėl Burgšteto Berge pagaminti vynai yra rūgštesni, atidarius butelį iš pradžių juntamas ne itin malonus kvapas, skonis yra pastovus ir subtilus, palyginti su panašiais vynais, kuriems gaminti naudojamos kalkakmenio dirvožemyje išaugintos vynuogės. Burgšteto Bergo vynų rūgštingumas ir pH vertė daro poveikį mikrobiniam stabilumui ir esterių, nuo kurių priklauso aromatas, bei antocianinų, nuo kurių priklauso raudonųjų vynų spalva, vystymuisi. Nuo pirmiau nurodytų geologinių ir klimato sąlygų taip pat priklauso subtilus rislingui būdingas persikų aromatas ir „Spätburgunder“ būdingas migdolų poskonis.

Nedidelės vietovės, kurioje gaminami putojantys vynai, ypatybės taip pat daro įtaką šių vynų savybėms.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos

„Bürgstadter Berg“ (vynas, „Sekt b.A.“)

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose

Papildomos sąlygos tipas

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos

Sąlygos aprašymas

Siekiant, kad saugoma kilmės vietos nuoroda ir tradicinė nuoroda būtų pateikiamos etiketėse, pirmiausia vynas turi būti oficialiai patikrintas. Tik po to, kai atlikus oficialų patikrinimą patvirtinama, kad vynas atitinka tam tikrus specifinius reikalavimus, būna išduodamas oficialus jam skirtas daugiaženklis patikros numeris (A.P. Nr.). Rūšinis vynas ir SKVN „Bürgstadter Berg“ žymimas „Sekt b. A.“ turi būti pagaminti Frankonijoje. „Bürgstadter Berg“ vynai tradiciškai pilstomas į Burgundijos vyno butelius (Burgunderflasche), Elzase naudojamus siauresnius butelius (Schlegelflasche) ir apvalius butelius (Bocksbeutel).

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://www.ble.de/DE/04_Programme/09_EU-Qualitaetskennzeichen/02_EUBezeichnungenWein/Antraege.html.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/10

---

Reorganizavimo priemonės

Sprendimas dėl „Euroins România Asigurare Reasigurare S.A.“ reorganizavimo priemonės

(2016/C 384/05)

Skelbiama pagal 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) 271 straipsnį

| Draudimo įmonė | „Euroins România Asigurare Reasigurare S.A.“, registruotoji buveinė – cu sediul înşos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, clădirea 023, et. 4, Voluntari, Ilfov, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994, RA-010/04.10.2003 |
| --- | --- |
| Sprendimo data, įsigaliojimo data ir pobūdis | 2015 m. spalio 15 d. Sprendimas Nr. 2691 pradėti „Societatea de Asigurare - Reasigurare City Insurance S.A.“ tvirtos finansinės būklės atkūrimo procedūrą remiantis tvirtos finansinės būklės atkūrimo planu, paskelbtas 2015 m. spalio 16 d. Rumunijos oficialiajame leidinyje Nr. 775 |
| Kompetentingos institucijos | Rumunijos finansų priežiūros institucija (A.S.F.), registruotoji buveinė – Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukareštas, Rumunija |
| Priežiūros institucija | Rumunijos finansų priežiūros institucija (A.S.F.), registruotoji buveinė – Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukareštas, Rumunija |
| Paskirtas administratorius | — |
| Taikomi teisės aktai | Rumunijos
  Nepaprastasis Vyriausybės potvarkis Nr. 93/2012 dėl Finansų priežiūros institucijos įsteigimo, organizavimo ir veikimo, patvirtintas Įstatymo Nr. 113/2013 daliniais pakeitimais, su vėlesniais pakeitimais;
  Įstatymas Nr. 503/2004 dėl draudimo įmonių tvirtos finansinės būklės atkūrimo, nemokumo, savanoriško veiklos nutraukimo ir likvidavimo, paskelbtas iš naujo.
  Įstatymas Nr. 32/2000 dėl draudimo ir draudimo priežiūros, su pakeitimais |

Draudimo įmonė

„Euroins România Asigurare Reasigurare S.A.“, registruotoji buveinė – cu sediul înşos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, clădirea 023, et. 4, Voluntari, Ilfov, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994, RA-010/04.10.2003

Sprendimo data, įsigaliojimo data ir pobūdis

2015 m. spalio 15 d. Sprendimas Nr. 2691 pradėti „Societatea de Asigurare - Reasigurare City Insurance S.A.“ tvirtos finansinės būklės atkūrimo procedūrą remiantis tvirtos finansinės būklės atkūrimo planu, paskelbtas 2015 m. spalio 16 d. Rumunijos oficialiajame leidinyje Nr. 775

Kompetentingos institucijos

Rumunijos finansų priežiūros institucija (A.S.F.), registruotoji buveinė – Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukareštas, Rumunija

Priežiūros institucija

Rumunijos finansų priežiūros institucija (A.S.F.), registruotoji buveinė – Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, Bukareštas, Rumunija

Paskirtas administratorius

—

Taikomi teisės aktai

Rumunijos

Nepaprastasis Vyriausybės potvarkis Nr. 93/2012 dėl Finansų priežiūros institucijos įsteigimo, organizavimo ir veikimo, patvirtintas Įstatymo Nr. 113/2013 daliniais pakeitimais, su vėlesniais pakeitimais;

Įstatymas Nr. 503/2004 dėl draudimo įmonių tvirtos finansinės būklės atkūrimo, nemokumo, savanoriško veiklos nutraukimo ir likvidavimo, paskelbtas iš naujo.

Įstatymas Nr. 32/2000 dėl draudimo ir draudimo priežiūros, su pakeitimais

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/11

---

KVIETIMAS TEIKTI PARAIŠKAS – EACEA 40/2016

pagal programą „Erasmus+“

„KA3. PRM ir įmonių partnerystė, susijusi su mokymusi darbo vietoje ir pameistryste“

(2016/C 384/06)

1.   Tikslai ir aprašymas

Atsižvelgiant į aukštą jaunimo nedarbo lygį ir gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį, šio kvietimo teikti paraiškas bendras tikslas – mažinti švietimo ir verslo sektorių atotrūkį, labiau pritaikyti švietimą ir mokymą prie darbo rinkos poreikių, taip pat didinti kompetenciją.

Turint tai omenyje, šio kvietimo teikti paraiškas tikslas – skatinti teikti paraiškas, susijusias su profesinio rengimo ir mokymo (PRM) paslaugų teikėjų ir įmonių partneryste, siekiant plėsti mokymosi darbo vietoje galimybes, ir taip padėti įgyvendinti Rygoje vykusiame ministrų susitikime iškeltą tikslą, t. y. skatinti įvairiomis formomis vykdomą mokymąsi darbo vietoje, ypatingą dėmesį skiriant pameistrystei.

Šios partnerystės programos turėtų padėti įtraukti įmones ir socialinius partnerius į PRM paslaugų kūrimą ir teikimą ir užtikrinti, kad mokymasis darbo vietoje taptų neatsiejama PRM dalimi.

Šiuo kvietimu teikti paraiškas taip pat siekiama gerinti mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės paslaugų kokybę, skatinant partnerystę, kurioje dalyvauja įmonės, PRM paslaugų teikėjai, kiti susiję suinteresuotieji subjektai ir tarpininkaujančios organizacijos, siekiant sukurti aktualesnius, sistemiškesnius ir tvaresnius metodus, perduodant žinias ir mokantis iš nusistovėjusių modelių ir praktikos pavyzdžių.

Daugiausia dėmesio skiriama regionų ir vietos lygmenims, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti konkretūs ir tvarūs praktiniai rezultatai.

2.   Reikalavimus atitinkantys kandidatai

1 dalis

Pareiškėjas (projekto koordinatorius) turi būti viena iš šių organizacijų:

| — | PRM paslaugų teikėjas (aukštesnės pakopos vidurinio mokslo lygis arba mokslo po vidurinės mokyklos lygis), |
| --- | --- |

—

PRM paslaugų teikėjas (aukštesnės pakopos vidurinio mokslo lygis arba mokslo po vidurinės mokyklos lygis),

| — | maža, vidutinė ar didelė įmonė (viešoji ar privačioji), |
| --- | --- |

—

maža, vidutinė ar didelė įmonė (viešoji ar privačioji),

| — | pramonės, prekybos ir amatų rūmai arba panaši susijusi sektoriaus ir (arba) profesinė organizacija, |
| --- | --- |

—

pramonės, prekybos ir amatų rūmai arba panaši susijusi sektoriaus ir (arba) profesinė organizacija,

| — | vietos ar regioninės valdžios institucija. |
| --- | --- |

—

vietos ar regioninės valdžios institucija.

Partnerystėje turi dalyvauti bent trys visaverčiai partneriai iš mažiausiai dviejų skirtingų programoje „Erasmus+“ dalyvaujančių šalių.

Šiems trims subjektams turi priklausyti:

| — | 1 PRM paslaugų teikėjas, |
| --- | --- |

—

1 PRM paslaugų teikėjas,

| — | 1 vietos ar regioninės valdžios institucija, |
| --- | --- |

—

1 vietos ar regioninės valdžios institucija,

| — | 1 maža, vidutinė ar didelė įmonė (viešoji ar privačioji) arba 1 pramonės, prekybos ir amatų rūmai, arba 1 sektoriaus ir (arba) profesinė organizacija. |
| --- | --- |

—

1 maža, vidutinė ar didelė įmonė (viešoji ar privačioji) arba 1 pramonės, prekybos ir amatų rūmai, arba 1 sektoriaus ir (arba) profesinė organizacija.

Be to, partnerystėje asocijuotų partnerių teisėmis turėtų dalyvauti bent 1 darbdavių ir 1 darbuotojų organizacija (socialiniai partneriai).

2 dalis

Pareiškėjas (projekto koordinatorius) turi būti Europos skėtinė organizacija, turinti narių ar asocijuotųjų narių bent dvylikoje programos „Erasmus+“ šalių, iš kurių bent 6 projekte dalyvauja kaip partnerės.

Reikalavimus atitinkančios dalyvaujančiosios organizacijos (1 ir 2 dalys) yra tokios:

| — | vietos ar regioninės valdžios institucijos, |
| --- | --- |

—

vietos ar regioninės valdžios institucijos,

| — | socialiniai partneriai (darbdavių ir darbuotojų organizacijos), |
| --- | --- |

—

socialiniai partneriai (darbdavių ir darbuotojų organizacijos),

| — | mažos, vidutinės ar didelės įmonės (viešosios ar privačiosios), |
| --- | --- |

—

mažos, vidutinės ar didelės įmonės (viešosios ar privačiosios),

| — | pramonės, prekybos ir amatų rūmai arba panašios susijusios sektoriaus ir (arba) profesinės organizacijos, |
| --- | --- |

—

pramonės, prekybos ir amatų rūmai arba panašios susijusios sektoriaus ir (arba) profesinės organizacijos,

| — | valstybinės užimtumo tarnybos, |
| --- | --- |

—

valstybinės užimtumo tarnybos,

| — | PRM mokyklos ir PRM paslaugų teikėjai, agentūros, centrai (įskaitant PRM po vidurinės mokyklos), |
| --- | --- |

—

PRM mokyklos ir PRM paslaugų teikėjai, agentūros, centrai (įskaitant PRM po vidurinės mokyklos),

| — | jaunimo organizacijos, |
| --- | --- |

—

jaunimo organizacijos,

| — | tėvų asociacijos, |
| --- | --- |

—

tėvų asociacijos,

| — | kiti atitinkami subjektai. |
| --- | --- |

—

kiti atitinkami subjektai.

Reikalavimus atitinka toliau nurodytos šalys

1 ir 2 dalims

Programos „Erasmus+“ šalys:

| — | 28 Europos Sąjungos valstybės narės, |
| --- | --- |

—

28 Europos Sąjungos valstybės narės,

| — | ELPA ir (arba) EEE šalys: Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija, |
| --- | --- |

—

ELPA ir (arba) EEE šalys: Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija,

| — | ES šalys kandidatės: Albanija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija ir Turkija. |
| --- | --- |

—

ES šalys kandidatės: Albanija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija ir Turkija.

Pareiškėjų iš ELPA ir (arba) EEE šalių, šalių kandidačių arba asocijuotųjų šalių pasiūlymai gali būti atrinkti, tik jeigu iki sutarties sudarymo datos bus pasirašyti susitarimai, kuriais nustatoma tų šalių dalyvavimo programoje tvarka.

3.   Reikalavimus atitinkanti veikla

Kvietime teikti paraiškas išskiriamos dvi skirtingos partnerystės rūšys. Todėl pasiūlymai turėtų būti pateikiami pagal vieną iš šių dviejų dalių:

1.   Vietos ir regioninė partnerystė (1 dalis)

Kvietimas teikti paraiškas taikomas šių subjektų partnerystei: i) PRM paslaugų teikėjo; ii) mažos, vidutinės ar didelės įmonės (viešosios ar privačiosios) arba pramonės, prekybos ir amatų rūmų ar sektoriaus ir (arba) profesinės organizacijos; iii) ir vietos ar regioninės valdžios institucijos.

Šių projektų tikslas – stiprinti PRM ir įmonių partnerystę, susijusią su mokymusi darbo vietoje ir pameistryste, vietos ar regionų lygmeniu.

Partnerystėje asocijuotų partnerių teisėmis turėtų dalyvauti darbdavių ir darbuotojų organizacija (socialiniai partneriai).

2.   Europos skėtinės organizacijos ir jos nacionalinio lygmens narių ar asocijuotųjų narių partnerystė (2 dalis)

Kvietimas teikti paraiškas taip pat taikomas ribotam Europos skėtinių organizacijų vykdomų projektų skaičiui. Šių projektų tikslas – remti tikslinę ir strateginę šių Europos lygmeniu veikiančių skėtinių organizacijų ir jų nacionalinių narių ar asocijuotųjų narių tarpusavio veiklą, kuria siekiama stiprinti PRM ir įmonių partnerystę, susijusią su mokymusi darbo vietoje ir pameistryste, vietos ar regionų lygmenimis.

Naudos gavėjai turėtų vykdyti tokią veiklą:

abiejų dalių atveju naudos gavėjai turėtų parengti ir įgyvendinti naujas bendradarbiavimo sistemas, susijusias su tvaria PRM ir įmonių partneryste, remiantis įgūdžių poreikių įvertinimu ir veikiausiai atsižvelgiant į sektorių aspektą.

Veikla turėtų būti susijusi su tarpvalstybinėmis ar tarpregioninėmis bendradarbiavimo strategijomis, vietos ar regioninės ekonominės plėtros strategijomis ar makroregioninėmis strategijomis.

Tokia veikla turėtų būti užtikrinamas gebėjimų stiprinimas, žinių perdavimas ir keitimasis patirtimi arba ji turėtų padėti labiau susisteminti vykdomus veiksmus, padaryti juos tikslingesnius ir tvaresnius, kad pagerėtų pameistrystės ir mokymosi darbo vietoje paslaugų teikimas kokybiniu ir kiekybiniu požiūriais.

Be to, abiejų dalių atveju naudos gavėjai turėtų vykdyti dvi iš trijų toliau nurodytų veiklos rūšių:

| — | rengti ir diegti mokymosi programas, kursus ir modulius, mokymo medžiagą, susijusią su mokymusi darbo vietoje ir pameistryste, atsižvelgiant į įgūdžių poreikius ir vadovaujantis Europos skaidrumo priemonėmis (pvz., Europos kvalifikacijų sandara (EKS), Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema (EQAVET), Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET), taip pat prireikus naudojantis skaitmeninėmis ir novatoriškomis technologijomis, |
| --- | --- |

—

rengti ir diegti mokymosi programas, kursus ir modulius, mokymo medžiagą, susijusią su mokymusi darbo vietoje ir pameistryste, atsižvelgiant į įgūdžių poreikius ir vadovaujantis Europos skaidrumo priemonėmis (pvz., Europos kvalifikacijų sandara (EKS), Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema (EQAVET), Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET), taip pat prireikus naudojantis skaitmeninėmis ir novatoriškomis technologijomis,

| — | kurti veiksmingą PRM mokytojų ir įmonės instruktorių bendradarbiavimo sistemą, kuri būtų naudojama teikiant mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės paslaugas, |
| --- | --- |

—

kurti veiksmingą PRM mokytojų ir įmonės instruktorių bendradarbiavimo sistemą, kuri būtų naudojama teikiant mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės paslaugas,

| — | rengti ir stiprinti mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės paslaugas aukštojo mokslo laipsnį suteikiančio PRM srityje (1), sudarant sąlygas bendradarbiauti vidurinio ir aukštojo mokslo lygio PRM paslaugų teikėjams ir įmonėms, įskaitant ryšių mokslinių tyrimų srityje kūrimą su universitetais ar taikomųjų mokslų universitetais, siekiant spręsti įgūdžių trūkumo problemą ir padėti rengti kompetencijos darbotvarkę (2). |
| --- | --- |

—

rengti ir stiprinti mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės paslaugas aukštojo mokslo laipsnį suteikiančio PRM srityje (1), sudarant sąlygas bendradarbiauti vidurinio ir aukštojo mokslo lygio PRM paslaugų teikėjams ir įmonėms, įskaitant ryšių mokslinių tyrimų srityje kūrimą su universitetais ar taikomųjų mokslų universitetais, siekiant spręsti įgūdžių trūkumo problemą ir padėti rengti kompetencijos darbotvarkę (2).

4.   Sutarties sudarymo kriterijai

Reikalavimus atitinkančios paraiškos bus vertinamos pagal šiuos kriterijus:

| 1. | projekto aktualumas (daugiausia – 30 taškų, mažiausias būtinas taškų skaičius – 16). |
| --- | --- |

1.

projekto aktualumas (daugiausia – 30 taškų, mažiausias būtinas taškų skaičius – 16).

| 2. | Projekto parengimo ir jo įgyvendinimo kokybė (daugiausia – 25 taškai, mažiausias būtinas taškų skaičius – 13). |
| --- | --- |

2.

Projekto parengimo ir jo įgyvendinimo kokybė (daugiausia – 25 taškai, mažiausias būtinas taškų skaičius – 13).

| 3. | Projekto konsorciumo ir bendradarbiavimo susitarimų kokybė (daugiausia – 25 taškai, mažiausias būtinas taškų skaičius – 13). |
| --- | --- |

3.

Projekto konsorciumo ir bendradarbiavimo susitarimų kokybė (daugiausia – 25 taškai, mažiausias būtinas taškų skaičius – 13).

| 4. | Poveikis ir sklaida (daugiausia – 20 taškų, mažiausias būtinas taškų skaičius – 11). |
| --- | --- |

4.

Poveikis ir sklaida (daugiausia – 20 taškų, mažiausias būtinas taškų skaičius – 11).

Kad pasiūlymus būtų galima pateikti atrankos komitetui, mažiausias būtinas taškų skaičius yra 60 (iš 100 taškų).

5.   Biudžetas

Visas biudžetas, numatytas bendram projektų finansavimui, bus ne daugiau kaip 6 mln. EUR (4,5 mln. EUR 1 daliai ir 1,5 mln. EUR 2 daliai).

Kiekvienos dotacijos suma – 250 000–350 000 EUR. Agentūra tikisi finansuoti apie 20 pasiūlymų (iki 15 projektų pagal 1 dalį ir iki 5 projektų pagal 2 dalį).

Agentūra pasilieka teisę paskirstyti ne visas turimas lėšas.

6.   Galutinė paraiškų pateikimo data

Paraiškos turi būti pateiktos ne vėliau kaip 2017 m. sausio 17 d. 12.00 val. (Briuselio laiku).

Paraiškos turi atitikti tokius reikalavimus:

| — | jos turi būti pateiktos naudojantis tik tinkama oficialia internete pateikta paraiškos forma, |
| --- | --- |

—

jos turi būti pateiktos naudojantis tik tinkama oficialia internete pateikta paraiškos forma,

| — | jos turi būti parengtos bet kuria ES oficialiąja kalba. |
| --- | --- |

—

jos turi būti parengtos bet kuria ES oficialiąja kalba.

Jei šių reikalavimų nebus laikomasi, paraiška bus atmesta.

7.   Išsami informacija

Gaires kartu su elektronine paraiškos forma galima rasti interneto adresu

http://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/actions/vet-business-partnerships-apprenticeshipswork-based-learning_en

Paraiškos turi atitikti visas gairių sąlygas.

---

(1)  PRM aprėpia ne tik aukštesnės pakopos vidurinį mokslą ir aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantį mokslą po vidurinės mokyklos, bet ir aukštojo mokslo laipsnį suteikiantį lygį, jeigu tik mokymo programoje aiškiai numatytas mokymasis darbo vietoje.

(2)  Apie PRM kompetencijas skaitykite EK komunikate „Švietimo persvarstymas“ (2012) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1389778594543&uri=CELEX:52012DC0669

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/15

---

Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams, dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą

(2016/C 384/07)

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 3 dalį.

1.   Prašymas atlikti peržiūrą

Prašymą atlikti peržiūrą bendrovės „American & Efird“ (toliau – „A&E Europe“), kuri importuoja Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės konkrečių rūšių labai atsparius tempimui poliesterių siūlus, vardu pateikė Taylor Wessing (toliau – pareiškėjas).

Atliekant peržiūrą nagrinėjama tik produkto apibrėžtoji sritis, siekiant išsiaiškinti, ar tam tikrų rūšių produktams, t. y. žaliaviniams siuvimo siūlams, taikomos antidempingo priemonės, kurios yra taikomos importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams.

2.   Peržiūrimasis produktas

Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas – labai atsparūs tempimui poliesterių siūlai (išskyrus siuvimo siūlus), neskirti mažmeninei prekybai, įskaitant vienagijus siūlus, kurių ilginis tankis mažesnis kaip 67 deciteksai (toliau – peržiūrimasis produktas), kurio KN kodas šiuo metu yra 5402 20 00.

3.   Galiojančios priemonės

Šiuo metu galiojančios priemonės – galutinis antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1105/2010 (2).

2015 m. lapkričio 28 d. Komisija paskelbė pranešimą (3) apie antidempingo muito, taikomo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Kol vyksta priemonių galiojimo termino peržiūra, priemonės toliau galioja.

4.   Peržiūros pagrindas

Pareiškėjas prašo iš galiojančių antidempingo priemonių taikymo srities išbraukti žaliavinius siuvimo siūlus ir siūlo atitinkamai iš dalies pakeisti kriterijus, pagal kuriuos taikoma išimtis: „Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atsparūs tempimui poliesterių siūlai (išskyrus Z sukrumo siūlus, paruoštus dažymui ir galutiniam apdorojimui, užmautus ant laikiklio, kurių svoris (įskaitant laikiklį) ne didesnis kaip 2 000 g), neskirti mažmeninei prekybai, įskaitant vienagijus siūlus, kurių ilginis tankis mažesnis kaip 67 deciteksai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 5402 20 00.“

Prašymas pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį yra pagrįstas pareiškėjo pateiktais prima facie įrodymais, kad produkto, kuriam reikėtų taikyti išimtį, pagrindinės fizinės ir techninės ir charakteristikos labai skiriasi nuo peržiūrimojo produkto.

5.   Procedūra

Informavusi valstybes nares ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, inicijuoja peržiūrą, kurią atliekant bus tiriama produkto apibrėžtoji sritis.

Jeigu po šios peržiūros bus priimtas koks nors reglamentas, jis galėtų būti taikomas atgaline data nuo atitinkamų priemonių nustatymo dienos arba nuo vėlesnės datos, pavyzdžiui, po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Visos suinteresuotosios šalys, ypač importuotojai, raginami pareikšti savo nuomonę šiuo klausimu ir pateikti bet kokius ją pagrindžiančius įrodymus.

5.1.   Rašytinė informacija

Visos suinteresuotosios šalys yra raginamos reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

Siekdama gauti informacijos, kurią mano esant reikalingą tyrimui, Komisija pareiškėjui kaip importuotojui nusiųs klausimyną. Be to, Komisija gali nusiųsti klausimynus apie save pranešusioms suinteresuotosioms šalims. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

5.2.   Galimybė būti išklausytiems Komisijos tyrimo tarnybų

Visos suinteresuotosios šalys gali prašyti būti išklausytos Komisijos tyrimo tarnybų. Visi prašymai išklausyti turi būti pateikti raštu, nurodant prašymo priežastis. Prašymus išklausyti dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privaloma pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Vėliau prašymai išklausyti teikiami laikantis konkrečių terminų, kuriuos Komisija nustato savo raštuose šalims.

5.3.   Rašytinės informacijos teikimo, užpildytų klausimynų siuntimo ir susirašinėjimo tvarka

Atliekant prekybos apsaugos tyrimus Komisijai pateikta informacija neturėtų būti saugoma autorių teisių. Prieš pateikdamos Komisijai informaciją ir (arba) duomenis, kurių autorių teisės priklauso trečiajai šaliai, suinteresuotosios šalys turi paprašyti autorių teisių subjekto specialaus leidimo, kuriuo būtų aiškiai leidžiama: a) Komisijai naudoti informaciją ir duomenis atliekant šį prekybos apsaugos tyrimą ir b) taip pateikti informaciją ir (arba) duomenis šio tyrimo suinteresuotosioms šalims, kad jos galėtų pasinaudoti savo teise į gynybą.

Visa laikyti konfidencialia prašoma rašytinė informacija, įskaitant šiame pranešime prašomą informaciją, užpildytus klausimynus ir suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ grifu (4). Prašymas laikyti informaciją konfidencialia turi būti tinkamai pagrįstas.

Suinteresuotosios šalys, teikiančios „riboto naudojimo“ informaciją, pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį privalo kartu pateikti nekonfidencialią tokios informacijos santrauką, paženklintą grifu „suinteresuotosioms šalims susipažinti“. Santrauka turėtų būti pakankamai išsami, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialios informacijos esmę. Jei konfidencialią informaciją teikianti suinteresuotoji šalis nepateikia reikiamos formos ir kokybės nekonfidencialios tokios informacijos santraukos, į tokią informaciją gali būti neatsižvelgta.

Visą informaciją ir prašymus, įskaitant nuskenuotus įgaliojimus ir sertifikatus, suinteresuotosios šalys raginamos teikti e. paštu, o ilgus atsakymus, įrašytus į pastoviosios atminties kompaktinį diską (CD-ROM) arba universalųjį diską (DVD), įteikti asmeniškai arba siųsti registruotu paštu. Naudodamos e. paštą suinteresuotosios šalys sutinka su elektroninio informacijos teikimo taisyklėmis, nustatytomis dokumente „Susirašinėjimas su Europos Komisija nagrinėjant prekybos apsaugos bylas“, paskelbtame Prekybos generalinio direktorato svetainėje http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Suinteresuotosios šalys turi nurodyti savo pavadinimą, adresą, telefono numerį ir galiojantį e. pašto adresą, be to, jos turėtų užtikrinti, jog nurodytas e. pašto adresas būtų oficialios darbinės dėžutės, kuri kasdien tikrinama. Kai bus pateikti kontaktiniai duomenys, Komisija bendraus su suinteresuotosiomis šalimis tik e. paštu, nebent šios aiškiai nurodytų pageidaujančios visus dokumentus iš Komisijos gauti kitomis ryšio priemonėmis arba dokumentus dėl jų pobūdžio tektų siųsti registruotu paštu. Išsamesnių taisyklių ir informacijos dėl susirašinėjimo su Komisija, įskaitant informacijos teikimo e. paštu principus, suinteresuotosios šalys gali rasti minėtose susirašinėjimo su suinteresuotosiomis šalimis gairėse.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E. paštas TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu

6.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą terminą arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją gali būti neatsižvelgiama ir remiamasi turimais faktais.

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei bendradarbiavimo atveju.

Jei atsakymas nepateikiamas kompiuterine forma, tai nelaikoma nebendradarbiavimu, jeigu suinteresuotoji šalis įrodo, kad atsakymo pateikimas reikalaujamu būdu sudarytų pernelyg didelių sunkumų ar nepagrįstų papildomų išlaidų. Suinteresuotoji šalis turėtų nedelsdama susisiekti su Komisija.

7.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas atlieka suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tyrimo tarnybų tarpininko funkciją. Bylas nagrinėjantis pareigūnas tikrina prašymus susipažinti su byla, ginčus dėl dokumentų konfidencialumo, prašymus pratęsti terminą ir trečiųjų šalių prašymus būti išklausytoms. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti atskiros suinteresuotosios šalies klausymą ir veikti kaip tarpininkas, kad būtų visapusiškai užtikrintos suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą.

Prašymai išklausyti dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti teikiami raštu, o juose nurodomos prašymo priežastys. Prašymus išklausyti dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privaloma pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Vėliau prašymai išklausyti teikiami laikantis konkrečių terminų, kuriuos Komisija nustato savo raštuose šalims.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat suteiks galimybę rengti klausymą, kuriame šalys galėtų pareikšti skirtingą požiūrį ir pateikti paneigiančių argumentų dėl klausimų, be kita ko, susijusių su produkto, kuriam taikomos galiojančios priemonės, apibrėžtąja sritimi.

Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos GD svetainėje http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Tyrimo tvarkaraštis

Laikantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalies, tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

9.   Asmens duomenų tvarkymas

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5).

---

(1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

(2)  2010 m. lapkričio 29 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1105/2010, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams, galutinis surinkimas ir baigiamas tyrimas dėl importuojamų Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (OL L 315, 2010 12 1, p. 1).

(3)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (2015/C 397/05) (OL C 397, 2015 11 28, p. 10).

(4)  Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO susitarimo dėl GATT 1994 VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimas) 6 straipsnį riboto naudojimo dokumentas yra konfidencialus dokumentas. Toks dokumentas taip pat saugomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

(5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/18

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2016/C 384/08)

| 1. | 2016 m. spalio 11 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė Platinum Equity Group (Platinum, Jungtinės Amerikos Valstijos) pirkdama akcijas ir turtą įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės Emerson Network Power Business (ENP, Jungtinės Amerikos Valstijos) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2016 m. spalio 11 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė Platinum Equity Group (Platinum, Jungtinės Amerikos Valstijos) pirkdama akcijas ir turtą įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės Emerson Network Power Business (ENP, Jungtinės Amerikos Valstijos) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | Platinum specializacija – bendrovių, kurios įvairiems klientams teikia paslaugas ir sprendimus įvairiose srityse, įskaitant informacines technologijas, telekomunikacijas, logistiką, su metalais susijusias paslaugas, gamybą ir platinimą, susijungimas, įsigijimas ir valdymas, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

Platinum specializacija – bendrovių, kurios įvairiems klientams teikia paslaugas ir sprendimus įvairiose srityse, įskaitant informacines technologijas, telekomunikacijas, logistiką, su metalais susijusias paslaugas, gamybą ir platinimą, susijungimas, įsigijimas ir valdymas,

| — | ENP visame pasaulyje tiekia energijos, šilumos ir infrastruktūros valdymo gaminius ir teikia susijusias paslaugas. Prie energijos valdymo gaminių priskiriamos ypatingos svarbos energetinės sistemos ir nenutrūkstamo maitinimo energetinės sistemos. Šilumos valdymo gaminiais užtikrinamas energijos vartojimo atžvilgiu našus, patikimas ir ekonomiškas aplinkos sąlygų valdymas ypatingos svarbos objektuose. Infrastruktūros valdymas ir spendimai sudaryti iš visos duomenų centro infrastruktūros išteklių valdymo sistemos, o jiems naudojama ir programinė įranga, ir IT priemonės. |
| --- | --- |

—

ENP visame pasaulyje tiekia energijos, šilumos ir infrastruktūros valdymo gaminius ir teikia susijusias paslaugas. Prie energijos valdymo gaminių priskiriamos ypatingos svarbos energetinės sistemos ir nenutrūkstamo maitinimo energetinės sistemos. Šilumos valdymo gaminiais užtikrinamas energijos vartojimo atžvilgiu našus, patikimas ir ekonomiškas aplinkos sąlygų valdymas ypatingos svarbos objektuose. Infrastruktūros valdymas ir spendimai sudaryti iš visos duomenų centro infrastruktūros išteklių valdymo sistemos, o jiems naudojama ir programinė įranga, ir IT priemonės.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Europos Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Europos Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Europos Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Europos Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Europos Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Europos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business“ adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Europos Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Europos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business“ adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/19

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2016/C 384/09)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

FOLAR DE VALPAÇOS

ES Nr.: PT-PGI-0005-01392 – 23.10.2015

SKVN ( ) SGN ( X )

1.   Pavadinimas (-ai)

„Folar de Valpaços“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Portugalija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

2.3 klasė. Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Folar de Valpaços“ – tai stačiakampio formos kepinys, kurį sudaro iš kviečių miltų, kiaušinių, SKVN žymimo alyvuogių aliejaus iš Tras-os-Monteso arba panašias juslines savybes turinčio alyvuogių aliejaus, augalinių riebalų margarino ir (arba) kiaulės taukų pagaminta tešla, įdaryta riebia kiauliena ir (arba) vytinta ir sūdyta kiaulienos šonine su raumenų sluoksneliais (nerūkyta), vytinta ir sūdyta kiaulienos papilve (nerūkyta), rūkytos kiaulienos dešrelėmis (salpicão ir linguiça), rūkytu arba vytintu kumpiu ir (arba) rūkyta kiaulienos mentimi.

Tiekimo grandinėms pateikiamas produktas „Folar de Valpaços“ turi pasižymėti toliau pateiktomis fizinėmis ir juslinėmis savybėmis.

1 lentelė

Skirtingų gaminio „Folar de Valpaços“ fizinių parametrų mažiausias ir didžiausias dydžiai

| | „Folar de Valpaços“ |
| --- | --- |
| Mažiausias | Didžiausias |
| Ilgis (cm) | 15 | 40 |
| Plotis (cm) | 10 | 25 |
| Aukštis (cm) | 8 | 12 |
| Svoris (kg) | 0,5 | 2 |
| Tešlos ir įdaro santykis
  iškepus | 25 % | 50 % |

„Folar de Valpaços“

Mažiausias

Didžiausias

Ilgis (cm)

15

40

Plotis (cm)

10

25

Aukštis (cm)

8

12

Svoris (kg)

0,5

2

Tešlos ir įdaro santykis

iškepus

25 %

50 %

2 lentelė

Vizualinės ir juslinės gaminio „Folar de Valpaços“ savybės

| Išorinė išvaizda | Stačiakampio formos gaminys folar (duonos rūšis) iškepęs turi ploną, minkštą ir blizgią plutelę, kurios spalva gali būti nuo geltonos iki šviesiai rudos. |
| --- | --- |
| Vidinė išvaizda | Prapjovus gaminį folar, pasimato minkšta ir puri gelsvos spalvos tešla su išsibarsčiusiomis dėmėmis, kurios yra riebokos ir rausvos tose vietose, kur tešla gaubia rūkytų produktų gabaliukus (dešrelių salpicão, linguiça ar kitų raudonąja paprika pagardintų produktų). Tešlą paįvairina išsibarstę, įdarą sudarantys įvairių formų mėsos gabaliukai, kurių skirtingos spalvos sukuria spalvingą mozaiką. |
| Juslinės savybės | Tešla aromatinga, minkšta, sūroka, riebi, kiaušinių ir alyvuogių aliejaus skonio, turi rūkytų gaminių aromatą. Ragaujant justi alyvuogių aliejaus aromatinės ir skonio savybės, o įdarą sudarantys rūkyti gaminiai ir skirtingos rūšies mėsa gali būti atpažįstami iš jų skonio, kvapo ir tekstūros. |

Išorinė išvaizda

Stačiakampio formos gaminys folar (duonos rūšis) iškepęs turi ploną, minkštą ir blizgią plutelę, kurios spalva gali būti nuo geltonos iki šviesiai rudos.

Vidinė išvaizda

Prapjovus gaminį folar, pasimato minkšta ir puri gelsvos spalvos tešla su išsibarsčiusiomis dėmėmis, kurios yra riebokos ir rausvos tose vietose, kur tešla gaubia rūkytų produktų gabaliukus (dešrelių salpicão, linguiça ar kitų raudonąja paprika pagardintų produktų). Tešlą paįvairina išsibarstę, įdarą sudarantys įvairių formų mėsos gabaliukai, kurių skirtingos spalvos sukuria spalvingą mozaiką.

Juslinės savybės

Tešla aromatinga, minkšta, sūroka, riebi, kiaušinių ir alyvuogių aliejaus skonio, turi rūkytų gaminių aromatą. Ragaujant justi alyvuogių aliejaus aromatinės ir skonio savybės, o įdarą sudarantys rūkyti gaminiai ir skirtingos rūšies mėsa gali būti atpažįstami iš jų skonio, kvapo ir tekstūros.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Produktui „Folar de Valpaços“ pagaminti naudojamas SKVN žymimas ypač grynas alyvuogių aliejus iš Tras-os-Monteso (arba panašias juslines savybes turintis alyvuogių aliejus), kuriam būdingas skonio ir aromatines savybes įgauna gaminio tešla, o kartu ir galutinis produktas. Itin vaisinis gaminio „Folar de Valpaços“ tešlos skonis yra toks dėl naudojamo alyvuogių aliejaus šviežių vaisių skonio ir kvapo, taip pat dėl jo saldaus, žalių vaisių poskonio, kartumo ir prieskoningumo.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Duonos tešlos ruošimas ir užmaišymas, kildinimas, įdarymas ir užšaldymas.

Užšaldymas. Po kildinimo gaminio „Folar de Valpaços“ tešla gali būti užšaldyta/giliai užšaldyta. Šis procesas atliekamas gaminimo vietoje siekiant išvengti mikrobiologinio užkrato, nes vežant produktą iš vienos vietos į kitą tolimesniam perdirbimui būtų rizikuojama dėl nepageidaujamo užkrato.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Gaminys „Folar de Valpaços“ parduodamas vienetais (vientisas) arba dalimis, supakuotas kaip toliau nurodyta:

| a) | jei parduodamas tiesiogiai gamybos vietoje: patiekiamas ant atitinkamų padėkliukų; |
| --- | --- |

a)

jei parduodamas tiesiogiai gamybos vietoje: patiekiamas ant atitinkamų padėkliukų;

| b) | jei siunčiamas į kitą vartojimo vietą:






  — | supakuotas vyniojamajame popieriuje arba įdėtas į sandarų popierinį maišelį, |
| --- | --- | --- |

b)

jei siunčiamas į kitą vartojimo vietą:

—

supakuotas vyniojamajame popieriuje arba įdėtas į sandarų popierinį maišelį,

| — | vakuuminėje pakuotėje, |
| --- | --- |

—

vakuuminėje pakuotėje,

| — | pakuotėje užšaldytas / giliai užšaldytas. Pastaba: iškeptas gaminys „Folar de Valpaços“ gali būti užšaldytas/giliai užšaldytas tik tuomet, jei prieš tai nebuvo užšaldytas / giliai užšaldytas. |
| --- | --- |

—

pakuotėje užšaldytas / giliai užšaldytas. Pastaba: iškeptas gaminys „Folar de Valpaços“ gali būti užšaldytas/giliai užšaldytas tik tuomet, jei prieš tai nebuvo užšaldytas / giliai užšaldytas.

Pakavimas vakuuminėse pakuotėse ar užšaldyto / giliai užšaldyto produkto pakavimas atliekamas gamybos vietoje siekiant išvengti mikrobiologinio užkrato, nes vežant produktą iš vienos vietos į kitą tolimesniam perdirbimui būtų rizikuojama dėl nepageidaujamo užkrato.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Be teisiškai pateikti privalomos informacijos, ant gaminio „Folar de Valpaços“ pakuotės turi būti nurodyta ši informacija:

| — | užrašas „Folar de Valpaços – saugoma geografinė nuoroda“ arba „Folar de Valpaços – SGN“ (gaminio viršaus centre), |
| --- | --- |

—

užrašas „Folar de Valpaços – saugoma geografinė nuoroda“ arba „Folar de Valpaços – SGN“ (gaminio viršaus centre),

| — | gaminio „Folar de Valpaços“ logotipas. |
| --- | --- |

—

gaminio „Folar de Valpaços“ logotipas.

Image

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Valpasoso savivaldybė.

5.   Ryšys su geografine vietove

„Folar de Valpaços“ ryšys su geografine vietove grindžiamas geru produkto vardu.

Žodis folar dažnai siejamas su dovana ir (arba) dovanojimu ir reiškia geriausia. Tradiciškai gaminys folar būdavo kepamas Velykų proga. Velykų sekmadienį, vadinamą Compasso arba Velykų apsilankymu, dvasininkai rinkdavo iš skirtingų šeimų gaminius folar, pagamintus iš aukščiausios kokybės gamtos ir žmogaus sukurtų produktų: miltų, kiaušinių, iš alyvmedžių veislių Madural, Verdeal ir Cobrançosa alyvuogių spausto aliejaus, apdorotos kiaulienos ir tradicinių Valpasoso rūkytų gaminių, pagardintų vynu, česnaku, rūkytų deginant vietovėje augančių medžių, tokių kaip ąžuolas, pušis ir vynmedis, malkas.

Nors šiandien gaminys folar išlieka svarbiausiu Velykų patiekalu, Valpasoso gyventojams įprasta jį ant stalo patiekti ištisus metus. Šis produktas taip pat būtinas švenčiant šeimos ar valstybines šventes.

Gaminys „Folar de Valpaços“ išsiskiria iš kitų panašių gaminių tešlos paruošimu – ji kildinama du kartus (tai būdinga Valpasoso savivaldybėje).

Pirmasis pavadinimo „Folar de Valpaços“ paminėjimas datuojamas 1959 m. valgių gaminimo knygoje „Livro de Pantagruel“ (Bertha Rosa Limpo, 1959 m.). Vėliau jis pasirodė įvairiuose darbuose apie nacionalinę virtuvę, visų pirma Maria de Lurdes Modesto knygoje „Cozinha Tradicional Portuguesa“ (1982 m.).

1961 m. gaminys „Folar de Valpaços“, kurį pagamino Maria Eugénia Cerqueira da Mota iš Valpasoso, laimėjo pirmą vietą nacionaliniame Portugalijos virtuvės ir desertų konkurse (Concurso Nacional de Cozinha e Doçaria Portuguesa), kurį rėmė Portugalijos radijas ir televizija RTP (Rádio e Televisão de Portugal) (Barroso da Fonte, 2003 m.).

Virgílio Nogueiro Gomes savo knygoje „Transmontanices – Causas de Comer“ (2010 m.), kronikose „Folares e a Pascoa“ (2009 m.) ir receptų knygoje „Cadernos de Receitas“ (2012 m.) atkreipė dėmesį gaminio „Folar de Valpaços“ gerą vardą ir jo pavadinimo vartojimą.

Naudojamos pirminės žaliavos, iš kartos į kartą perduodamų istorinių tradicijų besilaikančių regiono gamintojų praktinė patirtis, taip pat su šiuo produktu ir Valpasoso miestu siejamas geras vardas ir istorija patvirtina, kad šio miesto savivaldybė yra folar gamybos vietovė.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Folar_Valpacos.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

Klaidų ištaisymas

| 18.10.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/22

---

2006 m. lapkričio 30 d. Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C 291
  papildymas

(2016/C 384/10)

KOMISIJOS PRANEŠIMAS

Gairės dėl Sutarties 81 ir 82 straipsniuose vartojamos poveikio prekybai sąvokos

(2006/C 291/17)

(Tekstas svarbus EEE)

1.   ĮVADAS

| 1. | Sutarties 81 ir 82 straipsniai yra taikomi įmonių horizontaliesiems ir vertikaliesiems susitarimams ir veiksmams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

1.

Sutarties 81 ir 82 straipsniai yra taikomi įmonių horizontaliesiems ir vertikaliesiems susitarimams ir veiksmams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

| 2. | Aiškindami 81 ir 82 straipsnius, Bendrijos teismai iš esmės jau išaiškino poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai sąvokos turinį ir taikymo sritį. |
| --- | --- |

2.

Aiškindami 81 ir 82 straipsnius, Bendrijos teismai iš esmės jau išaiškino poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai sąvokos turinį ir taikymo sritį.

| 3. | Šiose gairėse išdėstomi Bendrijos teismų suformuluoti principai dėl 81 ir 82 straipsniuose vartojamos poveikio prekybai sąvokos aiškinimo. Jose taip pat patikslinama taisyklė, kuria vadovaujantis sprendžiama, kada apskritai yra mažai tikėtina, kad susitarimai galėtų reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (nereikšmingo poveikio prekybai taisyklė arba NPP taisyklė). Gairėse nesiekiama pateikti išsamaus išaiškinimo. Jų tikslas – išdėstyti poveikio prekybai sąvokos taikymo metodiką ir pateikti rekomendacijų, kaip jas taikyti dažnai pasitaikančiose situacijose. Nors šios gairės ir nėra privalomos, jomis siekiama pateikti rekomendacijų valstybių narių teismams ir valdžios institucijoms, kaip taikyti 81 ir 82 straipsniuose vartojamą poveikio prekybai sąvoką. |
| --- | --- |

3.

Šiose gairėse išdėstomi Bendrijos teismų suformuluoti principai dėl 81 ir 82 straipsniuose vartojamos poveikio prekybai sąvokos aiškinimo. Jose taip pat patikslinama taisyklė, kuria vadovaujantis sprendžiama, kada apskritai yra mažai tikėtina, kad susitarimai galėtų reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (nereikšmingo poveikio prekybai taisyklė arba NPP taisyklė). Gairėse nesiekiama pateikti išsamaus išaiškinimo. Jų tikslas – išdėstyti poveikio prekybai sąvokos taikymo metodiką ir pateikti rekomendacijų, kaip jas taikyti dažnai pasitaikančiose situacijose. Nors šios gairės ir nėra privalomos, jomis siekiama pateikti rekomendacijų valstybių narių teismams ir valdžios institucijoms, kaip taikyti 81 ir 82 straipsniuose vartojamą poveikio prekybai sąvoką.

| 4. | Šiose gairėse nėra aptariama, kas yra laikoma reikšmingu konkurencijos ribojimu pagal 81 straipsnio 1 dalį. Šis klausimas, kuris skiriasi nuo klausimo, ar susitarimai gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, yra nagrinėjamas Komisijos pranešime dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį (de minimis) (1) (toliau – de minimis taisyklė). Gairėmis taip pat nesiekiama išaiškinti poveikio prekybai sąvokos, vartojamos su valstybės pagalba susijusioje Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

4.

Šiose gairėse nėra aptariama, kas yra laikoma reikšmingu konkurencijos ribojimu pagal 81 straipsnio 1 dalį. Šis klausimas, kuris skiriasi nuo klausimo, ar susitarimai gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, yra nagrinėjamas Komisijos pranešime dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį (de minimis) (1) (toliau – de minimis taisyklė). Gairėmis taip pat nesiekiama išaiškinti poveikio prekybai sąvokos, vartojamos su valstybės pagalba susijusioje Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| 5. | Šios gairės, įskaitant NPP taisyklę, nedaro poveikio 81 ir 82 straipsnių aiškinimui, kurį gali pateikti Teisingumo Teismas ir Pirmosios instancijos teismas. |
| --- | --- |

5.

Šios gairės, įskaitant NPP taisyklę, nedaro poveikio 81 ir 82 straipsnių aiškinimui, kurį gali pateikti Teisingumo Teismas ir Pirmosios instancijos teismas.

2.   POVEIKIO PREKYBAI KRITERIJUS

2.1.   Bendrieji principai

| 6. | 81 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „kaip nesuderinami su bendrąja rinka yra draudžiami: visi įmonių susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir kurių tikslas ar poveikis yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas bendrojoje rinkoje.“ Kad būtų paprasčiau, „susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai ir suderinti veiksmai“ bendrai vadinami „susitarimais“. |
| --- | --- |

6.

81 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „kaip nesuderinami su bendrąja rinka yra draudžiami: visi įmonių susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir kurių tikslas ar poveikis yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas bendrojoje rinkoje.“ Kad būtų paprasčiau, „susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai ir suderinti veiksmai“ bendrai vadinami „susitarimais“.

| 7. | 82 straipsnyje nustatyta, kad „kaip nesuderinamas su bendrąja rinka draudžiamas bet koks vienos ar keleto įmonių piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje, galintis paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.“ Toliau kalbant apie dominuojančių įmonių elgesį vartojamas terminas „veiksmai“. |
| --- | --- |

7.

82 straipsnyje nustatyta, kad „kaip nesuderinamas su bendrąja rinka draudžiamas bet koks vienos ar keleto įmonių piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje, galintis paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.“ Toliau kalbant apie dominuojančių įmonių elgesį vartojamas terminas „veiksmai“.

| 8. | Poveikio prekybai kriterijumi taip pat apibrėžiama Reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (2) 3 straipsnio taikymo sritis. |
| --- | --- |

8.

Poveikio prekybai kriterijumi taip pat apibrėžiama Reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (2) 3 straipsnio taikymo sritis.

| 9. | Pagal to Reglamento 3 straipsnio 1 dalį valstybių narių konkurencijos institucijos ir teismai privalo taikyti Sutarties 81 straipsnį susitarimams, įmonių asociacijų sprendimams arba suderintiems veiksmams, kaip apibrėžta Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje, kurie pagal tą nuostatą gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, kai tokiems susitarimams, sprendimams arba suderintiems veiksmams yra taikomi nacionaliniai konkurencijos įstatymai. Be to, valstybių narių konkurencijos institucijos ir teismai, taikydami nacionalinius konkurencijos įstatymus piktnaudžiavimo veiksmams, draudžiamiems pagal Sutarties 82 straipsnį, taip pat privalo taikyti Sutarties 82 straipsnį. Taigi, 3 straipsnio 1 dalis įpareigoja valstybių narių konkurencijos institucijas ir teismus taip pat taikyti 81 ir 82 straipsnius, kai jie taiko nacionalinius konkurencijos įstatymus susitarimams ir piktnaudžiavimo atvejams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Kita vertus, 3 straipsnio 1 dalis neįpareigoja nacionalinių konkurencijos institucijų ir teismų taikyti nacionalinių konkurencijos įstatymų, kai jau yra taikomi 81 ir 82 straipsniai susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams bei piktnaudžiavimo veiksmams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tokiais atvejais galima taikyti tik Bendrijos konkurencijos taisykles. |
| --- | --- |

9.

Pagal to Reglamento 3 straipsnio 1 dalį valstybių narių konkurencijos institucijos ir teismai privalo taikyti Sutarties 81 straipsnį susitarimams, įmonių asociacijų sprendimams arba suderintiems veiksmams, kaip apibrėžta Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje, kurie pagal tą nuostatą gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, kai tokiems susitarimams, sprendimams arba suderintiems veiksmams yra taikomi nacionaliniai konkurencijos įstatymai. Be to, valstybių narių konkurencijos institucijos ir teismai, taikydami nacionalinius konkurencijos įstatymus piktnaudžiavimo veiksmams, draudžiamiems pagal Sutarties 82 straipsnį, taip pat privalo taikyti Sutarties 82 straipsnį. Taigi, 3 straipsnio 1 dalis įpareigoja valstybių narių konkurencijos institucijas ir teismus taip pat taikyti 81 ir 82 straipsnius, kai jie taiko nacionalinius konkurencijos įstatymus susitarimams ir piktnaudžiavimo atvejams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Kita vertus, 3 straipsnio 1 dalis neįpareigoja nacionalinių konkurencijos institucijų ir teismų taikyti nacionalinių konkurencijos įstatymų, kai jau yra taikomi 81 ir 82 straipsniai susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams bei piktnaudžiavimo veiksmams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tokiais atvejais galima taikyti tik Bendrijos konkurencijos taisykles.

| 10. | Iš 3 straipsnio 2 dalies matyti, kad taikant nacionalinius konkurencijos įstatymus susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai arba suderinti veiksmai, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, bet kurie pagal Sutarties 81 straipsnio 1 dalį neriboja konkurencijos, arba kurie atitinka Sutarties 81 straipsnio 3 dalies sąlygas, arba kuriems taikomas Reglamentas dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo, nebūtinai turi būti uždraudžiami. Vis dėlto Reglamentas (EB) Nr. 1/2003 nedraudžia valstybėms narėms priimti ir savo teritorijoje taikyti griežtesnių nacionalinių įstatymų, kuriais būtų draudžiami įmonių vienašaliai veiksmai arba kuriais už tokius veiksmus būtų taikomos sankcijos. |
| --- | --- |

10.

Iš 3 straipsnio 2 dalies matyti, kad taikant nacionalinius konkurencijos įstatymus susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai arba suderinti veiksmai, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, bet kurie pagal Sutarties 81 straipsnio 1 dalį neriboja konkurencijos, arba kurie atitinka Sutarties 81 straipsnio 3 dalies sąlygas, arba kuriems taikomas Reglamentas dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo, nebūtinai turi būti uždraudžiami. Vis dėlto Reglamentas (EB) Nr. 1/2003 nedraudžia valstybėms narėms priimti ir savo teritorijoje taikyti griežtesnių nacionalinių įstatymų, kuriais būtų draudžiami įmonių vienašaliai veiksmai arba kuriais už tokius veiksmus būtų taikomos sankcijos.

| 11. | Galiausiai reikėtų paminėti, kad 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, nedarant poveikio bendriesiems principams ir kitoms Bendrijos teisės nuostatoms, 3 straipsnio 1 ir 2 dalys netaikomos tais atvejais, kai valstybių narių konkurencijos institucijos ir teismai taiko nacionalinius susijungimų kontrolės įstatymus, ir kad jos nedraudžia taikyti nacionalinės teisės nuostatų, kuriomis iš esmės siekiama kitokio tikslo nei Sutarties 81 ir 82 straipsniais. |
| --- | --- |

11.

Galiausiai reikėtų paminėti, kad 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, nedarant poveikio bendriesiems principams ir kitoms Bendrijos teisės nuostatoms, 3 straipsnio 1 ir 2 dalys netaikomos tais atvejais, kai valstybių narių konkurencijos institucijos ir teismai taiko nacionalinius susijungimų kontrolės įstatymus, ir kad jos nedraudžia taikyti nacionalinės teisės nuostatų, kuriomis iš esmės siekiama kitokio tikslo nei Sutarties 81 ir 82 straipsniais.

| 12. | Poveikio prekybai kriterijus yra savarankiškas Bendrijos teisės kriterijus, kuris kiekvienu atveju turi būti įvertintas atskirai. Tai yra jurisdikcinis kriterijus, kuriuo apibrėžiama Bendrijos konkurencijos teisės taikymo sritis (3). Bendrijos konkurencijos teisė netaikoma susitarimams ir veiksmams, kurie negali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. |
| --- | --- |

12.

Poveikio prekybai kriterijus yra savarankiškas Bendrijos teisės kriterijus, kuris kiekvienu atveju turi būti įvertintas atskirai. Tai yra jurisdikcinis kriterijus, kuriuo apibrėžiama Bendrijos konkurencijos teisės taikymo sritis (3). Bendrijos konkurencijos teisė netaikoma susitarimams ir veiksmams, kurie negali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos.

| 13. | Poveikio prekybai kriterijumi apribojama 81 ir 82 straipsnių taikymo sritis taip, kad šie straipsniai yra taikomi tik tiems susitarimams ir veiksmams, kurie gali turėti bent minimalų tarpvalstybinį poveikį Bendrijoje. Teisingumo Teismo teigimu, susitarimas arba veiksmas turi galėti reikšmingai (4) paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

13.

Poveikio prekybai kriterijumi apribojama 81 ir 82 straipsnių taikymo sritis taip, kad šie straipsniai yra taikomi tik tiems susitarimams ir veiksmams, kurie gali turėti bent minimalų tarpvalstybinį poveikį Bendrijoje. Teisingumo Teismo teigimu, susitarimas arba veiksmas turi galėti reikšmingai (4) paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

| 14. | Pagal Sutarties 81 straipsnį būtent susitarimas turi paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Nėra būtina, kad kiekviena atskira susitarimo dalis, įskaitant bet kokį konkurencijos ribojimą, kuris gali atsirasti dėl šio susitarimo, galėtų turėti tokį poveikį (5). Jei visas susitarimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, visam tokiam susitarimui, įskaitant visas jo dalis, kurios atskirai nedaro poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, taikoma Bendrijos jurisdikcija. Kai tų pačių šalių sutartiniai santykiai apima kelias veiklos rūšis, kad tos kelios veiklos rūšys būtų laikomos to paties susitarimo dalimi, jos turi būti tiesiogiai susijusios ir sudaryti to paties bendro verslo susitarimo neatskiriamą dalį (6). Priešingu atveju laikoma, kad kiekviena veiklos rūšis sudaro atskirą susitarimą. |
| --- | --- |

14.

Pagal Sutarties 81 straipsnį būtent susitarimas turi paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Nėra būtina, kad kiekviena atskira susitarimo dalis, įskaitant bet kokį konkurencijos ribojimą, kuris gali atsirasti dėl šio susitarimo, galėtų turėti tokį poveikį (5). Jei visas susitarimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, visam tokiam susitarimui, įskaitant visas jo dalis, kurios atskirai nedaro poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, taikoma Bendrijos jurisdikcija. Kai tų pačių šalių sutartiniai santykiai apima kelias veiklos rūšis, kad tos kelios veiklos rūšys būtų laikomos to paties susitarimo dalimi, jos turi būti tiesiogiai susijusios ir sudaryti to paties bendro verslo susitarimo neatskiriamą dalį (6). Priešingu atveju laikoma, kad kiekviena veiklos rūšis sudaro atskirą susitarimą.

| 15. | Taip pat nėra svarbu, ar konkrečios įmonės dalyvavimas susitarime daro reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai (7). Įmonė negali išvengti Bendrijos jurisdikcijos taikymo vien dėl to, kad jo indėlis į susitarimą, kuris gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, yra nereikšmingas. |
| --- | --- |

15.

Taip pat nėra svarbu, ar konkrečios įmonės dalyvavimas susitarime daro reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai (7). Įmonė negali išvengti Bendrijos jurisdikcijos taikymo vien dėl to, kad jo indėlis į susitarimą, kuris gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, yra nereikšmingas.

| 16. | Siekiant taikyti Bendrijos jurisdikciją, nėra būtina nustatyti ryšio tarp tariamo konkurencijos ribojimo ir to, ar susitarimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Valstybių narių tarpusavio prekybą gali paveikti ir konkurencijos neribojantys susitarimai. Pavyzdžiui, pasirinktinio platinimo susitarimai, grindžiami vien tik produktų pobūdžiu pateisinamais kokybiniais pasirinkimo kriterijais, kurie pagal 81 straipsnio 1 dalį neriboja konkurencijos, vis tiek gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tačiau dėl susitarimo atsirandantys tariami apribojimai gali būti aiškus požymis, kad susitarimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Pavyzdžiui, platinimo susitarimas, kuriuo draudžiamas eksportas, vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, nors nebūtinai reikšmingu mastu (8). |
| --- | --- |

16.

Siekiant taikyti Bendrijos jurisdikciją, nėra būtina nustatyti ryšio tarp tariamo konkurencijos ribojimo ir to, ar susitarimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Valstybių narių tarpusavio prekybą gali paveikti ir konkurencijos neribojantys susitarimai. Pavyzdžiui, pasirinktinio platinimo susitarimai, grindžiami vien tik produktų pobūdžiu pateisinamais kokybiniais pasirinkimo kriterijais, kurie pagal 81 straipsnio 1 dalį neriboja konkurencijos, vis tiek gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tačiau dėl susitarimo atsirandantys tariami apribojimai gali būti aiškus požymis, kad susitarimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Pavyzdžiui, platinimo susitarimas, kuriuo draudžiamas eksportas, vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, nors nebūtinai reikšmingu mastu (8).

| 17. | Pagal 82 straipsnį būtent piktnaudžiavimas turi paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tačiau tai nereiškia, kad kiekvieną elgesio elementą reikia vertinti atskirai. Elgesį, kuris yra dominuojančios įmonės bendros strategijos dalis, reikia vertinti atsižvelgiant į jo bendrą poveikį. Kai dominuojanti įmonė imasi įvairių veiksmų siekdama to paties tikslo, pavyzdžiui, veiksmų, kuriais siekiama pašalinti konkurentus arba sudaryti jiems kliūtis įeiti į rinką, tam, kad 82 straipsnis būtų taikomas visiems veiksmams, kurie yra šios bendros strategijos dalis, pakanka, kad bent vienas iš šių veiksmų galėtų paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (9). |
| --- | --- |

17.

Pagal 82 straipsnį būtent piktnaudžiavimas turi paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tačiau tai nereiškia, kad kiekvieną elgesio elementą reikia vertinti atskirai. Elgesį, kuris yra dominuojančios įmonės bendros strategijos dalis, reikia vertinti atsižvelgiant į jo bendrą poveikį. Kai dominuojanti įmonė imasi įvairių veiksmų siekdama to paties tikslo, pavyzdžiui, veiksmų, kuriais siekiama pašalinti konkurentus arba sudaryti jiems kliūtis įeiti į rinką, tam, kad 82 straipsnis būtų taikomas visiems veiksmams, kurie yra šios bendros strategijos dalis, pakanka, kad bent vienas iš šių veiksmų galėtų paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (9).

| 18. | Pagal 81 ir 82 straipsnių formuluotes ir Bendrijos teismų praktiką, taikant poveikio prekybai kriterijų, reikia išskirti tris elementus:






  a) | sąvoką „valstybių narių tarpusavio prekyba“, |
| --- | --- | --- |

18.

Pagal 81 ir 82 straipsnių formuluotes ir Bendrijos teismų praktiką, taikant poveikio prekybai kriterijų, reikia išskirti tris elementus:

a)

sąvoką „valstybių narių tarpusavio prekyba“,

| b) | sąvoką „gali paveikti“ ir |
| --- | --- |

b)

sąvoką „gali paveikti“ ir

| c) | sąvoką „reikšmingumas“. |
| --- | --- |

c)

sąvoką „reikšmingumas“.

2.2.   Sąvoka „valstybių narių tarpusavio prekyba“

| 19. | Prekybos sąvoka neapsiriboja vien tik tradiciniais prekių ir paslaugų mainais tarp valstybių (10). Tai platesnė sąvoka, apimanti visą tarpvalstybinę ekonominę veiklą, įskaitant įsisteigimą (11). Toks aiškinimas atitinka pagrindinį Sutarties tikslą – skatinti laisvą prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimą. |
| --- | --- |

19.

Prekybos sąvoka neapsiriboja vien tik tradiciniais prekių ir paslaugų mainais tarp valstybių (10). Tai platesnė sąvoka, apimanti visą tarpvalstybinę ekonominę veiklą, įskaitant įsisteigimą (11). Toks aiškinimas atitinka pagrindinį Sutarties tikslą – skatinti laisvą prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimą.

| 20. | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, prekybos sąvoka taip pat apima atvejus, kai susitarimai arba veiksmai daro poveikį rinkos konkurencinei struktūrai. Susitarimams ir veiksmams, kurie daro poveikį konkurencinei struktūrai Bendrijoje, nes jais pašalinamas Bendrijoje veikiantis konkurentas arba sukeliama grėsmė, kad toks konkurentas bus pašalintas, gali būti taikomos Bendrijos konkurencijos taisyklės (12). Kai įmonė yra pašalinama arba kai kyla grėsmė, kad įmonė bus pašalinta, paveikiama tiek konkurencinė struktūra Bendrijoje, tiek įmonės vykdoma ekonominė veikla. |
| --- | --- |

20.

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, prekybos sąvoka taip pat apima atvejus, kai susitarimai arba veiksmai daro poveikį rinkos konkurencinei struktūrai. Susitarimams ir veiksmams, kurie daro poveikį konkurencinei struktūrai Bendrijoje, nes jais pašalinamas Bendrijoje veikiantis konkurentas arba sukeliama grėsmė, kad toks konkurentas bus pašalintas, gali būti taikomos Bendrijos konkurencijos taisyklės (12). Kai įmonė yra pašalinama arba kai kyla grėsmė, kad įmonė bus pašalinta, paveikiama tiek konkurencinė struktūra Bendrijoje, tiek įmonės vykdoma ekonominė veikla.

| 21. | Reikalavimas, pagal kurį turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, reiškia, kad turi būti daromas poveikis bent dviejų valstybių narių tarpvalstybinei ekonominei veiklai. Nėra būtina, kad susitarimas arba veiksmas paveiktų prekybą tarp visos vienos valstybės narės ir visos kitos valstybės narės. 81 ir 82 straipsniai gali būti taikomi ir tais atvejais, kai poveikis daromas tik daliai valstybės narės teritorijos, tačiau toks poveikis prekybai turi būti reikšmingas (13). |
| --- | --- |

21.

Reikalavimas, pagal kurį turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, reiškia, kad turi būti daromas poveikis bent dviejų valstybių narių tarpvalstybinei ekonominei veiklai. Nėra būtina, kad susitarimas arba veiksmas paveiktų prekybą tarp visos vienos valstybės narės ir visos kitos valstybės narės. 81 ir 82 straipsniai gali būti taikomi ir tais atvejais, kai poveikis daromas tik daliai valstybės narės teritorijos, tačiau toks poveikis prekybai turi būti reikšmingas (13).

| 22. | Poveikio prekybai kriterijaus taikymas nepriklauso nuo atitinkamų geografinių rinkų apibrėžimo. Valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta ir tais atvejais, kai atitinkama rinka yra nacionalinė arba regioninė (14). |
| --- | --- |

22.

Poveikio prekybai kriterijaus taikymas nepriklauso nuo atitinkamų geografinių rinkų apibrėžimo. Valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta ir tais atvejais, kai atitinkama rinka yra nacionalinė arba regioninė (14).

2.3.   Sąvoka „gali paveikti“

| 23. | Sąvoka „gali paveikti“ skirta apibrėžti reikalaujamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai pobūdį. Pagal Teisingumo Teismo suformuluotą standartinį kriterijų sąvoka „gali paveikti“ reiškia, kad turi būti įmanoma remiantis tam tikromis objektyviomis teisinėmis ir faktinėmis aplinkybėmis pakankamai tiksliai numatyti, kad susitarimas arba veiksmas gali turėti tiesioginį arba netiesioginį, faktinį arba potencialų poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui (15)
   (16). Kaip minėta 20 punkte, Teisingumo Teismas taip pat suformulavo kriterijų, kuriuo remiantis nustatoma, ar susitarimas arba veiksmas daro poveikį konkurencinei struktūrai. Jei susitarimas arba veiksmas gali paveikti konkurencinę struktūrą Bendrijoje, turi būti taikoma Bendrijos jurisdikcija. |
| --- | --- |

23.

Sąvoka „gali paveikti“ skirta apibrėžti reikalaujamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai pobūdį. Pagal Teisingumo Teismo suformuluotą standartinį kriterijų sąvoka „gali paveikti“ reiškia, kad turi būti įmanoma remiantis tam tikromis objektyviomis teisinėmis ir faktinėmis aplinkybėmis pakankamai tiksliai numatyti, kad susitarimas arba veiksmas gali turėti tiesioginį arba netiesioginį, faktinį arba potencialų poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui (15)
   (16). Kaip minėta 20 punkte, Teisingumo Teismas taip pat suformulavo kriterijų, kuriuo remiantis nustatoma, ar susitarimas arba veiksmas daro poveikį konkurencinei struktūrai. Jei susitarimas arba veiksmas gali paveikti konkurencinę struktūrą Bendrijoje, turi būti taikoma Bendrijos jurisdikcija.

| 24. | Teisingumo Teismo suformuluotas prekybos modelio kriterijus apima šiuos tolesniuose skirsniuose aptariamus pagrindinius elementus:






  a) | pakankamą tikimybę remiantis tam tikromis objektyviomis teisinėmis ir faktinėmis aplinkybėmis, |
| --- | --- | --- |

24.

Teisingumo Teismo suformuluotas prekybos modelio kriterijus apima šiuos tolesniuose skirsniuose aptariamus pagrindinius elementus:

a)

pakankamą tikimybę remiantis tam tikromis objektyviomis teisinėmis ir faktinėmis aplinkybėmis,

| b) | poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui, |
| --- | --- |

b)

poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui,

| c) | tiesioginį arba netiesioginį, faktinį arba potencialų poveikį prekybos modeliui. |
| --- | --- |

c)

tiesioginį arba netiesioginį, faktinį arba potencialų poveikį prekybos modeliui.

2.3.1.   Pakankama tikimybė remiantis tam tikromis objektyviomis teisinėmis ir faktinėmis aplinkybėmis

| 25. | Poveikio prekybai vertinimas grindžiamas objektyviais veiksniais. Nėra būtina nustatyti atitinkamų įmonių subjektyvių ketinimų. Jei vis dėlto yra įrodymų, kad įmonės ketino paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, pavyzdžiui, todėl, kad jos siekė suvaržyti eksportą į kitas valstybes nares arba importą iš kitų valstybių narių, tai yra svarbus veiksnys, į kurį būtina atsižvelgti. |
| --- | --- |

25.

Poveikio prekybai vertinimas grindžiamas objektyviais veiksniais. Nėra būtina nustatyti atitinkamų įmonių subjektyvių ketinimų. Jei vis dėlto yra įrodymų, kad įmonės ketino paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, pavyzdžiui, todėl, kad jos siekė suvaržyti eksportą į kitas valstybes nares arba importą iš kitų valstybių narių, tai yra svarbus veiksnys, į kurį būtina atsižvelgti.

| 26. | Formuluotė „gali paveikti“ ir Teisingumo Teismo daroma nuoroda į pakankamą tikimybę reiškia, jog tam, kad būtų taikoma Bendrijos jurisdikcija, nėra būtina nustatyti, kad susitarimas arba veiksmas faktiškai darys arba daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Pakanka, kad susitarimas arba veiksmas galėtų daryti tokį poveikį (17). |
| --- | --- |

26.

Formuluotė „gali paveikti“ ir Teisingumo Teismo daroma nuoroda į pakankamą tikimybę reiškia, jog tam, kad būtų taikoma Bendrijos jurisdikcija, nėra būtina nustatyti, kad susitarimas arba veiksmas faktiškai darys arba daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Pakanka, kad susitarimas arba veiksmas galėtų daryti tokį poveikį (17).

| 27. | Nėra nei pareigos, nei poreikio apskaičiuoti faktinę susitarimo arba veiksmo paveiktos valstybių narių tarpusavio prekybos apimtį. Pavyzdžiui, vertinant susitarimus, kuriais draudžiamas eksportas į kitas valstybes nares, nėra poreikio nustatyti, koks būtų buvęs atitinkamų valstybių narių tarpusavio lygiagrečios prekybos lygis, jeigu nebūtų buvę susitarimo. Toks aiškinimas atitinka poveikio prekybai kriterijaus jurisdikcinį pobūdį. Bendrijos jurisdikcija apima ir tokių rūšių susitarimus ir veiksmus, kurie gali daryti tarpvalstybinį poveikį, neatsižvelgiant į tai, ar konkretus susitarimas arba veiksmas faktiškai daro tokį poveikį. |
| --- | --- |

27.

Nėra nei pareigos, nei poreikio apskaičiuoti faktinę susitarimo arba veiksmo paveiktos valstybių narių tarpusavio prekybos apimtį. Pavyzdžiui, vertinant susitarimus, kuriais draudžiamas eksportas į kitas valstybes nares, nėra poreikio nustatyti, koks būtų buvęs atitinkamų valstybių narių tarpusavio lygiagrečios prekybos lygis, jeigu nebūtų buvę susitarimo. Toks aiškinimas atitinka poveikio prekybai kriterijaus jurisdikcinį pobūdį. Bendrijos jurisdikcija apima ir tokių rūšių susitarimus ir veiksmus, kurie gali daryti tarpvalstybinį poveikį, neatsižvelgiant į tai, ar konkretus susitarimas arba veiksmas faktiškai daro tokį poveikį.

| 28. | Vertinimas pagal poveikio prekybai kriterijų priklauso nuo keleto veiksnių, kurie atskirai gali neturėti lemiamos įtakos (18). Tokie svarbūs veiksniai yra susitarimo ir veiksmo pobūdis, produktų, kuriems taikomas toks susitarimas arba veiksmas, pobūdis, taip pat atitinkamų įmonių padėtis ir svarba (19). |
| --- | --- |

28.

Vertinimas pagal poveikio prekybai kriterijų priklauso nuo keleto veiksnių, kurie atskirai gali neturėti lemiamos įtakos (18). Tokie svarbūs veiksniai yra susitarimo ir veiksmo pobūdis, produktų, kuriems taikomas toks susitarimas arba veiksmas, pobūdis, taip pat atitinkamų įmonių padėtis ir svarba (19).

| 29. | Susitarimo ir veiksmo pobūdis leidžia kokybiniu požiūriu įvertinti, ar susitarimas ar veiksmas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Vieni susitarimai ir veiksmai vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, tačiau dėl kitų susitarimų ir veiksmų reikalinga išsamesnė analizė. Tarpvalstybiniai karteliai yra pirmųjų susitarimų ir veiksmų pavyzdys, o bendrosios įmonės, vykdančios veiklą vienos valstybės narės teritorijoje, yra pastarųjų susitarimų ir veiksmų pavyzdys. Šis aspektas išsamiau nagrinėjamas 3 skirsnyje, kuriame aptariamos įvairios susitarimų ir veiksmų rūšys. |
| --- | --- |

29.

Susitarimo ir veiksmo pobūdis leidžia kokybiniu požiūriu įvertinti, ar susitarimas ar veiksmas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Vieni susitarimai ir veiksmai vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, tačiau dėl kitų susitarimų ir veiksmų reikalinga išsamesnė analizė. Tarpvalstybiniai karteliai yra pirmųjų susitarimų ir veiksmų pavyzdys, o bendrosios įmonės, vykdančios veiklą vienos valstybės narės teritorijoje, yra pastarųjų susitarimų ir veiksmų pavyzdys. Šis aspektas išsamiau nagrinėjamas 3 skirsnyje, kuriame aptariamos įvairios susitarimų ir veiksmų rūšys.

| 30. | Iš produktų, kuriems taikomi susitarimai arba veiksmai, pobūdžio taip pat galima spręsti, ar gali būti padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Kai produktais vien dėl jų pobūdžio yra lengva prekiauti tarp valstybių arba kai jie yra svarbūs įmonėms, norinčioms įeiti į kitų valstybių narių rinkas arba išplėsti savo veiklą kitose valstybėse narėse, pagrįsti Bendrijos jurisdikcijos taikymą yra paprasčiau nei tais atvejais, kai kitų valstybių narių tiekėjų siūlomų produktų paklausa vien dėl jų pobūdžio yra ribota arba kai produktai neturi didelės svarbos įmonėms, norinčioms įsisteigti kitoje valstybėje narėje arba išplėsti tokioje įsisteigimo vietoje vykdomą ekonominę veiklą (20). Įsisteigimas apima atvejus, kai vienos valstybės narės įmonė įsteigia agentūras, filialus arba patronuojamąsias įmones kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

30.

Iš produktų, kuriems taikomi susitarimai arba veiksmai, pobūdžio taip pat galima spręsti, ar gali būti padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Kai produktais vien dėl jų pobūdžio yra lengva prekiauti tarp valstybių arba kai jie yra svarbūs įmonėms, norinčioms įeiti į kitų valstybių narių rinkas arba išplėsti savo veiklą kitose valstybėse narėse, pagrįsti Bendrijos jurisdikcijos taikymą yra paprasčiau nei tais atvejais, kai kitų valstybių narių tiekėjų siūlomų produktų paklausa vien dėl jų pobūdžio yra ribota arba kai produktai neturi didelės svarbos įmonėms, norinčioms įsisteigti kitoje valstybėje narėje arba išplėsti tokioje įsisteigimo vietoje vykdomą ekonominę veiklą (20). Įsisteigimas apima atvejus, kai vienos valstybės narės įmonė įsteigia agentūras, filialus arba patronuojamąsias įmones kitoje valstybėje narėje.

| 31. | Atitinkamų įmonių padėtis rinkoje ir jų pardavimo apimtis leidžia kiekybiniu požiūriu įvertinti, ar atitinkamas susitarimas arba veiksmas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Šis aspektas, kuris yra neatsiejama reikšmingumo vertinimo dalis, yra nagrinėjamas 2.4 skirsnyje. |
| --- | --- |

31.

Atitinkamų įmonių padėtis rinkoje ir jų pardavimo apimtis leidžia kiekybiniu požiūriu įvertinti, ar atitinkamas susitarimas arba veiksmas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Šis aspektas, kuris yra neatsiejama reikšmingumo vertinimo dalis, yra nagrinėjamas 2.4 skirsnyje.

| 32. | Be jau minėtų veiksnių, reikia atsižvelgti į teisines ir faktines susitarimo arba veiksmo vykdymo aplinkybes. Atitinkamas ekonominis ir teisinis kontekstas padeda suprasti, ar gali būti padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei yra absoliutaus pobūdžio kliūčių valstybių narių tarpvalstybinei prekybai, atsiradusių ne dėl susitarimo arba veiksmo, prekyba gali būti paveikta tik tuo atveju, jei yra tikėtina, kad tos kliūtys artimiausiu metu išnyks. Jei kliūtys nėra absoliutaus pobūdžio, o tik apsunkina tarpvalstybinę veiklą, labai svarbu užtikrinti, kad susitarimais ir veiksmais nebūtų sudarytos dar didesnės kliūtys vykdyti tą veiklą. Susitarimai ir veiksmai, kuriais tokios kliūtys sudaromos, gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

32.

Be jau minėtų veiksnių, reikia atsižvelgti į teisines ir faktines susitarimo arba veiksmo vykdymo aplinkybes. Atitinkamas ekonominis ir teisinis kontekstas padeda suprasti, ar gali būti padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei yra absoliutaus pobūdžio kliūčių valstybių narių tarpvalstybinei prekybai, atsiradusių ne dėl susitarimo arba veiksmo, prekyba gali būti paveikta tik tuo atveju, jei yra tikėtina, kad tos kliūtys artimiausiu metu išnyks. Jei kliūtys nėra absoliutaus pobūdžio, o tik apsunkina tarpvalstybinę veiklą, labai svarbu užtikrinti, kad susitarimais ir veiksmais nebūtų sudarytos dar didesnės kliūtys vykdyti tą veiklą. Susitarimai ir veiksmai, kuriais tokios kliūtys sudaromos, gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

2.3.2.   Poveikis valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui

| 33. | Tam, kad būtų taikomi 81 ir 82 straipsniai, turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui. |
| --- | --- |

33.

Tam, kad būtų taikomi 81 ir 82 straipsniai, turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui.

| 34. | Sąvoka „prekybos modelis“ yra neutrali. Nebūtina, kad prekyba būtų ribojama arba mažinama (21). Prekybos modelis taip pat gali būti paveiktas, jei dėl susitarimo arba veiksmo prekyba išauga. Bendrijos jurisdikcija tikrai taikoma, jei tikėtina, kad valstybių narių tarpusavio prekyba dėl susitarimo arba veiksmo vystytųsi kitaip nei tuo atveju, jei tokio susitarimo ar veiksmo nebūtų (22). |
| --- | --- |

34.

Sąvoka „prekybos modelis“ yra neutrali. Nebūtina, kad prekyba būtų ribojama arba mažinama (21). Prekybos modelis taip pat gali būti paveiktas, jei dėl susitarimo arba veiksmo prekyba išauga. Bendrijos jurisdikcija tikrai taikoma, jei tikėtina, kad valstybių narių tarpusavio prekyba dėl susitarimo arba veiksmo vystytųsi kitaip nei tuo atveju, jei tokio susitarimo ar veiksmo nebūtų (22).

| 35. | Šis aiškinimas grindžiamas tuo, kad poveikio prekybai kriterijus yra jurisdikcinis, ir jį taikant atskiriami susitarimai ir veiksmai, galintys daryti tarpvalstybinį poveikį, t. y. tokie susitarimai ir veiksmai, kuriuos reikia nagrinėti pagal Bendrijos konkurencijos taisykles, nuo tokio poveikio nedarančių susitarimų ir veiksmų. |
| --- | --- |

35.

Šis aiškinimas grindžiamas tuo, kad poveikio prekybai kriterijus yra jurisdikcinis, ir jį taikant atskiriami susitarimai ir veiksmai, galintys daryti tarpvalstybinį poveikį, t. y. tokie susitarimai ir veiksmai, kuriuos reikia nagrinėti pagal Bendrijos konkurencijos taisykles, nuo tokio poveikio nedarančių susitarimų ir veiksmų.

2.3.3.   Tiesioginis arba netiesioginis, faktinis arba potencialus poveikis prekybos modeliui

| 36. | Susitarimų ir veiksmų poveikis valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui gali būti tiesioginis arba netiesioginis, faktinis arba potencialus. |
| --- | --- |

36.

Susitarimų ir veiksmų poveikis valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui gali būti tiesioginis arba netiesioginis, faktinis arba potencialus.

| 37. | Tiesioginis poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai paprastai atsiranda dėl produktų, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas. Pavyzdžiui, kai konkretaus produkto gamintojai skirtingose valstybėse narėse susitaria pasidalyti rinkas, atsiranda tiesioginis poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai atitinkamo produkto rinkoje. Tiesioginis poveikis taip pat atsiranda tada, kai tiekėjas nustato platintojų taikomas nuolaidas tiems produktams, kurie parduodami valstybėje narėje, kurioje įsisteigę platintojai. Dėl tokių veiksmų padidėja santykinė eksportui skirtų produktų kaina, o eksporto pardavimas tampa ne toks patrauklus ir ne toks konkurencingas. |
| --- | --- |

37.

Tiesioginis poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai paprastai atsiranda dėl produktų, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas. Pavyzdžiui, kai konkretaus produkto gamintojai skirtingose valstybėse narėse susitaria pasidalyti rinkas, atsiranda tiesioginis poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai atitinkamo produkto rinkoje. Tiesioginis poveikis taip pat atsiranda tada, kai tiekėjas nustato platintojų taikomas nuolaidas tiems produktams, kurie parduodami valstybėje narėje, kurioje įsisteigę platintojai. Dėl tokių veiksmų padidėja santykinė eksportui skirtų produktų kaina, o eksporto pardavimas tampa ne toks patrauklus ir ne toks konkurencingas.

| 38. | Netiesioginis poveikis paprastai atsiranda dėl produktų, susijusių su produktais, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas. Netiesioginis poveikis gali atsirasti, pavyzdžiui, tada, kai susitarimas arba veiksmas daro poveikį įmonių, kurios naudoja produktus, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas, arba yra kaip nors kitaip susijusios su tais produktais, tarpvalstybinei ekonominei veiklai (23). Toks poveikis, pavyzdžiui, gali atsirasti, kai susitarimas arba veiksmas yra susijęs su tarpiniu produktu, kuriuo nėra prekiaujama, bet kuris yra naudojamas tiekiant galutinį produktą, kuriuo yra prekiaujama. Teisingumo Teismas nusprendė, kad valstybių narių tarpusavio prekyba galėjo būti paveikta susitarimu, kuriuo nustatomos konjako gamyboje naudojamo spirito kainos (24). Nors žaliava eksportuojama nebuvo, galutinis produktas, t. y. konjakas, buvo eksportuojamas. Tokiais atvejais, jei gali būti reikšmingai paveikta prekyba galutiniu produktu, turi būti taikoma Bendrijos konkurencijos teisė. |
| --- | --- |

38.

Netiesioginis poveikis paprastai atsiranda dėl produktų, susijusių su produktais, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas. Netiesioginis poveikis gali atsirasti, pavyzdžiui, tada, kai susitarimas arba veiksmas daro poveikį įmonių, kurios naudoja produktus, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas, arba yra kaip nors kitaip susijusios su tais produktais, tarpvalstybinei ekonominei veiklai (23). Toks poveikis, pavyzdžiui, gali atsirasti, kai susitarimas arba veiksmas yra susijęs su tarpiniu produktu, kuriuo nėra prekiaujama, bet kuris yra naudojamas tiekiant galutinį produktą, kuriuo yra prekiaujama. Teisingumo Teismas nusprendė, kad valstybių narių tarpusavio prekyba galėjo būti paveikta susitarimu, kuriuo nustatomos konjako gamyboje naudojamo spirito kainos (24). Nors žaliava eksportuojama nebuvo, galutinis produktas, t. y. konjakas, buvo eksportuojamas. Tokiais atvejais, jei gali būti reikšmingai paveikta prekyba galutiniu produktu, turi būti taikoma Bendrijos konkurencijos teisė.

| 39. | Netiesioginis poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai gali atsirasti ir dėl produktų, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas. Pavyzdžiui, susitarimai, kuriais gamintojas teikia garantiją produktams, kuriuos platintojai parduoda tik valstybėje narėje, kurioje jie įsisteigę, atgraso kitos valstybės narės vartotojus pirkti produktus, nes jie negalės pasinaudoti garantija (25). Oficialiems platintojams ir lygiagretiems prekiautojams tampa sunkiau eksportuoti, kadangi neturintys gamintojo garantijos produktai vartotojui yra mažiau patrauklūs (26). |
| --- | --- |

39.

Netiesioginis poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai gali atsirasti ir dėl produktų, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas. Pavyzdžiui, susitarimai, kuriais gamintojas teikia garantiją produktams, kuriuos platintojai parduoda tik valstybėje narėje, kurioje jie įsisteigę, atgraso kitos valstybės narės vartotojus pirkti produktus, nes jie negalės pasinaudoti garantija (25). Oficialiems platintojams ir lygiagretiems prekiautojams tampa sunkiau eksportuoti, kadangi neturintys gamintojo garantijos produktai vartotojui yra mažiau patrauklūs (26).

| 40. | Faktinis poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai – tai poveikis, atsirandantis įgyvendinus susitarimą arba įvykdžius veiksmą. Tikėtina, kad toje pačioje valstybėje narėje veikiančio tiekėjo ir platintojo tarpusavio susitarimas, pavyzdžiui, susitarimas, kuriuo draudžiamas eksportas į kitas valstybes nares, gali daryti faktinį poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Jeigu tokio susitarimo nebūtų, platintojas galėtų nevaržomas užsiimti eksporto pardavimu. Tačiau reikėtų priminti, kad nėra būtina faktinį poveikį įrodyti. Pakanka, kad susitarimas arba veiksmas galėtų daryti tokį poveikį. |
| --- | --- |

40.

Faktinis poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai – tai poveikis, atsirandantis įgyvendinus susitarimą arba įvykdžius veiksmą. Tikėtina, kad toje pačioje valstybėje narėje veikiančio tiekėjo ir platintojo tarpusavio susitarimas, pavyzdžiui, susitarimas, kuriuo draudžiamas eksportas į kitas valstybes nares, gali daryti faktinį poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Jeigu tokio susitarimo nebūtų, platintojas galėtų nevaržomas užsiimti eksporto pardavimu. Tačiau reikėtų priminti, kad nėra būtina faktinį poveikį įrodyti. Pakanka, kad susitarimas arba veiksmas galėtų daryti tokį poveikį.

| 41. | Potencialus poveikis – tai ateityje galintis atsirasti pakankamai tikėtinas poveikis. Kitaip tariant, būtina atsižvelgti į numatomus rinkos pokyčius (27). Net jei prekyba negali būti paveikta tuo metu, kai sudaromas susitarimas arba vykdomas veiksmas, 81 ir 82 straipsniai vis tiek taikomi, jei tikėtina, kad aplinkybės, kurios leidžia daryti tokią išvadą, artimiausiu metu gali pasikeisti. Šiuo atveju svarbu atsižvelgti į Bendrijos arba atitinkamos valstybės narės patvirtintų liberalizavimo priemonių ir kitų numatomų priemonių, kuriomis siekiama panaikinti teisines prekybos kliūtis, poveikį. |
| --- | --- |

41.

Potencialus poveikis – tai ateityje galintis atsirasti pakankamai tikėtinas poveikis. Kitaip tariant, būtina atsižvelgti į numatomus rinkos pokyčius (27). Net jei prekyba negali būti paveikta tuo metu, kai sudaromas susitarimas arba vykdomas veiksmas, 81 ir 82 straipsniai vis tiek taikomi, jei tikėtina, kad aplinkybės, kurios leidžia daryti tokią išvadą, artimiausiu metu gali pasikeisti. Šiuo atveju svarbu atsižvelgti į Bendrijos arba atitinkamos valstybės narės patvirtintų liberalizavimo priemonių ir kitų numatomų priemonių, kuriomis siekiama panaikinti teisines prekybos kliūtis, poveikį.

| 42. | Be to, net jei tam tikru momentu rinkos sąlygos yra nepalankios tarpvalstybinei prekybai, pavyzdžiui, dėl to, kad atitinkamose valstybėse narėse kainos yra panašios, prekyba vis tiek galėtų būti paveikta, jei pasikeitus rinkos sąlygoms situacija galėtų pasikeisti (28). Svarbu tai, kad susitarimas arba veiksmas galėtų paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, o ne tai, kad tam tikru momentu ją iš tikrųjų paveiktų. |
| --- | --- |

42.

Be to, net jei tam tikru momentu rinkos sąlygos yra nepalankios tarpvalstybinei prekybai, pavyzdžiui, dėl to, kad atitinkamose valstybėse narėse kainos yra panašios, prekyba vis tiek galėtų būti paveikta, jei pasikeitus rinkos sąlygoms situacija galėtų pasikeisti (28). Svarbu tai, kad susitarimas arba veiksmas galėtų paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, o ne tai, kad tam tikru momentu ją iš tikrųjų paveiktų.

| 43. | Netiesioginio arba potencialaus poveikio įtraukimas į poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai analizę nereiškia, kad tokia analizė gali būti pagrįsta tolimu arba hipotetiniu poveikiu. Tikimybę, kad konkretus susitarimas gali turėti netiesioginį arba potencialų poveikį, privalo pagrįsti institucija arba šalis, tvirtinanti, kad valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti reikšmingai paveikta. Siekiant nustatyti Bendrijos jurisdikcijos taikymą, nepakanka hipotetinio ar spėjamo poveikio. Pavyzdžiui, dėl susitarimo, kuriuo padidinama produkto, kuris negali būti prekybos objektu, kaina, sumažėja vartotojų disponuojamosios pajamos. Kadangi vartotojai turi mažiau pinigų, kuriuos gali išleisti, jie gali įsigyti mažiau produktų, importuojamų iš kitų valstybių narių. Vis dėlto ryšys tarp tokio poveikio pajamoms ir valstybių narių tarpusavio prekybos apskritai yra per daug nutolęs, kad būtų taikoma Bendrijos jurisdikcija. |
| --- | --- |

43.

Netiesioginio arba potencialaus poveikio įtraukimas į poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai analizę nereiškia, kad tokia analizė gali būti pagrįsta tolimu arba hipotetiniu poveikiu. Tikimybę, kad konkretus susitarimas gali turėti netiesioginį arba potencialų poveikį, privalo pagrįsti institucija arba šalis, tvirtinanti, kad valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti reikšmingai paveikta. Siekiant nustatyti Bendrijos jurisdikcijos taikymą, nepakanka hipotetinio ar spėjamo poveikio. Pavyzdžiui, dėl susitarimo, kuriuo padidinama produkto, kuris negali būti prekybos objektu, kaina, sumažėja vartotojų disponuojamosios pajamos. Kadangi vartotojai turi mažiau pinigų, kuriuos gali išleisti, jie gali įsigyti mažiau produktų, importuojamų iš kitų valstybių narių. Vis dėlto ryšys tarp tokio poveikio pajamoms ir valstybių narių tarpusavio prekybos apskritai yra per daug nutolęs, kad būtų taikoma Bendrijos jurisdikcija.

2.4.   Sąvoka „reikšmingumas“

2.4.1.   Bendrasis principas

| 44. | Poveikio prekybai kriterijus apima kiekybinį elementą, pagal kurį Bendrijos jurisdikcija taikoma tik tiems susitarimams ir veiksmams, kurie gali daryti tam tikro masto poveikį. 81 ir 82 straipsniai netaikomi susitarimams ir veiksmams, kai jie dėl atitinkamų įmonių silpnos padėties nagrinėjamo produkto rinkoje daro tik nereikšmingą poveikį rinkai (29). Reikšmingumą galima įvertinti visų pirma atsižvelgiant į atitinkamų įmonių padėtį ir svarbą nagrinėjamo produkto rinkoje (30). |
| --- | --- |

44.

Poveikio prekybai kriterijus apima kiekybinį elementą, pagal kurį Bendrijos jurisdikcija taikoma tik tiems susitarimams ir veiksmams, kurie gali daryti tam tikro masto poveikį. 81 ir 82 straipsniai netaikomi susitarimams ir veiksmams, kai jie dėl atitinkamų įmonių silpnos padėties nagrinėjamo produkto rinkoje daro tik nereikšmingą poveikį rinkai (29). Reikšmingumą galima įvertinti visų pirma atsižvelgiant į atitinkamų įmonių padėtį ir svarbą nagrinėjamo produkto rinkoje (30).

| 45. | Reikšmingumo vertinimas priklauso nuo kiekvieno konkretaus atvejo aplinkybių, ypač nuo susitarimo ir veiksmo pobūdžio, produktų, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas, pobūdžio ir atitinkamų įmonių padėties rinkoje. Kai susitarimas arba veiksmas vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, reikšmingumo riba yra žemesnė nei tuo atveju, kai susitarimai arba veiksmai vien dėl savo pobūdžio negali daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. Kuo stipresnė atitinkamų įmonių padėtis rinkoje, tuo didesnė tikimybė, kad susitarimas arba veiksmas, galės reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (31). |
| --- | --- |

45.

Reikšmingumo vertinimas priklauso nuo kiekvieno konkretaus atvejo aplinkybių, ypač nuo susitarimo ir veiksmo pobūdžio, produktų, kuriems taikomas susitarimas arba veiksmas, pobūdžio ir atitinkamų įmonių padėties rinkoje. Kai susitarimas arba veiksmas vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, reikšmingumo riba yra žemesnė nei tuo atveju, kai susitarimai arba veiksmai vien dėl savo pobūdžio negali daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. Kuo stipresnė atitinkamų įmonių padėtis rinkoje, tuo didesnė tikimybė, kad susitarimas arba veiksmas, galės reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (31).

| 46. | Daugelyje su importu ir eksportu susijusių bylų Teisingumo Teismas nusprendė, kad reikšmingumo reikalavimas buvo patenkintas, kai atitinkamų įmonių pardavimo apimtis toje rinkoje sudarė apie 5 % (32). Vis dėlto vien tik rinkos dalis ne visada yra lemiamas veiksnys. Taip pat yra svarbu atsižvelgti į įmonių nagrinėjamų produktų apyvartą (33). |
| --- | --- |

46.

Daugelyje su importu ir eksportu susijusių bylų Teisingumo Teismas nusprendė, kad reikšmingumo reikalavimas buvo patenkintas, kai atitinkamų įmonių pardavimo apimtis toje rinkoje sudarė apie 5 % (32). Vis dėlto vien tik rinkos dalis ne visada yra lemiamas veiksnys. Taip pat yra svarbu atsižvelgti į įmonių nagrinėjamų produktų apyvartą (33).

| 47. | Reikšmingumą galima vertinti tiek absoliučiąja išraiška (apyvarta), tiek ir santykine išraiška, palyginant atitinkamos įmonės (-ių) padėtį su kitų rinkos dalyvių padėtimi (rinkos dalis). Dėmesys atitinkamų įmonių padėčiai ir svarbai atitinka sąvoką „gali paveikti“, kuri reiškia, kad vertinimas grindžiamas tuo, ar susitarimai ir veiksmai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, o ne poveikiu realiems tarpvalstybiniams prekių ir paslaugų srautams. Iš atitinkamų įmonių padėties rinkoje ir nagrinėjamų produktų apyvartos galima spręsti, ar susitarimas arba veiksmas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Šie du elementai aprašyti 52 ir 53 punktuose išdėstytose prezumpcijose. |
| --- | --- |

47.

Reikšmingumą galima vertinti tiek absoliučiąja išraiška (apyvarta), tiek ir santykine išraiška, palyginant atitinkamos įmonės (-ių) padėtį su kitų rinkos dalyvių padėtimi (rinkos dalis). Dėmesys atitinkamų įmonių padėčiai ir svarbai atitinka sąvoką „gali paveikti“, kuri reiškia, kad vertinimas grindžiamas tuo, ar susitarimai ir veiksmai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, o ne poveikiu realiems tarpvalstybiniams prekių ir paslaugų srautams. Iš atitinkamų įmonių padėties rinkoje ir nagrinėjamų produktų apyvartos galima spręsti, ar susitarimas arba veiksmas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Šie du elementai aprašyti 52 ir 53 punktuose išdėstytose prezumpcijose.

| 48. | Taikant reikšmingumo kriterijų nėra būtina apibrėžti atitinkamų rinkų ir apskaičiuoti rinkos dalių (34). Siekiant pagrįsti išvadą, kad poveikis prekybai yra reikšmingas, gali pakakti įmonės pardavimo apimties absoliučiąja išraiška. Tai ypač taikoma susitarimams ir veiksmams, kurie vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, pavyzdžiui, dėl to, kad jie yra susiję su importu arba eksportu, arba dėl to, kad jie apima kelias valstybes nares. Kaip matyti iš 53 punkte išdėstytos pozityvios prezumpcijos, tokiomis aplinkybėmis produktų, kuriems taikomas susitarimas, apyvarta gali būti pakankamas požymis, leidžiantis daryti išvadą, kad valstybių narių tarpusavio prekybai daromas reikšmingas poveikis. |
| --- | --- |

48.

Taikant reikšmingumo kriterijų nėra būtina apibrėžti atitinkamų rinkų ir apskaičiuoti rinkos dalių (34). Siekiant pagrįsti išvadą, kad poveikis prekybai yra reikšmingas, gali pakakti įmonės pardavimo apimties absoliučiąja išraiška. Tai ypač taikoma susitarimams ir veiksmams, kurie vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, pavyzdžiui, dėl to, kad jie yra susiję su importu arba eksportu, arba dėl to, kad jie apima kelias valstybes nares. Kaip matyti iš 53 punkte išdėstytos pozityvios prezumpcijos, tokiomis aplinkybėmis produktų, kuriems taikomas susitarimas, apyvarta gali būti pakankamas požymis, leidžiantis daryti išvadą, kad valstybių narių tarpusavio prekybai daromas reikšmingas poveikis.

| 49. | Susitarimus ir veiksmus visada reikia vertinti atsižvelgiant į jų ekonominį ir teisinį kontekstą. Vertikaliųjų susitarimų atveju gali prireikti atsižvelgti į bet kokį bendrą (kumuliacinį) lygiagrečių panašių susitarimų tinklų poveikį (35). Net jei atskiras susitarimas arba susitarimų tinklas negali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos, lygiagretūs susitarimų tinklai, kaip visuma, tokį poveikį daryti gali. Vis dėlto, kad taip būtų, reikia, kad atskiras susitarimas arba susitarimų tinklas reikšmingai prisidėtų prie bendro poveikio prekybai (36). |
| --- | --- |

49.

Susitarimus ir veiksmus visada reikia vertinti atsižvelgiant į jų ekonominį ir teisinį kontekstą. Vertikaliųjų susitarimų atveju gali prireikti atsižvelgti į bet kokį bendrą (kumuliacinį) lygiagrečių panašių susitarimų tinklų poveikį (35). Net jei atskiras susitarimas arba susitarimų tinklas negali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos, lygiagretūs susitarimų tinklai, kaip visuma, tokį poveikį daryti gali. Vis dėlto, kad taip būtų, reikia, kad atskiras susitarimas arba susitarimų tinklas reikšmingai prisidėtų prie bendro poveikio prekybai (36).

2.4.2.   Kiekybinis reikšmingumo vertinimas

| 50. | Neįmanoma nustatyti visų rūšių susitarimams taikomų bendrų kiekybinių taisyklių, iš kurių būtų galima spręsti, ar valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti reikšmingai paveikta. Vis dėlto įmanoma nurodyti, kada prekyba paprastai negali būti reikšmingai paveikta. Pirmiausia, Pranešime dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį (de minimis) (37) (de minimis taisyklė) Komisija nustatė, kad mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 96/280/EB (38) priede, tarpusavio susitarimai paprastai negali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. Ši prezumpcija grindžiama tuo, kad mažųjų ir vidutinių įmonių veikla paprastai yra vietinio arba daugiausia regioninio pobūdžio. Vis dėlto mažosioms ir vidutinėms įmonėms gali būti taikoma Bendrijos jurisdikcija, ypač jei jos vykdo tarpvalstybinę ekonominę veiklą. Antra, Komisija mano, kad tikslinga nustatyti bendruosius principus, kuriais nurodoma, kada prekyba paprastai negali būti reikšmingai paveikta, t. y. standartą, apibrėžiantį reikšmingo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai nebuvimą (NPP taisyklė). Taikydama 81 straipsnį, Komisija laikys šį standartą negatyvia nuginčijamąja prezumpcija, taikoma visiems susitarimams, apibrėžtiems 81 straipsnio 1 dalyje, neatsižvelgiant į susitarime nustatytų apribojimų pobūdį, įskaitant apribojimus, kurie Komisijos bendrosios išimties reglamentuose ir gairėse buvo pripažinti sunkiais apribojimais. Tais atvejais, kai taikoma ši prezumpcija, Komisija paprastai nepradės bylos nagrinėjimo nei gavusi prašymą, nei savo iniciatyva. Jei įmonės sąžiningai mano, kad susitarimui taikoma ši negatyvi prezumpcija, Komisija neskirs baudų. |
| --- | --- |

50.

Neįmanoma nustatyti visų rūšių susitarimams taikomų bendrų kiekybinių taisyklių, iš kurių būtų galima spręsti, ar valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti reikšmingai paveikta. Vis dėlto įmanoma nurodyti, kada prekyba paprastai negali būti reikšmingai paveikta. Pirmiausia, Pranešime dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį (de minimis) (37) (de minimis taisyklė) Komisija nustatė, kad mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 96/280/EB (38) priede, tarpusavio susitarimai paprastai negali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. Ši prezumpcija grindžiama tuo, kad mažųjų ir vidutinių įmonių veikla paprastai yra vietinio arba daugiausia regioninio pobūdžio. Vis dėlto mažosioms ir vidutinėms įmonėms gali būti taikoma Bendrijos jurisdikcija, ypač jei jos vykdo tarpvalstybinę ekonominę veiklą. Antra, Komisija mano, kad tikslinga nustatyti bendruosius principus, kuriais nurodoma, kada prekyba paprastai negali būti reikšmingai paveikta, t. y. standartą, apibrėžiantį reikšmingo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai nebuvimą (NPP taisyklė). Taikydama 81 straipsnį, Komisija laikys šį standartą negatyvia nuginčijamąja prezumpcija, taikoma visiems susitarimams, apibrėžtiems 81 straipsnio 1 dalyje, neatsižvelgiant į susitarime nustatytų apribojimų pobūdį, įskaitant apribojimus, kurie Komisijos bendrosios išimties reglamentuose ir gairėse buvo pripažinti sunkiais apribojimais. Tais atvejais, kai taikoma ši prezumpcija, Komisija paprastai nepradės bylos nagrinėjimo nei gavusi prašymą, nei savo iniciatyva. Jei įmonės sąžiningai mano, kad susitarimui taikoma ši negatyvi prezumpcija, Komisija neskirs baudų.

| 51. | Nedarant poveikio 53 punktui, ši negatyvi reikšmingumo apibrėžtis nereiškia, kad susitarimai, neatitinkantys toliau išdėstytų kriterijų, savaime gali daryti reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Kiekvienas konkretus atvejis turi būti nagrinėjamas atskirai. |
| --- | --- |

51.

Nedarant poveikio 53 punktui, ši negatyvi reikšmingumo apibrėžtis nereiškia, kad susitarimai, neatitinkantys toliau išdėstytų kriterijų, savaime gali daryti reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Kiekvienas konkretus atvejis turi būti nagrinėjamas atskirai.

| 52. | Komisija laikosi nuomonės, kad iš principo susitarimai negali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos, jei tenkinamos visos šios sąlygos:






  a) | bendra šalių rinkos dalis bet kurioje susitarimo paveiktoje atitinkamoje Bendrijos rinkoje neviršija 5 %; |
| --- | --- | --- |

52.

Komisija laikosi nuomonės, kad iš principo susitarimai negali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

a)

bendra šalių rinkos dalis bet kurioje susitarimo paveiktoje atitinkamoje Bendrijos rinkoje neviršija 5 %;

| b) | horizontaliųjų susitarimų atveju atitinkamų įmonių (39) bendra metinė produktų, kuriems taikomas susitarimas, apyvarta Bendrijos mastu neviršija 40 mln. EUR. Susitarimų dėl bendro produktų pirkimo atveju atitinkama apyvarta laikomas bendras šalių nusipirktas produktų, kuriems taikomas susitarimas, kiekis.
  Vertikaliųjų susitarimų atveju bendra tiekėjo metinė produktų, kuriems taikomas susitarimas, apyvarta Bendrijos mastu neviršija 40 mln. EUR. Licencijų susitarimų atveju atitinkama apyvarta laikoma bendra licencijos gavėjų pagal licencijuotą technologiją pagamintų produktų apyvarta ir licencijos davėjo tokių produktų apyvarta. Susitarimų tarp pirkėjo ir kelių tiekėjų atveju atitinkama apyvarta laikomas bendras pirkėjo nusipirktas produktų, kuriems taikomi susitarimai, kiekis. |
| --- | --- |

b)

horizontaliųjų susitarimų atveju atitinkamų įmonių (39) bendra metinė produktų, kuriems taikomas susitarimas, apyvarta Bendrijos mastu neviršija 40 mln. EUR. Susitarimų dėl bendro produktų pirkimo atveju atitinkama apyvarta laikomas bendras šalių nusipirktas produktų, kuriems taikomas susitarimas, kiekis.

Vertikaliųjų susitarimų atveju bendra tiekėjo metinė produktų, kuriems taikomas susitarimas, apyvarta Bendrijos mastu neviršija 40 mln. EUR. Licencijų susitarimų atveju atitinkama apyvarta laikoma bendra licencijos gavėjų pagal licencijuotą technologiją pagamintų produktų apyvarta ir licencijos davėjo tokių produktų apyvarta. Susitarimų tarp pirkėjo ir kelių tiekėjų atveju atitinkama apyvarta laikomas bendras pirkėjo nusipirktas produktų, kuriems taikomi susitarimai, kiekis.

Komisija taikys tą pačią prezumpciją, jei dvejus kalendorinius metus iš eilės pirmiau minėta apyvartos riba nebus viršijama daugiau nei 10 %, o pirmiau minėta rinkos riba nebus viršijama daugiau nei 2 procentiniais punktais. Vis dėlto Komisija šios prezumpcijos netaikys, jei susitarimas susijęs su dar tik besiformuojančia, bet kol kas neegzistuojančia rinka, kurioje šalys nėra pasiekusios atitinkamos apyvartos ir neužima atitinkamos rinkos dalies. Tokiais atvejais reikšmingumą galima įvertinti remiantis šalių padėtimi atitinkamose produktų rinkose arba su susitarimu susijusiais technologiniais pajėgumais.

| 53. | Jei susitarimas vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, pavyzdžiui, dėl to, kad jis yra susijęs su importu arba eksportu arba apima kelias valstybes nares, Komisija taip pat laikysis nuomonės, kad turi būti taikoma pozityvi nuginčijamoji prezumpcija, kad toks poveikis prekybai yra reikšmingas, jei šalių produktų, kuriems taikomas susitarimas, apyvarta, apskaičiuota pagal 52 ir 54 punktus, viršija 40 mln. EUR. Jei susitarimai vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, dažnai galima preziumuoti, kad toks poveikis yra reikšmingas, jei šalių rinkos dalis viršija pirmesniame punkte nustatytą 5 % ribą. Vis dėlto ši prezumpcija netaikoma, kai susitarimas apima tik dalį valstybės narės teritorijos (žr. 90 punktą). |
| --- | --- |

53.

Jei susitarimas vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, pavyzdžiui, dėl to, kad jis yra susijęs su importu arba eksportu arba apima kelias valstybes nares, Komisija taip pat laikysis nuomonės, kad turi būti taikoma pozityvi nuginčijamoji prezumpcija, kad toks poveikis prekybai yra reikšmingas, jei šalių produktų, kuriems taikomas susitarimas, apyvarta, apskaičiuota pagal 52 ir 54 punktus, viršija 40 mln. EUR. Jei susitarimai vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, dažnai galima preziumuoti, kad toks poveikis yra reikšmingas, jei šalių rinkos dalis viršija pirmesniame punkte nustatytą 5 % ribą. Vis dėlto ši prezumpcija netaikoma, kai susitarimas apima tik dalį valstybės narės teritorijos (žr. 90 punktą).

| 54. | Atsižvelgiant į 40 mln. EUR apyvartos ribą (plg. 52 punktą), apyvarta apskaičiuojama pagal bendrą atitinkamų įmonių praėjusių finansinių metų pardavimo apimtį Bendrijos mastu, atskaičius mokesčius už produktus, kuriems taikomas susitarimas (susitarimo produktus). Į subjektų, kurie yra tos pačios įmonės dalis, tarpusavio pardavimo apimtį neatsižvelgiama (40). |
| --- | --- |

54.

Atsižvelgiant į 40 mln. EUR apyvartos ribą (plg. 52 punktą), apyvarta apskaičiuojama pagal bendrą atitinkamų įmonių praėjusių finansinių metų pardavimo apimtį Bendrijos mastu, atskaičius mokesčius už produktus, kuriems taikomas susitarimas (susitarimo produktus). Į subjektų, kurie yra tos pačios įmonės dalis, tarpusavio pardavimo apimtį neatsižvelgiama (40).

| 55. | Siekiant taikyti rinkos dalies ribą, pirmiausia būtina apibrėžti atitinkamą rinką (41). Ją sudaro atitinkama produkto rinka ir atitinkama geografinė rinka. Rinkos dalys apskaičiuojamos remiantis pardavimo vertės duomenimis arba prireikus pirkimo vertės duomenimis. Jei duomenų apie vertę nėra, skaičiavimai gali būti grindžiami kita patikima rinkos informacija, įskaitant duomenis apie apimtį. |
| --- | --- |

55.

Siekiant taikyti rinkos dalies ribą, pirmiausia būtina apibrėžti atitinkamą rinką (41). Ją sudaro atitinkama produkto rinka ir atitinkama geografinė rinka. Rinkos dalys apskaičiuojamos remiantis pardavimo vertės duomenimis arba prireikus pirkimo vertės duomenimis. Jei duomenų apie vertę nėra, skaičiavimai gali būti grindžiami kita patikima rinkos informacija, įskaitant duomenis apie apimtį.

| 56. | To paties tiekėjo ir skirtingų platintojų sudarytų tarpusavio susitarimų tinklų atveju atsižvelgiama į viso tinklo pardavimo apimtį. |
| --- | --- |

56.

To paties tiekėjo ir skirtingų platintojų sudarytų tarpusavio susitarimų tinklų atveju atsižvelgiama į viso tinklo pardavimo apimtį.

| 57. | Taikant NPP taisyklę, laikoma, kad sutartys, esančios to paties bendro verslo susitarimo dalimi, sudaro vieną susitarimą (42). Įmonės, siekdamos neviršyti šių ribų, negali suskaidyti ekonominiu požiūriu vientiso susitarimo į smulkesnius susitarimus. |
| --- | --- |

57.

Taikant NPP taisyklę, laikoma, kad sutartys, esančios to paties bendro verslo susitarimo dalimi, sudaro vieną susitarimą (42). Įmonės, siekdamos neviršyti šių ribų, negali suskaidyti ekonominiu požiūriu vientiso susitarimo į smulkesnius susitarimus.

3.   PIRMIAU MINĖTŲ PRINCIPŲ TAIKYMAS DAŽNAI PASITAIKANČIOMS SUSITARIMŲ IR PIKTNAUDŽIAVIMO RŪŠIMS

| 58. | Komisija taikys pirmesniame skirsnyje nustatytą negatyvią prezumpciją visiems susitarimams, įskaitant susitarimus, kurie vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, taip pat susitarimus, kurie apima prekybą su trečiosiose šalyse esančiomis įmonėmis (plg. 3.3 skirsnį). |
| --- | --- |

58.

Komisija taikys pirmesniame skirsnyje nustatytą negatyvią prezumpciją visiems susitarimams, įskaitant susitarimus, kurie vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, taip pat susitarimus, kurie apima prekybą su trečiosiose šalyse esančiomis įmonėmis (plg. 3.3 skirsnį).

| 59. | Kai ši negatyvi prezumpcija netaikoma, Komisija atsižvelgs į kokybinius elementus, susijusius su susitarimo arba veiksmo pobūdžiu ir su jais susijusių produktų pobūdžiu (žr. 29 ir 30 punktus). Į susitarimo pobūdžio svarbą taip pat atsižvelgiama 53 punkte išdėstytoje pozityvioje prezumpcijoje dėl susitarimų, kurie vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, reikšmingumo vertinimo. Todėl siekiant pateikti papildomų rekomendacijų dėl poveikio prekybai sąvokos taikymo, naudinga apžvelgti įvairias dažnai pasitaikančias susitarimų ir veiksmų rūšis. |
| --- | --- |

59.

Kai ši negatyvi prezumpcija netaikoma, Komisija atsižvelgs į kokybinius elementus, susijusius su susitarimo arba veiksmo pobūdžiu ir su jais susijusių produktų pobūdžiu (žr. 29 ir 30 punktus). Į susitarimo pobūdžio svarbą taip pat atsižvelgiama 53 punkte išdėstytoje pozityvioje prezumpcijoje dėl susitarimų, kurie vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, reikšmingumo vertinimo. Todėl siekiant pateikti papildomų rekomendacijų dėl poveikio prekybai sąvokos taikymo, naudinga apžvelgti įvairias dažnai pasitaikančias susitarimų ir veiksmų rūšis.

| 60. | Kituose skirsniuose pirmiausia atskiriami susitarimai ir veiksmai, apimantys kelias valstybes nares, nuo susitarimų ir veiksmų, apimančių tik vieną valstybę narę arba vienos valstybės narės dalį. Šios dvi pagrindinės rūšys toliau skirstomos į porūšius pagal susitarimo arba veiksmo pobūdį. Taip pat nagrinėjami susitarimai ir veiksmai, susiję su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

60.

Kituose skirsniuose pirmiausia atskiriami susitarimai ir veiksmai, apimantys kelias valstybes nares, nuo susitarimų ir veiksmų, apimančių tik vieną valstybę narę arba vienos valstybės narės dalį. Šios dvi pagrindinės rūšys toliau skirstomos į porūšius pagal susitarimo arba veiksmo pobūdį. Taip pat nagrinėjami susitarimai ir veiksmai, susiję su trečiosiomis šalimis.

3.1.   Susitarimai ir piktnaudžiavimo veiksmai, kurie apima kelias valstybes nares arba yra įgyvendinami keliose valstybėse narėse

| 61. | Susitarimai ir veiksmai, kurie apima kelias valstybes nares arba yra įgyvendinami keliose valstybėse narėse, beveik visada vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Jei atitinkama apyvarta viršija 53 punkte nustatytą ribą, daugeliu atvejų nereikės atlikti išsamios analizės, siekiant nustatyti, ar valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta. Vis dėlto, norint pateikti rekomendacijų dėl šių atvejų, taip pat apibūdinti 2 skirsnyje išdėstytus principus, naudinga paaiškinti, į kokius veiksnius paprastai atsižvelgiama siekiant pagrįsti išvadą, kad taikoma Bendrijos jurisdikcija. |
| --- | --- |

61.

Susitarimai ir veiksmai, kurie apima kelias valstybes nares arba yra įgyvendinami keliose valstybėse narėse, beveik visada vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Jei atitinkama apyvarta viršija 53 punkte nustatytą ribą, daugeliu atvejų nereikės atlikti išsamios analizės, siekiant nustatyti, ar valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta. Vis dėlto, norint pateikti rekomendacijų dėl šių atvejų, taip pat apibūdinti 2 skirsnyje išdėstytus principus, naudinga paaiškinti, į kokius veiksnius paprastai atsižvelgiama siekiant pagrįsti išvadą, kad taikoma Bendrijos jurisdikcija.

3.1.1.   Susitarimai dėl importo ir eksporto

| 62. | Dviejose arba daugiau valstybių narių esančių įmonių tarpusavio susitarimai dėl importo ir eksporto vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tokie susitarimai, neatsižvelgiant į tai, ar jie riboja konkurenciją, ar ne, daro tiesioginį poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui. Pavyzdžiui, Kerpen & Kerpen byloje dėl Prancūzijos gamintojo ir Vokietijos platintojo susitarimo, kuris apėmė daugiau kaip 10 % cemento eksporto iš Prancūzijos į Vokietiją ir sudarė apie 350 000 tonų per metus, Teisingumo Teismas nusprendė, kad buvo neįmanoma laikytis nuomonės, kad toks susitarimas negalėjo (reikšmingai) paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos (43). |
| --- | --- |

62.

Dviejose arba daugiau valstybių narių esančių įmonių tarpusavio susitarimai dėl importo ir eksporto vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tokie susitarimai, neatsižvelgiant į tai, ar jie riboja konkurenciją, ar ne, daro tiesioginį poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui. Pavyzdžiui, Kerpen & Kerpen byloje dėl Prancūzijos gamintojo ir Vokietijos platintojo susitarimo, kuris apėmė daugiau kaip 10 % cemento eksporto iš Prancūzijos į Vokietiją ir sudarė apie 350 000 tonų per metus, Teisingumo Teismas nusprendė, kad buvo neįmanoma laikytis nuomonės, kad toks susitarimas negalėjo (reikšmingai) paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos (43).

| 63. | Ši kategorija apima susitarimus, kuriais nustatomi importo ir eksporto apribojimai, įskaitant aktyvaus ir pasyvaus pardavimo ir perpardavimo klientams kitose valstybėse narėse apribojimus (44). Šiais atvejais galima nustatyti neatsiejamą ryšį tarp tariamo konkurencijos ribojimo ir poveikio prekybai, kadangi tikrasis ribojimo tikslas yra užkirsti kelią prekių ir paslaugų judėjimui tarp valstybių narių, kuris kitu atveju būtų galimas. Nėra svarbu, ar susitarimo šalys yra įsisteigusios toje pačioje, ar skirtingose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

63.

Ši kategorija apima susitarimus, kuriais nustatomi importo ir eksporto apribojimai, įskaitant aktyvaus ir pasyvaus pardavimo ir perpardavimo klientams kitose valstybėse narėse apribojimus (44). Šiais atvejais galima nustatyti neatsiejamą ryšį tarp tariamo konkurencijos ribojimo ir poveikio prekybai, kadangi tikrasis ribojimo tikslas yra užkirsti kelią prekių ir paslaugų judėjimui tarp valstybių narių, kuris kitu atveju būtų galimas. Nėra svarbu, ar susitarimo šalys yra įsisteigusios toje pačioje, ar skirtingose valstybėse narėse.

3.1.2.   Kelias valstybes nares apimantys karteliai

| 64. | Kelias valstybes nares apimantys kartelio susitarimai, kuriais, pavyzdžiui, nustatomos kainos ir pasidalijamos rinkos, vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tarpvalstybiniai karteliai suvienodina konkurencijos sąlygas ir daro įtaką prekybos integracijai, sutvirtindami tradicinį prekybos modelį (45). Kai įmonės susitaria pasidalyti geografines teritorijas, pardavimas iš kitų teritorijų į pasidalintąsias teritorijas gali apskritai išnykti arba sumažėti. Kai įmonės susitaria nustatyti kainas, jos panaikina konkurenciją ir bet kokius dėl jos atsirandančius kainų skirtumus, galinčius paskatinti tiek konkurentus, tiek klientus dalyvauti tarpvalstybinėje prekyboje. Kai įmonės susitaria dėl pardavimo kvotų, yra išsaugomas tradicinis prekybos modelis. Atitinkamos įmonės nusprendžia neplėsti gamybos ir todėl neteikia paslaugų kitose valstybėse narėse esantiems potencialiems klientams. |
| --- | --- |

64.

Kelias valstybes nares apimantys kartelio susitarimai, kuriais, pavyzdžiui, nustatomos kainos ir pasidalijamos rinkos, vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Tarpvalstybiniai karteliai suvienodina konkurencijos sąlygas ir daro įtaką prekybos integracijai, sutvirtindami tradicinį prekybos modelį (45). Kai įmonės susitaria pasidalyti geografines teritorijas, pardavimas iš kitų teritorijų į pasidalintąsias teritorijas gali apskritai išnykti arba sumažėti. Kai įmonės susitaria nustatyti kainas, jos panaikina konkurenciją ir bet kokius dėl jos atsirandančius kainų skirtumus, galinčius paskatinti tiek konkurentus, tiek klientus dalyvauti tarpvalstybinėje prekyboje. Kai įmonės susitaria dėl pardavimo kvotų, yra išsaugomas tradicinis prekybos modelis. Atitinkamos įmonės nusprendžia neplėsti gamybos ir todėl neteikia paslaugų kitose valstybėse narėse esantiems potencialiems klientams.

| 65. | Tarpvalstybinių kartelių poveikis prekybai vien dėl savo pobūdžio paprastai yra reikšmingas dėl kartelio dalyvių padėties rinkoje. Paprastai karteliai yra sudaromi tik tada, kai dalyvaujančios įmonės kartu užima didelę rinkos dalį, kadangi tai leidžia joms padidinti kainas arba sumažinti gamybą. |
| --- | --- |

65.

Tarpvalstybinių kartelių poveikis prekybai vien dėl savo pobūdžio paprastai yra reikšmingas dėl kartelio dalyvių padėties rinkoje. Paprastai karteliai yra sudaromi tik tada, kai dalyvaujančios įmonės kartu užima didelę rinkos dalį, kadangi tai leidžia joms padidinti kainas arba sumažinti gamybą.

3.1.3.   Kelias valstybes nares apimantys horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai

| 66. | Šiame skirsnyje kalbama apie įvairių rūšių horizontaliuosius bendradarbiavimo susitarimus. Horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai gali būti, pavyzdžiui, tokie susitarimai, kai dvi ar daugiau įmonių bendradarbiauja vykdydamos tam tikrą ekonominę veiklą, pavyzdžiui, gamybą ir platinimą (46). Tokie susitarimai dažnai vadinami susitarimais dėl bendrųjų įmonių. Vis dėlto bendrosioms įmonėms, kurios nuolat atlieka visas savarankiško ūkio subjekto funkcijas, taikomas Susijungimų reglamentas (47). Bendrijos lygiu tokios bendrosios įmonės, atliekančios visas savarankiško ūkio subjekto funkcijas, nepatenka į 81 ir 82 straipsnių taikymo sritį, išskyrus tuos atvejus, kai taikoma Susijungimų reglamento 2 straipsnio 4 dalis (48). Todėl šiame skirsnyje nekalbama apie savarankiškas bendrąsias įmones. Bendroji įmonė, kuri neatlieka visų savarankiško ūkio subjekto funkcijų, rinkoje neveikia kaip savarankiškas tiekėjas (arba pirkėjas). Ji tik teikia paslaugas patronuojančiosioms įmonėms, kurios pačios veikia rinkoje (49). |
| --- | --- |

66.

Šiame skirsnyje kalbama apie įvairių rūšių horizontaliuosius bendradarbiavimo susitarimus. Horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai gali būti, pavyzdžiui, tokie susitarimai, kai dvi ar daugiau įmonių bendradarbiauja vykdydamos tam tikrą ekonominę veiklą, pavyzdžiui, gamybą ir platinimą (46). Tokie susitarimai dažnai vadinami susitarimais dėl bendrųjų įmonių. Vis dėlto bendrosioms įmonėms, kurios nuolat atlieka visas savarankiško ūkio subjekto funkcijas, taikomas Susijungimų reglamentas (47). Bendrijos lygiu tokios bendrosios įmonės, atliekančios visas savarankiško ūkio subjekto funkcijas, nepatenka į 81 ir 82 straipsnių taikymo sritį, išskyrus tuos atvejus, kai taikoma Susijungimų reglamento 2 straipsnio 4 dalis (48). Todėl šiame skirsnyje nekalbama apie savarankiškas bendrąsias įmones. Bendroji įmonė, kuri neatlieka visų savarankiško ūkio subjekto funkcijų, rinkoje neveikia kaip savarankiškas tiekėjas (arba pirkėjas). Ji tik teikia paslaugas patronuojančiosioms įmonėms, kurios pačios veikia rinkoje (49).

| 67. | Bendrosios įmonės, kurios vykdo veiklą dviejose ar daugiau valstybių narių arba kurių pagamintą produkciją dviejose ar daugiau valstybių narių parduoda patronuojančiosios įmonės, daro poveikį šalių komercinei veiklai tose Bendrijos teritorijose. Taigi tokie susitarimai paprastai vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, palyginti su padėtimi, jei tokių susitarimų nebūtų (50). Prekybos modelis yra paveikiamas, kai įmonės perkelia savo veiklą į bendrąją įmonę arba ja naudojasi siekdamos sukurti naują tiekimo šaltinį Bendrijoje. |
| --- | --- |

67.

Bendrosios įmonės, kurios vykdo veiklą dviejose ar daugiau valstybių narių arba kurių pagamintą produkciją dviejose ar daugiau valstybių narių parduoda patronuojančiosios įmonės, daro poveikį šalių komercinei veiklai tose Bendrijos teritorijose. Taigi tokie susitarimai paprastai vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, palyginti su padėtimi, jei tokių susitarimų nebūtų (50). Prekybos modelis yra paveikiamas, kai įmonės perkelia savo veiklą į bendrąją įmonę arba ja naudojasi siekdamos sukurti naują tiekimo šaltinį Bendrijoje.

| 68. | Prekyba taip pat gali būti paveikta, kai bendroji įmonė gamina žaliavą patronuojančiosioms įmonėms, kurią šios įmonės toliau perdirba arba naudoja produktų gamybai. Tikėtina, kad taip būtų ir tais atvejais, kai atitinkama žaliava anksčiau buvo gauta iš kitose valstybėse narėse esančių tiekėjų, kai patronuojančiosios įmonės anksčiau gamino žaliavą kitose valstybėse narėse arba kai galutiniu produktu prekiaujama daugiau nei vienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

68.

Prekyba taip pat gali būti paveikta, kai bendroji įmonė gamina žaliavą patronuojančiosioms įmonėms, kurią šios įmonės toliau perdirba arba naudoja produktų gamybai. Tikėtina, kad taip būtų ir tais atvejais, kai atitinkama žaliava anksčiau buvo gauta iš kitose valstybėse narėse esančių tiekėjų, kai patronuojančiosios įmonės anksčiau gamino žaliavą kitose valstybėse narėse arba kai galutiniu produktu prekiaujama daugiau nei vienoje valstybėje narėje.

| 69. | Vertinant reikšmingumą svarbu atsižvelgti ir į patronuojančiųjų įmonių produktų, susijusių su susitarimu, pardavimo apimtį, o ne tik į susitarimu sukurtos bendrosios įmonės atitinkamų produktų pardavimo apimtį, atsižvelgiant į tai, kad bendroji įmonė jokioje rinkoje nevykdo veiklos kaip savarankiškas ūkio subjektas. |
| --- | --- |

69.

Vertinant reikšmingumą svarbu atsižvelgti ir į patronuojančiųjų įmonių produktų, susijusių su susitarimu, pardavimo apimtį, o ne tik į susitarimu sukurtos bendrosios įmonės atitinkamų produktų pardavimo apimtį, atsižvelgiant į tai, kad bendroji įmonė jokioje rinkoje nevykdo veiklos kaip savarankiškas ūkio subjektas.

3.1.4.   Keliose valstybėse narėse įgyvendinami vertikalieji susitarimai

| 70. | Keliose valstybėse narėse įgyvendinami vertikalieji susitarimai ir panašių vertikaliųjų susitarimų tinklai paprastai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, jeigu dėl jų prekyba yra nukreipiama konkrečia linkme. Pavyzdžiui, pasirinktinio platinimo susitarimų tinklai, įgyvendinami dviejose ar daugiau valstybių narių, nukreipia prekybą konkrečia linkme, nes pagal juos gali būti prekiaujama tik su tinklo nariais, taip paveikiant prekybos modelį, palyginti su padėtimi, jei tokio susitarimo nebūtų (51). |
| --- | --- |

70.

Keliose valstybėse narėse įgyvendinami vertikalieji susitarimai ir panašių vertikaliųjų susitarimų tinklai paprastai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, jeigu dėl jų prekyba yra nukreipiama konkrečia linkme. Pavyzdžiui, pasirinktinio platinimo susitarimų tinklai, įgyvendinami dviejose ar daugiau valstybių narių, nukreipia prekybą konkrečia linkme, nes pagal juos gali būti prekiaujama tik su tinklo nariais, taip paveikiant prekybos modelį, palyginti su padėtimi, jei tokio susitarimo nebūtų (51).

| 71. | Valstybių narių tarpusavio prekybą taip pat gali paveikti vertikalieji susitarimai, kuriais sudaromos kliūtys įeiti į rinką. Pavyzdžiui, tai gali būti susitarimai, kai platintojai keliose valstybėse narėse susitaria pirkti tik iš konkretaus tiekėjo arba parduoti tik jo produktus. Tokie susitarimai gali riboti valstybių narių, kuriose jie įgyvendinami, tarpusavio prekybą arba riboti prekybą iš valstybių narių, kurių tokie susitarimai neapima. Kliūtys įeiti į rinką gali būti sudarytos tiek atskirais susitarimais, tiek susitarimų tinklais. Kai susitarimu arba susitarimų tinklais, apimančiais kelias valstybes nares, sudaromos kliūtys įeiti į rinką, susitarimas arba susitarimai vien dėl savo pobūdžio paprastai gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

71.

Valstybių narių tarpusavio prekybą taip pat gali paveikti vertikalieji susitarimai, kuriais sudaromos kliūtys įeiti į rinką. Pavyzdžiui, tai gali būti susitarimai, kai platintojai keliose valstybėse narėse susitaria pirkti tik iš konkretaus tiekėjo arba parduoti tik jo produktus. Tokie susitarimai gali riboti valstybių narių, kuriose jie įgyvendinami, tarpusavio prekybą arba riboti prekybą iš valstybių narių, kurių tokie susitarimai neapima. Kliūtys įeiti į rinką gali būti sudarytos tiek atskirais susitarimais, tiek susitarimų tinklais. Kai susitarimu arba susitarimų tinklais, apimančiais kelias valstybes nares, sudaromos kliūtys įeiti į rinką, susitarimas arba susitarimai vien dėl savo pobūdžio paprastai gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

| 72. | Tiekėjų ir platintojų tarpusavio susitarimai, kuriais yra palaikomos perpardavimo kainos (PKP) ir kurie apima dvi ar daugiau valstybių narių, paprastai vien dėl savo pobūdžio taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (52). Tokiais susitarimais keičiamas kainų lygis, kuris, tikėtina, būtų buvęs, jei nebūtų susitarimų, taigi tokie susitarimai daro poveikį prekybos modeliui. |
| --- | --- |

72.

Tiekėjų ir platintojų tarpusavio susitarimai, kuriais yra palaikomos perpardavimo kainos (PKP) ir kurie apima dvi ar daugiau valstybių narių, paprastai vien dėl savo pobūdžio taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (52). Tokiais susitarimais keičiamas kainų lygis, kuris, tikėtina, būtų buvęs, jei nebūtų susitarimų, taigi tokie susitarimai daro poveikį prekybos modeliui.

3.1.5.   Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi, apimantis kelias valstybes nares

| 73. | Kalbant apie piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi, naudinga skirti piktnaudžiavimą, dėl kurio padidėja įėjimo į rinką kliūtys arba pašalinami konkurentai (antikonkurencinis piktnaudžiavimas), nuo piktnaudžiavimo, kai dominuojanti įmonė pasinaudoja savo ekonomine galia, pavyzdžiui, nustatydama pernelyg dideles arba diskriminacines kainas (išnaudotojiškas piktnaudžiavimas). Abiejų rūšių piktnaudžiavimas atsiranda arba sudarius susitarimus, kuriems taip pat taikoma 81 straipsnio 1 dalis, arba vykdant vienašalius veiksmus, kuriems, kiek tai susiję su Bendrijos konkurencijos teise, taikomas tik 82 straipsnis. |
| --- | --- |

73.

Kalbant apie piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi, naudinga skirti piktnaudžiavimą, dėl kurio padidėja įėjimo į rinką kliūtys arba pašalinami konkurentai (antikonkurencinis piktnaudžiavimas), nuo piktnaudžiavimo, kai dominuojanti įmonė pasinaudoja savo ekonomine galia, pavyzdžiui, nustatydama pernelyg dideles arba diskriminacines kainas (išnaudotojiškas piktnaudžiavimas). Abiejų rūšių piktnaudžiavimas atsiranda arba sudarius susitarimus, kuriems taip pat taikoma 81 straipsnio 1 dalis, arba vykdant vienašalius veiksmus, kuriems, kiek tai susiję su Bendrijos konkurencijos teise, taikomas tik 82 straipsnis.

| 74. | Kalbant apie išnaudotojiško piktnaudžiavimo atvejus, pavyzdžiui, kai taikomos diskriminacinės nuolaidos, poveikis daromas galutinės grandies rinkoje veikiantiems prekybos partneriams, kurie arba iš to turi naudos, arba nuo to nukenčia, nes pasikeičia jų konkurencinė padėtis ir paveikiamas valstybių narių tarpusavio prekybos modelis. |
| --- | --- |

74.

Kalbant apie išnaudotojiško piktnaudžiavimo atvejus, pavyzdžiui, kai taikomos diskriminacinės nuolaidos, poveikis daromas galutinės grandies rinkoje veikiantiems prekybos partneriams, kurie arba iš to turi naudos, arba nuo to nukenčia, nes pasikeičia jų konkurencinė padėtis ir paveikiamas valstybių narių tarpusavio prekybos modelis.

| 75. | Kai dominuojanti įmonė vykdo antikonkurencinius veiksmus daugiau nei vienoje valstybėje narėje, paprastai toks piktnaudžiavimas vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Toks elgesys daro neigiamą poveikį konkurencijai didesnėje nei vienos valstybės narės teritorijoje, nes, tikėtina, kad prekyba gali būti nukreipta kitokia linkme nei tuo atveju, jei piktnaudžiavimo nebūtų. Pavyzdžiui, prekybos modelis gali būti paveiktas, kai dominuojanti įmonė suteikia lojalumo nuolaidas. Tikėtina, kad klientai, kuriems taikoma antikonkurencinė nuolaidų sistema, iš dominuojančios įmonės konkurentų pirks mažiau, nei pirktų esant kitokiai situacijai. Antikonkurencinis elgesys, kuriuo tiesiogiai siekiama pašalinti konkurentą, pavyzdžiui, agresyvi kainodara, taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą dėl tokio elgesio poveikio konkurencinei rinkos struktūrai Bendrijoje (53). Kai dominuojanti įmonė imasi tam tikrų veiksmų siekdama pašalinti konkurentą, veikiantį daugiau negu vienoje valstybėje narėje, prekyba gali būti paveikta keliais būdais. Pirmiausia, yra rizika, kad nukentėjęs konkurentas nustos būti tiekėju Bendrijoje. Net jei atitinkama įmonė, kurią siekiama pašalinti, nėra pašalinama, tikėtina, kad bus padarytas poveikis jos konkurenciniams veiksmams ateityje, o tai taip pat turės poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Antra, piktnaudžiavimas gali daryti poveikį kitiems konkurentams. Dominuojanti įmonė savo piktnaudžiaujamu elgesiu gali parodyti konkurentams, kad už bandymus skatinti veiksmingą konkurenciją bus drausminama. Trečia, vien tik konkurento pašalinimo fakto gali pakakti, kad būtų galima teigti, jog valstybių narių tarpusavio prekyba galėjo būti paveikta. Taip gali būti net ir tuo atveju, kai įmonė, kuriai gresia būti pašalintai, daugiausia užsiima eksportu į trečiąsias šalis (54). Kai tik iškyla rizika, kad veiksminga konkurencingos rinkos struktūra Bendrijoje gali būti toliau silpninama, turi būti taikoma Bendrijos jurisdikcija. |
| --- | --- |

75.

Kai dominuojanti įmonė vykdo antikonkurencinius veiksmus daugiau nei vienoje valstybėje narėje, paprastai toks piktnaudžiavimas vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Toks elgesys daro neigiamą poveikį konkurencijai didesnėje nei vienos valstybės narės teritorijoje, nes, tikėtina, kad prekyba gali būti nukreipta kitokia linkme nei tuo atveju, jei piktnaudžiavimo nebūtų. Pavyzdžiui, prekybos modelis gali būti paveiktas, kai dominuojanti įmonė suteikia lojalumo nuolaidas. Tikėtina, kad klientai, kuriems taikoma antikonkurencinė nuolaidų sistema, iš dominuojančios įmonės konkurentų pirks mažiau, nei pirktų esant kitokiai situacijai. Antikonkurencinis elgesys, kuriuo tiesiogiai siekiama pašalinti konkurentą, pavyzdžiui, agresyvi kainodara, taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą dėl tokio elgesio poveikio konkurencinei rinkos struktūrai Bendrijoje (53). Kai dominuojanti įmonė imasi tam tikrų veiksmų siekdama pašalinti konkurentą, veikiantį daugiau negu vienoje valstybėje narėje, prekyba gali būti paveikta keliais būdais. Pirmiausia, yra rizika, kad nukentėjęs konkurentas nustos būti tiekėju Bendrijoje. Net jei atitinkama įmonė, kurią siekiama pašalinti, nėra pašalinama, tikėtina, kad bus padarytas poveikis jos konkurenciniams veiksmams ateityje, o tai taip pat turės poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Antra, piktnaudžiavimas gali daryti poveikį kitiems konkurentams. Dominuojanti įmonė savo piktnaudžiaujamu elgesiu gali parodyti konkurentams, kad už bandymus skatinti veiksmingą konkurenciją bus drausminama. Trečia, vien tik konkurento pašalinimo fakto gali pakakti, kad būtų galima teigti, jog valstybių narių tarpusavio prekyba galėjo būti paveikta. Taip gali būti net ir tuo atveju, kai įmonė, kuriai gresia būti pašalintai, daugiausia užsiima eksportu į trečiąsias šalis (54). Kai tik iškyla rizika, kad veiksminga konkurencingos rinkos struktūra Bendrijoje gali būti toliau silpninama, turi būti taikoma Bendrijos jurisdikcija.

| 76. | Kai dominuojanti įmonė imasi išnaudotojiško arba antikonkurencinio piktnaudžiavimo daugiau nei vienoje valstybėje narėje, piktnaudžiavimas vien dėl savo pobūdžio paprastai taip pat gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Atsižvelgiant į atitinkamos dominuojančios įmonės padėtį rinkoje ir į tai, kad piktnaudžiavimo veiksmai vykdomi keliose valstybėse narėse, piktnaudžiavimo mastas ir jo tikėtinas poveikis prekybos modeliui paprastai galėtų reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Išnaudotojiško piktnaudžiavimo, pavyzdžiui, kainų diskriminacijos, atveju dėl piktnaudžiavimo pasikeičia prekybos partnerių konkurencinė padėtis keliose valstybėse narėse. Antikonkurencinio piktnaudžiavimo atveju, įskaitant piktnaudžiavimą, kuriuo siekiama pašalinti konkurentą, paveikiama konkurentų keliose valstybėse narėse vykdoma ekonominė veikla. Vien tik tai, kad įmonė užima dominuojančią padėtį keliose valstybėse narėse, leidžia teigti, kad konkurencija didelėje bendrosios rinkos dalyje jau yra susilpninta (55). Jei dominuojanti įmonė toliau silpnina konkurenciją vykdydama piktnaudžiavimo veiksmus, pavyzdžiui, pašalindama konkurentą, paprastai galima teigti, kad toks piktnaudžiavimas gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

76.

Kai dominuojanti įmonė imasi išnaudotojiško arba antikonkurencinio piktnaudžiavimo daugiau nei vienoje valstybėje narėje, piktnaudžiavimas vien dėl savo pobūdžio paprastai taip pat gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Atsižvelgiant į atitinkamos dominuojančios įmonės padėtį rinkoje ir į tai, kad piktnaudžiavimo veiksmai vykdomi keliose valstybėse narėse, piktnaudžiavimo mastas ir jo tikėtinas poveikis prekybos modeliui paprastai galėtų reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Išnaudotojiško piktnaudžiavimo, pavyzdžiui, kainų diskriminacijos, atveju dėl piktnaudžiavimo pasikeičia prekybos partnerių konkurencinė padėtis keliose valstybėse narėse. Antikonkurencinio piktnaudžiavimo atveju, įskaitant piktnaudžiavimą, kuriuo siekiama pašalinti konkurentą, paveikiama konkurentų keliose valstybėse narėse vykdoma ekonominė veikla. Vien tik tai, kad įmonė užima dominuojančią padėtį keliose valstybėse narėse, leidžia teigti, kad konkurencija didelėje bendrosios rinkos dalyje jau yra susilpninta (55). Jei dominuojanti įmonė toliau silpnina konkurenciją vykdydama piktnaudžiavimo veiksmus, pavyzdžiui, pašalindama konkurentą, paprastai galima teigti, kad toks piktnaudžiavimas gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

3.2.   Susitarimai ir piktnaudžiavimo veiksmai, apimantys vieną valstybę narę arba tik jos dalį

| 77. | Jei susitarimai arba piktnaudžiavimo veiksmai apima vienos valstybės narės teritoriją, gali prireikti atlikti išsamesnį tyrimą siekiant nustatyti, ar susitarimai arba piktnaudžiavimo veiksmai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Reikia priminti, jog tam, kad būtų padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, nebūtina, kad sumažėtų prekybos apimtis. Pakanka, kad valstybių narių tarpusavio prekybos modelyje galėtų atsirastų reikšmingas pokytis. Neatsižvelgiant į tai, daugeliu atvejų, kai tai yra susiję su viena valstybe nare, tariamų apribojimų pobūdis, visų pirma jais sudaromos kliūtys įeiti į nacionalinę rinką, yra aiškus požymis, kad susitarimas arba veiksmas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Toliau pateikti pavyzdžiai neapima visų galimų atvejų. Jie tik iliustruoja atvejus, kai susitarimus, kurie apima tik vienos valstybės narės teritoriją, galima vertinti kaip galinčius paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

77.

Jei susitarimai arba piktnaudžiavimo veiksmai apima vienos valstybės narės teritoriją, gali prireikti atlikti išsamesnį tyrimą siekiant nustatyti, ar susitarimai arba piktnaudžiavimo veiksmai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Reikia priminti, jog tam, kad būtų padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, nebūtina, kad sumažėtų prekybos apimtis. Pakanka, kad valstybių narių tarpusavio prekybos modelyje galėtų atsirastų reikšmingas pokytis. Neatsižvelgiant į tai, daugeliu atvejų, kai tai yra susiję su viena valstybe nare, tariamų apribojimų pobūdis, visų pirma jais sudaromos kliūtys įeiti į nacionalinę rinką, yra aiškus požymis, kad susitarimas arba veiksmas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Toliau pateikti pavyzdžiai neapima visų galimų atvejų. Jie tik iliustruoja atvejus, kai susitarimus, kurie apima tik vienos valstybės narės teritoriją, galima vertinti kaip galinčius paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

3.2.1.   Vieną valstybę narę apimantys karteliai

| 78. | Horizontalieji karteliai, apimantys visą valstybės narės teritoriją paprastai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Bendrijos teismai daugelyje bylų laikėsi nuomonės, kad susitarimais, apimančiais visą valstybės narės teritoriją, sudaromos kliūtys ekonominei integracijai, kurios siekiama Sutartimi, ir todėl tokie susitarimai vien dėl savo pobūdžio stiprina rinkų padalijimą nacionaliniu pagrindu (56). |
| --- | --- |

78.

Horizontalieji karteliai, apimantys visą valstybės narės teritoriją paprastai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Bendrijos teismai daugelyje bylų laikėsi nuomonės, kad susitarimais, apimančiais visą valstybės narės teritoriją, sudaromos kliūtys ekonominei integracijai, kurios siekiama Sutartimi, ir todėl tokie susitarimai vien dėl savo pobūdžio stiprina rinkų padalijimą nacionaliniu pagrindu (56).

| 79. | Tokiais susitarimais gali būti padalyta vidaus rinka dėl to, kad įmonės, dalyvaujančios karteliuose tik vienoje valstybėje narėje, paprastai turi imtis veiksmų, kad pašalintų konkurentus iš kitų valstybių narių (57). Jei įmonės nesiims veiksmų, o produktas, kuriam taikomas susitarimas, gali būti prekybos objektas (58), karteliui gali kelti grėsmę kitose valstybėse narėse esančių įmonių konkurencija. Paprastai tokie susitarimai vien dėl savo pobūdžio gali turėti reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, jeigu jie apima rinkos dalį, kuri yra būtina, kad toks kartelis būtų veiksmingas. |
| --- | --- |

79.

Tokiais susitarimais gali būti padalyta vidaus rinka dėl to, kad įmonės, dalyvaujančios karteliuose tik vienoje valstybėje narėje, paprastai turi imtis veiksmų, kad pašalintų konkurentus iš kitų valstybių narių (57). Jei įmonės nesiims veiksmų, o produktas, kuriam taikomas susitarimas, gali būti prekybos objektas (58), karteliui gali kelti grėsmę kitose valstybėse narėse esančių įmonių konkurencija. Paprastai tokie susitarimai vien dėl savo pobūdžio gali turėti reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, jeigu jie apima rinkos dalį, kuri yra būtina, kad toks kartelis būtų veiksmingas.

| 80. | Atsižvelgiant į tai, kad poveikio prekybai sąvoka apima potencialų poveikį, nėra svarbu, ar tokio veiksmo konkurentų iš kitų valstybių narių atžvilgiu bet kuriuo konkrečiu metu buvo faktiškai imtasi. Jei kartelio susitarimu nustatytos kainos yra panašios į kitose valstybėse narėse vyraujančias kainas, kartelio dalyviams gali nebūti skubaus poreikio imtis veiksmų konkurentų iš kitų valstybių narių atžvilgiu. Svarbu tai, ar yra tikėtina, kad jie tokių veiksmų imtųsi, jei rinkos sąlygos pasikeistų. Ši tikimybė priklauso nuo to, ar esama natūralių prekybos rinkoje kliūčių, ypač nuo to, ar atitinkamas produktas gali būti prekybos objektas. Pavyzdžiui, byloje dėl tam tikrų mažmeninės bankininkystės paslaugų (59) Teisingumo Teismas nusprendė, kad prekyba negalėjo būti reikšmingai paveikta, nes galimybės prekiauti atitinkamais konkrečiais produktais buvo labai ribotos, taip pat tie produktai nebuvo svarbus veiksnys, lemiantis įmonių iš kitų valstybių narių pasirinkimą, ar įsisteigti atitinkamoje valstybėje narėje, ar ne (60). |
| --- | --- |

80.

Atsižvelgiant į tai, kad poveikio prekybai sąvoka apima potencialų poveikį, nėra svarbu, ar tokio veiksmo konkurentų iš kitų valstybių narių atžvilgiu bet kuriuo konkrečiu metu buvo faktiškai imtasi. Jei kartelio susitarimu nustatytos kainos yra panašios į kitose valstybėse narėse vyraujančias kainas, kartelio dalyviams gali nebūti skubaus poreikio imtis veiksmų konkurentų iš kitų valstybių narių atžvilgiu. Svarbu tai, ar yra tikėtina, kad jie tokių veiksmų imtųsi, jei rinkos sąlygos pasikeistų. Ši tikimybė priklauso nuo to, ar esama natūralių prekybos rinkoje kliūčių, ypač nuo to, ar atitinkamas produktas gali būti prekybos objektas. Pavyzdžiui, byloje dėl tam tikrų mažmeninės bankininkystės paslaugų (59) Teisingumo Teismas nusprendė, kad prekyba negalėjo būti reikšmingai paveikta, nes galimybės prekiauti atitinkamais konkrečiais produktais buvo labai ribotos, taip pat tie produktai nebuvo svarbus veiksnys, lemiantis įmonių iš kitų valstybių narių pasirinkimą, ar įsisteigti atitinkamoje valstybėje narėje, ar ne (60).

| 81. | Mastas, kuriuo kartelio dalyviai stebi kainas ir konkurentus iš kitų valstybių narių, gali parodyti, kiek produktai, kuriuos apima kartelis, gali būti prekybos objektas. Stebėjimas reiškia, jog konkurencija ir konkurentai iš kitų valstybių narių yra suvokiami kaip galima grėsmė karteliui. Be to, jei yra įrodymų, kad kartelio dalyviai sąmoningai nustatė kainas, atsižvelgdami į kitose valstybėse narėse vyraujančias kainas (ribinių kainų nustatymas), tai rodo, kad atitinkami produktai gali būti prekybos objektas ir kad valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta. |
| --- | --- |

81.

Mastas, kuriuo kartelio dalyviai stebi kainas ir konkurentus iš kitų valstybių narių, gali parodyti, kiek produktai, kuriuos apima kartelis, gali būti prekybos objektas. Stebėjimas reiškia, jog konkurencija ir konkurentai iš kitų valstybių narių yra suvokiami kaip galima grėsmė karteliui. Be to, jei yra įrodymų, kad kartelio dalyviai sąmoningai nustatė kainas, atsižvelgdami į kitose valstybėse narėse vyraujančias kainas (ribinių kainų nustatymas), tai rodo, kad atitinkami produktai gali būti prekybos objektas ir kad valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta.

| 82. | Prekyba paprastai taip pat gali būti paveikta, kai nacionalinio kartelio dalyviai sušvelnina konkurentų iš kitų valstybių narių daromą konkurencinį spaudimą, arba priversdami juos prisijungti prie konkurenciją ribojančio susitarimo, arba jei į susitarimą neįtraukti konkurentai atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje (61). Tokiais atvejais susitarimu arba trukdoma tokiems konkurentams pasinaudoti turimu konkurenciniu pranašumu, arba didinamos jų išlaidos ir taip daromas neigiamas poveikis jų konkurencingumui ir pardavimo apimčiai. Abiem atvejais susitarimu sudaromos kliūtys konkurentų iš kitų valstybių narių veiklai atitinkamoje nacionalinėje rinkoje. Tas pats galioja ir tuo atveju, kai kartelio susitarimą, kuris apima vieną valstybę narę, sudaro įmonės, perparduodančios iš kitų valstybių narių importuotus produktus (62). |
| --- | --- |

82.

Prekyba paprastai taip pat gali būti paveikta, kai nacionalinio kartelio dalyviai sušvelnina konkurentų iš kitų valstybių narių daromą konkurencinį spaudimą, arba priversdami juos prisijungti prie konkurenciją ribojančio susitarimo, arba jei į susitarimą neįtraukti konkurentai atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje (61). Tokiais atvejais susitarimu arba trukdoma tokiems konkurentams pasinaudoti turimu konkurenciniu pranašumu, arba didinamos jų išlaidos ir taip daromas neigiamas poveikis jų konkurencingumui ir pardavimo apimčiai. Abiem atvejais susitarimu sudaromos kliūtys konkurentų iš kitų valstybių narių veiklai atitinkamoje nacionalinėje rinkoje. Tas pats galioja ir tuo atveju, kai kartelio susitarimą, kuris apima vieną valstybę narę, sudaro įmonės, perparduodančios iš kitų valstybių narių importuotus produktus (62).

3.2.2.   Vieną valstybę narę apimantys horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai

| 83. | Vieną valstybę narę apimantys horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai, visų pirma susitarimai dėl bendrųjų įmonių, neatliekančios visų savarankiško ūkio subjekto funkcijų (plg. 66 punktą), kurie nėra tiesiogiai susiję su importu ir eksportu, nepriskiriami tos rūšies susitarimams, kurie vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Todėl gali prireikti atidžiai įvertinti, ar konkretus susitarimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

83.

Vieną valstybę narę apimantys horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai, visų pirma susitarimai dėl bendrųjų įmonių, neatliekančios visų savarankiško ūkio subjekto funkcijų (plg. 66 punktą), kurie nėra tiesiogiai susiję su importu ir eksportu, nepriskiriami tos rūšies susitarimams, kurie vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Todėl gali prireikti atidžiai įvertinti, ar konkretus susitarimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

| 84. | Horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą visų pirma tada, kai jais sudaromos kliūtys įeiti į rinką. Taip gali būti tuo atveju, kai susitarimais nustatomi visam sektoriui taikomi standartizavimo ir sertifikavimo reikalavimai, dėl kurių arba yra pašalinamos įmonės iš kitų valstybių narių, arba kuriuos yra lengviau patenkinti įmonėms iš atitinkamos valstybės narės, nes tie reikalavimai yra pagrįsti nacionalinėmis taisyklėmis ir tradicijomis. Tokiomis aplinkybėmis susitarimai apsunkina įmonių iš kitų valstybių narių įėjimą į nacionalinę rinką. |
| --- | --- |

84.

Horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą visų pirma tada, kai jais sudaromos kliūtys įeiti į rinką. Taip gali būti tuo atveju, kai susitarimais nustatomi visam sektoriui taikomi standartizavimo ir sertifikavimo reikalavimai, dėl kurių arba yra pašalinamos įmonės iš kitų valstybių narių, arba kuriuos yra lengviau patenkinti įmonėms iš atitinkamos valstybės narės, nes tie reikalavimai yra pagrįsti nacionalinėmis taisyklėmis ir tradicijomis. Tokiomis aplinkybėmis susitarimai apsunkina įmonių iš kitų valstybių narių įėjimą į nacionalinę rinką.

| 85. | Prekyba taip pat gali būti paveikta, kai dėl bendrosios įmonės įmonės iš kitų valstybių narių yra atskiriamos nuo svarbaus platinimo kanalo arba paklausos šaltinio. Jei, pavyzdžiui, du ar daugiau platintojų, įsisteigusių toje pačioje valstybėje narėje ir turinčių didelę atitinkamų produktų importo dalį, įsteigia bendrąją pirkimo įmonę ir joje sutelkia to produkto pirkimą, dėl platinimo kanalų skaičiaus sumažėjimo tiekėjai iš kitų valstybių narių turi mažiau galimybių įeiti į atitinkamą nacionalinę rinką. Todėl prekyba gali būti paveikta (63). Prekyba taip pat gali būti paveikta, jei įmonės, anksčiau importavusios konkretų produktą, įsteigia bendrąją įmonę, kuriai patikima to paties produkto gamyba. Tokiu atveju dėl susitarimo atsiranda pokyčių valstybių narių tarpusavio prekybos modelyje, palyginti su padėtimi, buvusia iki susitarimo. |
| --- | --- |

85.

Prekyba taip pat gali būti paveikta, kai dėl bendrosios įmonės įmonės iš kitų valstybių narių yra atskiriamos nuo svarbaus platinimo kanalo arba paklausos šaltinio. Jei, pavyzdžiui, du ar daugiau platintojų, įsisteigusių toje pačioje valstybėje narėje ir turinčių didelę atitinkamų produktų importo dalį, įsteigia bendrąją pirkimo įmonę ir joje sutelkia to produkto pirkimą, dėl platinimo kanalų skaičiaus sumažėjimo tiekėjai iš kitų valstybių narių turi mažiau galimybių įeiti į atitinkamą nacionalinę rinką. Todėl prekyba gali būti paveikta (63). Prekyba taip pat gali būti paveikta, jei įmonės, anksčiau importavusios konkretų produktą, įsteigia bendrąją įmonę, kuriai patikima to paties produkto gamyba. Tokiu atveju dėl susitarimo atsiranda pokyčių valstybių narių tarpusavio prekybos modelyje, palyginti su padėtimi, buvusia iki susitarimo.

3.2.3.   Vieną valstybę narę apimantys vertikalieji susitarimai

| 86. | Vertikalieji susitarimai, apimantys visą valstybės narės teritoriją, gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos modelį visų pirma tada, kai jie apsunkina įmonių iš kitų valstybių narių įėjimą į atitinkamą nacionalinę rinką arba šiems vykdant eksportą, arba įsisteigiant (kliūčių įeiti į rinką sudarymas). Jei vertikaliaisiais susitarimais sudaromos kliūtys įeiti į rinką, tokie susitarimai prisideda prie rinkų padalijimo nacionaliniu pagrindu ir taip sudaro kliūtis ekonominei integracijai, kurios siekiama Sutartimi (64). |
| --- | --- |

86.

Vertikalieji susitarimai, apimantys visą valstybės narės teritoriją, gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos modelį visų pirma tada, kai jie apsunkina įmonių iš kitų valstybių narių įėjimą į atitinkamą nacionalinę rinką arba šiems vykdant eksportą, arba įsisteigiant (kliūčių įeiti į rinką sudarymas). Jei vertikaliaisiais susitarimais sudaromos kliūtys įeiti į rinką, tokie susitarimai prisideda prie rinkų padalijimo nacionaliniu pagrindu ir taip sudaro kliūtis ekonominei integracijai, kurios siekiama Sutartimi (64).

| 87. | Kliūtys įeiti į rinką gali būti sudarytos, pavyzdžiui, tada, kai tiekėjai nustato pirkėjams išimtinio pirkimo įpareigojimus (65). Delimitis
   (66) byloje, susijusioje su aludario ir patalpų, kuriose buvo vartojamas alus, savininkų tarpusavio susitarimais, kuriais patalpų savininkai įsipareigojo pirkti alų vien tik iš šio aludario, Teisingumo Teismas apibrėžė kliūčių įeiti į rinką sudarymą kaip realių ir konkrečių galimybių įeiti į rinką nebuvimą dėl atitinkamų susitarimų. Susitarimais paprastai sudaroma reikšmingų kliūčių įeiti į rinką, kai jie apima didelę rinkos dalį. Užimama rinkos dalis ir rinkos aprėptis šiuo atveju gali būti aiškus požymis. Atliekant vertinimą reikia atsižvelgti ne tik į konkretų susitarimą arba susitarimų tinklą, bet ir į kitus panašų poveikį turinčius lygiagrečius susitarimų tinklus (67). |
| --- | --- |

87.

Kliūtys įeiti į rinką gali būti sudarytos, pavyzdžiui, tada, kai tiekėjai nustato pirkėjams išimtinio pirkimo įpareigojimus (65). Delimitis
   (66) byloje, susijusioje su aludario ir patalpų, kuriose buvo vartojamas alus, savininkų tarpusavio susitarimais, kuriais patalpų savininkai įsipareigojo pirkti alų vien tik iš šio aludario, Teisingumo Teismas apibrėžė kliūčių įeiti į rinką sudarymą kaip realių ir konkrečių galimybių įeiti į rinką nebuvimą dėl atitinkamų susitarimų. Susitarimais paprastai sudaroma reikšmingų kliūčių įeiti į rinką, kai jie apima didelę rinkos dalį. Užimama rinkos dalis ir rinkos aprėptis šiuo atveju gali būti aiškus požymis. Atliekant vertinimą reikia atsižvelgti ne tik į konkretų susitarimą arba susitarimų tinklą, bet ir į kitus panašų poveikį turinčius lygiagrečius susitarimų tinklus (67).

| 88. | Visą valstybę narę apimantys vertikalieji susitarimai, susiję su produktais, kurie gali būti prekybos objektas, taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, net jei jais nesudaroma tiesioginių prekybos kliūčių. Susitarimai, pagal kuriuos įmonės palaiko perpardavimo kainas (PKP), gali daryti tiesioginį poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, nes dėl jų padidėja importas iš kitų valstybių narių ir sumažėja eksportas iš atitinkamos valstybės narės (68). Susitarimai, apimantys PKP, gali paveikti prekybos modelį beveik taip pat kaip ir horizontalieji karteliai. Jei dėl PKP atsiradusi kaina viršija kitose valstybėse narėse vyraujančią kainą, tokia kaina gali būti išlaikoma tik tada, kai galima kontroliuoti importą iš kitų valstybių narių. |
| --- | --- |

88.

Visą valstybę narę apimantys vertikalieji susitarimai, susiję su produktais, kurie gali būti prekybos objektas, taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, net jei jais nesudaroma tiesioginių prekybos kliūčių. Susitarimai, pagal kuriuos įmonės palaiko perpardavimo kainas (PKP), gali daryti tiesioginį poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, nes dėl jų padidėja importas iš kitų valstybių narių ir sumažėja eksportas iš atitinkamos valstybės narės (68). Susitarimai, apimantys PKP, gali paveikti prekybos modelį beveik taip pat kaip ir horizontalieji karteliai. Jei dėl PKP atsiradusi kaina viršija kitose valstybėse narėse vyraujančią kainą, tokia kaina gali būti išlaikoma tik tada, kai galima kontroliuoti importą iš kitų valstybių narių.

3.2.4.   Tik dalį valstybės narės teritorijos apimantys susitarimai

| 89. | Kokybiniu požiūriu tik dalį valstybės narės teritorijos apimančių susitarimų vertinimas yra toks pat kaip ir susitarimų, apimančių visą valstybės narės teritoriją. Tai reiškia, kad turi būti atliekama 2 skirsnyje aprašyta analizė. Tačiau, vertinant reikšmingumą, šių dviejų rūšių susitarimus būtina atskirti, nes reikia atsižvelgti į tai, kad susitarimas apima tik dalį valstybės narės teritorijos. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokia nacionalinės teritorijos dalis yra imli prekybai. Jei, pavyzdžiui, dėl transporto išlaidų arba įrangos eksploatavimo masto vienos valstybės narės įmonėms tampa ekonomiškai nenaudinga aptarnauti visą kitos valstybės narės teritoriją, prekyba gali būti paveikta, jei susitarimu sudaromos kliūtys įeiti į prekybai imlią valstybės narės teritorijos dalį, jei ši dalis nėra nereikšminga (69). |
| --- | --- |

89.

Kokybiniu požiūriu tik dalį valstybės narės teritorijos apimančių susitarimų vertinimas yra toks pat kaip ir susitarimų, apimančių visą valstybės narės teritoriją. Tai reiškia, kad turi būti atliekama 2 skirsnyje aprašyta analizė. Tačiau, vertinant reikšmingumą, šių dviejų rūšių susitarimus būtina atskirti, nes reikia atsižvelgti į tai, kad susitarimas apima tik dalį valstybės narės teritorijos. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokia nacionalinės teritorijos dalis yra imli prekybai. Jei, pavyzdžiui, dėl transporto išlaidų arba įrangos eksploatavimo masto vienos valstybės narės įmonėms tampa ekonomiškai nenaudinga aptarnauti visą kitos valstybės narės teritoriją, prekyba gali būti paveikta, jei susitarimu sudaromos kliūtys įeiti į prekybai imlią valstybės narės teritorijos dalį, jei ši dalis nėra nereikšminga (69).

| 90. | Jei susitarimu sudaromos kliūtys įeiti į regioninę rinką, tam, kad prekyba būtų reikšmingai paveikta, paveikta pardavimo apimtis turi būti reikšminga, palyginti su visa susijusių produktų atitinkamoje valstybėje narėje pardavimo apimtimi. Toks vertinimas negali būti pagrįstas vien tik geografine aprėptimi. Taip pat reikia gana ribotai atsižvelgti į susitarimo šalių rinkos dalis. Net jei šalys turi didelę rinkos dalį tinkamai apibrėžtoje regioninėje rinkoje, šios rinkos dydis, vertinant pagal apimtį, vis tiek gali būti nereikšmingas, palyginti su visa produktų pardavimo apimtimi atitinkamoje valstybėje narėje. Todėl tai, ar susitarimas gali (reikšmingai) paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, apskritai geriausiai rodo pagal apimtį įvertinta nacionalinės rinkos dalis, į kurią sudarytos kliūtys įeiti. Taigi susitarimai, apimantys teritorijas, kuriose yra didelė paklausos koncentracija, turės daug didesnę reikšmę nei susitarimai, apimantys teritorijas, kuriose paklausos koncentracija yra mažesnė. Tam, kad susitarimui būtų taikoma Bendrijos jurisdikcija, nacionalinės rinkos dalis, į kurią sudarytos kliūtys įeiti, turi būti didelė. |
| --- | --- |

90.

Jei susitarimu sudaromos kliūtys įeiti į regioninę rinką, tam, kad prekyba būtų reikšmingai paveikta, paveikta pardavimo apimtis turi būti reikšminga, palyginti su visa susijusių produktų atitinkamoje valstybėje narėje pardavimo apimtimi. Toks vertinimas negali būti pagrįstas vien tik geografine aprėptimi. Taip pat reikia gana ribotai atsižvelgti į susitarimo šalių rinkos dalis. Net jei šalys turi didelę rinkos dalį tinkamai apibrėžtoje regioninėje rinkoje, šios rinkos dydis, vertinant pagal apimtį, vis tiek gali būti nereikšmingas, palyginti su visa produktų pardavimo apimtimi atitinkamoje valstybėje narėje. Todėl tai, ar susitarimas gali (reikšmingai) paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, apskritai geriausiai rodo pagal apimtį įvertinta nacionalinės rinkos dalis, į kurią sudarytos kliūtys įeiti. Taigi susitarimai, apimantys teritorijas, kuriose yra didelė paklausos koncentracija, turės daug didesnę reikšmę nei susitarimai, apimantys teritorijas, kuriose paklausos koncentracija yra mažesnė. Tam, kad susitarimui būtų taikoma Bendrijos jurisdikcija, nacionalinės rinkos dalis, į kurią sudarytos kliūtys įeiti, turi būti didelė.

| 91. | Vietinio pobūdžio susitarimai patys savaime negali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. Taip yra net ir tada, kai vietinė rinka yra pasienio regione. Vis dėlto, jei nacionalinės rinkos dalis, į kurią sudarytos kliūtys įeiti, yra didelė, prekyba gali būti paveikta net ir tuo atveju, kai atitinkama rinka nėra pasienio regione. |
| --- | --- |

91.

Vietinio pobūdžio susitarimai patys savaime negali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. Taip yra net ir tada, kai vietinė rinka yra pasienio regione. Vis dėlto, jei nacionalinės rinkos dalis, į kurią sudarytos kliūtys įeiti, yra didelė, prekyba gali būti paveikta net ir tuo atveju, kai atitinkama rinka nėra pasienio regione.

| 92. | Daugiau paaiškinimų dėl šiai rūšiai priskiriamų atvejų galima rasti teismų praktikoje, susijusioje su 82 straipsnyje vartojama didelės bendrosios rinkos dalies sąvoka (70). Pavyzdžiui, susitarimus, kuriais konkurentams iš kitų valstybių narių sudaromos kliūtys įeiti į dalį valstybės narės teritorijos, kai ta dalis sudaro didelę bendrosios rinkos dalį, reikėtų vertinti kaip darančius reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

92.

Daugiau paaiškinimų dėl šiai rūšiai priskiriamų atvejų galima rasti teismų praktikoje, susijusioje su 82 straipsnyje vartojama didelės bendrosios rinkos dalies sąvoka (70). Pavyzdžiui, susitarimus, kuriais konkurentams iš kitų valstybių narių sudaromos kliūtys įeiti į dalį valstybės narės teritorijos, kai ta dalis sudaro didelę bendrosios rinkos dalį, reikėtų vertinti kaip darančius reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

3.2.5.   Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi vienoje valstybėje narėje

| 93. | Kai įmonė, kuri užima dominuojančią padėtį visoje valstybės narės teritorijoje, imasi antikonkurencinio piktnaudžiavimo veiksmų, paprastai valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta. Toks piktnaudžiavimas paprastai apsunkina konkurentų iš kitų valstybių narių įėjimą į rinką ir tokiais atvejais gali būti paveiktas prekybos modelis (71). Pavyzdžiui, Michelin
   (72) byloje Teisingumo Teismas nusprendė, kad lojalumo nuolaidų sistema sudarė kliūtis konkurentams iš kitų valstybių narių įeiti į rinką, todėl buvo paveikta valstybių narių tarpusavio prekyba, kaip nurodyta 82 straipsnyje. Rennet
   (73) byloje Teismas panašiai nusprendė, kad tokiais piktnaudžiavimo veiksmais, kai klientams buvo nustatytas išimtinio pirkimo įpareigojimas, buvo sudaryta kliūčių pateikti rinkai produktų iš kitų valstybių narių. |
| --- | --- |

93.

Kai įmonė, kuri užima dominuojančią padėtį visoje valstybės narės teritorijoje, imasi antikonkurencinio piktnaudžiavimo veiksmų, paprastai valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta. Toks piktnaudžiavimas paprastai apsunkina konkurentų iš kitų valstybių narių įėjimą į rinką ir tokiais atvejais gali būti paveiktas prekybos modelis (71). Pavyzdžiui, Michelin
   (72) byloje Teisingumo Teismas nusprendė, kad lojalumo nuolaidų sistema sudarė kliūtis konkurentams iš kitų valstybių narių įeiti į rinką, todėl buvo paveikta valstybių narių tarpusavio prekyba, kaip nurodyta 82 straipsnyje. Rennet
   (73) byloje Teismas panašiai nusprendė, kad tokiais piktnaudžiavimo veiksmais, kai klientams buvo nustatytas išimtinio pirkimo įpareigojimas, buvo sudaryta kliūčių pateikti rinkai produktų iš kitų valstybių narių.

| 94. | Antikonkurencinis piktnaudžiavimas, kuriuo paveikiama konkurencinė rinkos struktūra valstybėje narėje, pavyzdžiui, pašalinant konkurentą arba grasinant jį pašalinti, taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Kai įmonė, kuriai gresia būti pašalintai iš rinkos, veikia tik vienoje valstybėje narėje, piktnaudžiavimas valstybių narių tarpusavio prekybos paprastai nepaveiks. Vis dėlto valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta, kai įmonė, kuriai gresia būti pašalintai iš rinkos, eksportuoja produktus į kitas valstybes nares arba tuos produktus iš jų importuoja (74) ir kai tokia įmonė taip pat veikia kitose valstybėse narėse (75). Poveikis prekybai gali atsirasti dėl atgrasomojo piktnaudžiavimo poveikio kitiems konkurentams. Jei dėl pasikartojančių dominuojančios įmonės veiksmų susidaro bendra nuomonė, kad ta įmonė imasi antikonkurencinių veiksmų konkurentų, kurie stengiasi tiesiogiai konkuruoti, atžvilgiu, tikėtina, kad konkurentai iš kitų valstybių narių konkuruos ne taip agresyviai, o dėl to gali būti paveikta prekyba, net jei dėl tokio elgesio nukenčia ne kitos valstybės narės įmonė. |
| --- | --- |

94.

Antikonkurencinis piktnaudžiavimas, kuriuo paveikiama konkurencinė rinkos struktūra valstybėje narėje, pavyzdžiui, pašalinant konkurentą arba grasinant jį pašalinti, taip pat gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Kai įmonė, kuriai gresia būti pašalintai iš rinkos, veikia tik vienoje valstybėje narėje, piktnaudžiavimas valstybių narių tarpusavio prekybos paprastai nepaveiks. Vis dėlto valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta, kai įmonė, kuriai gresia būti pašalintai iš rinkos, eksportuoja produktus į kitas valstybes nares arba tuos produktus iš jų importuoja (74) ir kai tokia įmonė taip pat veikia kitose valstybėse narėse (75). Poveikis prekybai gali atsirasti dėl atgrasomojo piktnaudžiavimo poveikio kitiems konkurentams. Jei dėl pasikartojančių dominuojančios įmonės veiksmų susidaro bendra nuomonė, kad ta įmonė imasi antikonkurencinių veiksmų konkurentų, kurie stengiasi tiesiogiai konkuruoti, atžvilgiu, tikėtina, kad konkurentai iš kitų valstybių narių konkuruos ne taip agresyviai, o dėl to gali būti paveikta prekyba, net jei dėl tokio elgesio nukenčia ne kitos valstybės narės įmonė.

| 95. | Išnaudotojiško piktnaudžiavimo, tokio kaip kainų diskriminacija ir per didelių kainų nustatymas, atveju situacija gali būti sudėtingesnė. Kainų diskriminacija šalies vidaus klientų atžvilgiu paprastai nepaveiks valstybių narių tarpusavio prekybos. Tačiau valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta, jei pirkėjai užsiima eksportu ir dėl diskriminacinių kainų nustatymo jie atsiduria mažiau palankioje padėtyje arba jei tokia praktika naudojama siekiant užkirsti kelią importui (76). Tokia praktika, kai klientams, kurie, labiausiai tikėtina, importuos produktus iš kitų valstybių narių, siūlomos mažesnės kainos, gali apsunkinti konkurentų iš kitų valstybių narių įėjimą į rinką. Tokiais atvejais valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta. |
| --- | --- |

95.

Išnaudotojiško piktnaudžiavimo, tokio kaip kainų diskriminacija ir per didelių kainų nustatymas, atveju situacija gali būti sudėtingesnė. Kainų diskriminacija šalies vidaus klientų atžvilgiu paprastai nepaveiks valstybių narių tarpusavio prekybos. Tačiau valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta, jei pirkėjai užsiima eksportu ir dėl diskriminacinių kainų nustatymo jie atsiduria mažiau palankioje padėtyje arba jei tokia praktika naudojama siekiant užkirsti kelią importui (76). Tokia praktika, kai klientams, kurie, labiausiai tikėtina, importuos produktus iš kitų valstybių narių, siūlomos mažesnės kainos, gali apsunkinti konkurentų iš kitų valstybių narių įėjimą į rinką. Tokiais atvejais valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta.

| 96. | Tol, kol įmonė užima dominuojančią padėtį visoje valstybės narės teritorijoje, paprastai yra nesvarbu, ar konkretūs piktnaudžiavimo veiksmai, kurių imasi dominuojanti įmonė, apima tik dalį valstybės narės teritorijos, ar tie veiksmai daro poveikį ir tam tikriems pirkėjams visoje valstybės narės teritorijoje. Dominuojanti įmonė gali reikšmingai apsunkinti prekybą vykdydama piktnaudžiavimo veiksmus tose teritorijose arba tų klientų, kuriuos, labiausiai tikėtina, bando pasiekti konkurentai iš kitų valstybių narių, atžvilgiu. Pavyzdžiui, gali būti, kad tam tikras platinimo kanalas yra ypač svarbus norint pasiekti įvairių kategorijų klientus. Sudarant kliūtis prieiti prie tokių kanalų gali būti daromas reikšmingas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Vertinant reikšmingumą taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad vien dėl pačios dominuojančios įmonės, veikiančios visoje valstybės narės teritorijoje, buvimo gali būti apsunkintas įėjimas į rinką. Todėl bet kokį piktnaudžiavimą, apsunkinantį įėjimą į nacionalinę rinką, reikėtų laikyti galinčiu reikšmingai paveikti prekybą. Jei įmonė užima dominuojančią padėtį rinkoje ir vykdo antikonkurencinio pobūdžio veiksmus, toks piktnaudžiavimas paprastai vien dėl savo pobūdžio daro reikšmingą poveikį prekybai. Vis dėlto, jei piktnaudžiavimas yra tik vietinio pobūdžio arba yra susijęs tik su nedidele dominuojančios įmonės pardavimo dalimi atitinkamoje valstybėje narėje, prekyba neturėtų būti laikoma reikšmingai paveikta. |
| --- | --- |

96.

Tol, kol įmonė užima dominuojančią padėtį visoje valstybės narės teritorijoje, paprastai yra nesvarbu, ar konkretūs piktnaudžiavimo veiksmai, kurių imasi dominuojanti įmonė, apima tik dalį valstybės narės teritorijos, ar tie veiksmai daro poveikį ir tam tikriems pirkėjams visoje valstybės narės teritorijoje. Dominuojanti įmonė gali reikšmingai apsunkinti prekybą vykdydama piktnaudžiavimo veiksmus tose teritorijose arba tų klientų, kuriuos, labiausiai tikėtina, bando pasiekti konkurentai iš kitų valstybių narių, atžvilgiu. Pavyzdžiui, gali būti, kad tam tikras platinimo kanalas yra ypač svarbus norint pasiekti įvairių kategorijų klientus. Sudarant kliūtis prieiti prie tokių kanalų gali būti daromas reikšmingas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Vertinant reikšmingumą taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad vien dėl pačios dominuojančios įmonės, veikiančios visoje valstybės narės teritorijoje, buvimo gali būti apsunkintas įėjimas į rinką. Todėl bet kokį piktnaudžiavimą, apsunkinantį įėjimą į nacionalinę rinką, reikėtų laikyti galinčiu reikšmingai paveikti prekybą. Jei įmonė užima dominuojančią padėtį rinkoje ir vykdo antikonkurencinio pobūdžio veiksmus, toks piktnaudžiavimas paprastai vien dėl savo pobūdžio daro reikšmingą poveikį prekybai. Vis dėlto, jei piktnaudžiavimas yra tik vietinio pobūdžio arba yra susijęs tik su nedidele dominuojančios įmonės pardavimo dalimi atitinkamoje valstybėje narėje, prekyba neturėtų būti laikoma reikšmingai paveikta.

3.2.6.   Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi dalyje valstybės narės teritorijos

| 97. | Jei įmonė užima dominuojančią padėtį tik dalyje valstybės narės teritorijos, kaip ir susitarimų atveju, galima vadovautis paaiškinimais, susijusiais su 82 straipsnio sąlyga, kad įmonė turi užimti dominuojančią padėtį didelėje bendrosios rinkos dalyje. Jei įmonė užima dominuojančią padėtį valstybės narės teritorijos dalyje, kuri sudaro didelę bendrosios rinkos dalį, ir piktnaudžiavimas apsunkina konkurentų iš kitų valstybių narių įėjimą į rinką, kurioje įmonė dominuoja, paprastai laikoma, kad valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti reikšmingai paveikta. |
| --- | --- |

97.

Jei įmonė užima dominuojančią padėtį tik dalyje valstybės narės teritorijos, kaip ir susitarimų atveju, galima vadovautis paaiškinimais, susijusiais su 82 straipsnio sąlyga, kad įmonė turi užimti dominuojančią padėtį didelėje bendrosios rinkos dalyje. Jei įmonė užima dominuojančią padėtį valstybės narės teritorijos dalyje, kuri sudaro didelę bendrosios rinkos dalį, ir piktnaudžiavimas apsunkina konkurentų iš kitų valstybių narių įėjimą į rinką, kurioje įmonė dominuoja, paprastai laikoma, kad valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti reikšmingai paveikta.

| 98. | Taikant šį kriterijų, ypač reikia atsižvelgti į atitinkamos rinkos dydį, įvertintą pagal apimtį. Valstybės narės regionai ir net valstybėje narėje esantis uostas arba oro uostas, priklausomai nuo jo svarbos, gali sudaryti didelę bendrosios rinkos dalį (77). Pastaruoju atveju reikia atsižvelgti į tai, ar konkreti infrastruktūra yra naudojama tarpvalstybinėms paslaugoms teikti ir, jei taip, kokiu mastu. Jei tokios infrastruktūros, kaip antai oro uostai ir uostai, yra svarbios teikiant tarpvalstybines paslaugas, valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta. |
| --- | --- |

98.

Taikant šį kriterijų, ypač reikia atsižvelgti į atitinkamos rinkos dydį, įvertintą pagal apimtį. Valstybės narės regionai ir net valstybėje narėje esantis uostas arba oro uostas, priklausomai nuo jo svarbos, gali sudaryti didelę bendrosios rinkos dalį (77). Pastaruoju atveju reikia atsižvelgti į tai, ar konkreti infrastruktūra yra naudojama tarpvalstybinėms paslaugoms teikti ir, jei taip, kokiu mastu. Jei tokios infrastruktūros, kaip antai oro uostai ir uostai, yra svarbios teikiant tarpvalstybines paslaugas, valstybių narių tarpusavio prekyba gali būti paveikta.

| 99. | Kaip ir dominavimo, apimančio visą valstybę narę, atveju (plg. 95 punktą), prekyba negali būti laikoma reikšmingai paveikta, jei piktnaudžiavimas yra tik vietinio pobūdžio arba yra susijęs tik su nedidele dominuojančios įmonės pardavimo dalimi. |
| --- | --- |

99.

Kaip ir dominavimo, apimančio visą valstybę narę, atveju (plg. 95 punktą), prekyba negali būti laikoma reikšmingai paveikta, jei piktnaudžiavimas yra tik vietinio pobūdžio arba yra susijęs tik su nedidele dominuojančios įmonės pardavimo dalimi.

3.3.   Susitarimai ir piktnaudžiavimo veiksmai, apimantys importą ir eksportą su trečiosiose šalyse esančiomis įmonėmis, taip pat susitarimai ir veiksmai, kuriuose dalyvauja trečiosiose šalyse esančios įmonės

3.3.1.   Bendrosios pastabos

| 100. | 81 ir 82 straipsniai taikomi susitarimams ir veiksmams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, net jei viena ar daugiau šalių yra už Bendrijos ribų (78). 81 ir 82 straipsniai yra taikomi nepriklausomai nuo to, kur yra įsisteigusios įmonės arba kur buvo sudarytas susitarimas, jeigu toks susitarimas yra įgyvendinamas ar veiksmas yra vykdomas Bendrijoje (79) arba daro poveikį Bendrijoje (80). 81 ir 82 straipsniai taip pat gali būti taikomi susitarimams ir veiksmams, kurie apima trečiąsias šalis, jeigu jie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. 2 skirsnyje aprašytas bendrasis principas, pagal kurį susitarimas arba veiksmas turi daryti tiesioginį arba netiesioginį, faktinį arba potencialų reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui, taip pat yra taikomas susitarimams ir piktnaudžiavimo veiksmams, kuriuose dalyvauja įmonės, esančios trečiosiose šalyse, arba kurie yra susiję su importu arba eksportu į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

100.

81 ir 82 straipsniai taikomi susitarimams ir veiksmams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, net jei viena ar daugiau šalių yra už Bendrijos ribų (78). 81 ir 82 straipsniai yra taikomi nepriklausomai nuo to, kur yra įsisteigusios įmonės arba kur buvo sudarytas susitarimas, jeigu toks susitarimas yra įgyvendinamas ar veiksmas yra vykdomas Bendrijoje (79) arba daro poveikį Bendrijoje (80). 81 ir 82 straipsniai taip pat gali būti taikomi susitarimams ir veiksmams, kurie apima trečiąsias šalis, jeigu jie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. 2 skirsnyje aprašytas bendrasis principas, pagal kurį susitarimas arba veiksmas turi daryti tiesioginį arba netiesioginį, faktinį arba potencialų reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybos modeliui, taip pat yra taikomas susitarimams ir piktnaudžiavimo veiksmams, kuriuose dalyvauja įmonės, esančios trečiosiose šalyse, arba kurie yra susiję su importu arba eksportu į trečiąsias šalis.

| 101. | Siekiant nustatyti Bendrijos jurisdikcijos taikymą, pakanka, kad susitarimas arba veiksmas, kuris yra susijęs su trečiosiomis šalimis arba kuriame dalyvauja įmonės, esančios trečiosiose šalyse, galėtų paveikti tarpvalstybinę ekonominę veiklą Bendrijoje. Importas į vieną valstybę narę gali daryti tokio pobūdžio poveikį. Importas gali paveikti konkurencijos sąlygas importuojančioje valstybėje narėje, o tai gali turėti poveikį konkuruojančių produktų eksportui į kitas valstybes nares ir tokių produktų importui iš jų. Kitaip tariant, dėl susitarimo arba veiksmo atsiradęs importas iš trečiųjų šalių gali iškraipyti valstybių narių tarpusavio prekybą ir taip paveikti prekybos modelį. |
| --- | --- |

101.

Siekiant nustatyti Bendrijos jurisdikcijos taikymą, pakanka, kad susitarimas arba veiksmas, kuris yra susijęs su trečiosiomis šalimis arba kuriame dalyvauja įmonės, esančios trečiosiose šalyse, galėtų paveikti tarpvalstybinę ekonominę veiklą Bendrijoje. Importas į vieną valstybę narę gali daryti tokio pobūdžio poveikį. Importas gali paveikti konkurencijos sąlygas importuojančioje valstybėje narėje, o tai gali turėti poveikį konkuruojančių produktų eksportui į kitas valstybes nares ir tokių produktų importui iš jų. Kitaip tariant, dėl susitarimo arba veiksmo atsiradęs importas iš trečiųjų šalių gali iškraipyti valstybių narių tarpusavio prekybą ir taip paveikti prekybos modelį.

| 102. | Taikant poveikio prekybai kriterijų pirmiau minėtiems susitarimams ir veiksmams, svarbu įvertinti, inter alia, koks yra susitarimo arba veiksmo tikslas, apie kurį galima spręsti iš susitarimo turinio arba pagrindinio dalyvaujančių įmonių ketinimo (81). |
| --- | --- |

102.

Taikant poveikio prekybai kriterijų pirmiau minėtiems susitarimams ir veiksmams, svarbu įvertinti, inter alia, koks yra susitarimo arba veiksmo tikslas, apie kurį galima spręsti iš susitarimo turinio arba pagrindinio dalyvaujančių įmonių ketinimo (81).

| 103. | Kai susitarimo tikslas yra riboti konkurenciją Bendrijoje, reikalaujamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai nustatyti yra lengviau nei tuo atveju, kai tikslas yra daugiausia reguliuoti konkurenciją už Bendrijos ribų. Iš tiesų, pirmuoju atveju susitarimas arba veiksmas daro tiesioginį poveikį konkurencijai Bendrijoje ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Tokie susitarimai ir veiksmai, kurie gali būti susiję tiek su importu, tiek su eksportu, paprastai vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

103.

Kai susitarimo tikslas yra riboti konkurenciją Bendrijoje, reikalaujamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai nustatyti yra lengviau nei tuo atveju, kai tikslas yra daugiausia reguliuoti konkurenciją už Bendrijos ribų. Iš tiesų, pirmuoju atveju susitarimas arba veiksmas daro tiesioginį poveikį konkurencijai Bendrijoje ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Tokie susitarimai ir veiksmai, kurie gali būti susiję tiek su importu, tiek su eksportu, paprastai vien dėl savo pobūdžio gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

3.3.2.   Susitarimai, kurių tikslas yra riboti konkurenciją Bendrijoje

| 104. | Importo atveju į šią kategoriją patenka susitarimai, kurie sukelia vidaus rinkos izoliaciją (82). Tai, pavyzdžiui, yra tokie susitarimai, kuriais Bendrijos ir trečiųjų šalių konkurentai pasidalija rinkas, pavyzdžiui, susitaria neprekiauti vienas kito vidaus rinkose, arba sudaro abipusio (išimtinio) platinimo susitarimus (83). |
| --- | --- |

104.

Importo atveju į šią kategoriją patenka susitarimai, kurie sukelia vidaus rinkos izoliaciją (82). Tai, pavyzdžiui, yra tokie susitarimai, kuriais Bendrijos ir trečiųjų šalių konkurentai pasidalija rinkas, pavyzdžiui, susitaria neprekiauti vienas kito vidaus rinkose, arba sudaro abipusio (išimtinio) platinimo susitarimus (83).

| 105. | Eksporto atveju į šią kategoriją patenka atvejai, kai įmonės, konkuruojančios dviejose arba daugiau valstybių narių, susitaria eksportuoti tam tikrus (perteklinius) kiekius į trečiąsias šalis, siekdamos koordinuoti savo rinkos elgesį Bendrijoje. Dėl tokių eksporto susitarimų sumažėja kainų konkurencija, nes ribojama gamyba Bendrijoje ir taip paveikiama valstybių narių tarpusavio prekyba. Jei tokio eksporto susitarimo nebūtų, šie kiekiai galėtų būti parduodami Bendrijoje (84). |
| --- | --- |

105.

Eksporto atveju į šią kategoriją patenka atvejai, kai įmonės, konkuruojančios dviejose arba daugiau valstybių narių, susitaria eksportuoti tam tikrus (perteklinius) kiekius į trečiąsias šalis, siekdamos koordinuoti savo rinkos elgesį Bendrijoje. Dėl tokių eksporto susitarimų sumažėja kainų konkurencija, nes ribojama gamyba Bendrijoje ir taip paveikiama valstybių narių tarpusavio prekyba. Jei tokio eksporto susitarimo nebūtų, šie kiekiai galėtų būti parduodami Bendrijoje (84).

3.3.3.   Kiti susitarimai

| 106. | Susitarimų ir veiksmų, kurių tikslas nėra riboti konkurenciją Bendrijoje, atveju paprastai reikia atlikti išsamesnę analizę, siekiant nustatyti, ar gali būti paveikta tarpvalstybinė ekonominė veikla Bendrijoje, taigi ir valstybių narių tarpusavio prekybos modelis. |
| --- | --- |

106.

Susitarimų ir veiksmų, kurių tikslas nėra riboti konkurenciją Bendrijoje, atveju paprastai reikia atlikti išsamesnę analizę, siekiant nustatyti, ar gali būti paveikta tarpvalstybinė ekonominė veikla Bendrijoje, taigi ir valstybių narių tarpusavio prekybos modelis.

| 107. | Todėl šiuo atveju yra svarbu įvertinti susitarimo arba veiksmo poveikį klientams ir kitiems subjektams Bendrijoje, kurie priklauso nuo susitarimą sudariusių ar veiksmą vykdančių įmonių produktų (85). Compagnie maritime belge
   (86) byloje, susijusioje su laivybos bendrovių, veikiančių tarp Bendrijos ir Vakarų Afrikos uostų, tarpusavio susitarimais, buvo nuspręsta, kad susitarimai galėjo netiesiogiai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, dėl to, kad dėl jų pasikeitė Bendrijos uostų, kuriems taikomi susitarimai, pasiekiamumo zonos, ir dėl to, kad buvo padarytas poveikis kitų įmonių tose zonose vykdomai veiklai. Kalbant konkrečiau, susitarimai padarė poveikį įmonių, kurios buvo priklausomos nuo susitarimo šalių teikiamų transportavimo paslaugų, veiklai arba todėl, kad šių paslaugų reikėjo norint transportuoti trečiosiose šalyse įgytas arba ten parduodamas prekes, arba todėl, kad šios paslaugos buvo svarbi pačių uostų teikiamų paslaugų dalis. |
| --- | --- |

107.

Todėl šiuo atveju yra svarbu įvertinti susitarimo arba veiksmo poveikį klientams ir kitiems subjektams Bendrijoje, kurie priklauso nuo susitarimą sudariusių ar veiksmą vykdančių įmonių produktų (85). Compagnie maritime belge
   (86) byloje, susijusioje su laivybos bendrovių, veikiančių tarp Bendrijos ir Vakarų Afrikos uostų, tarpusavio susitarimais, buvo nuspręsta, kad susitarimai galėjo netiesiogiai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, dėl to, kad dėl jų pasikeitė Bendrijos uostų, kuriems taikomi susitarimai, pasiekiamumo zonos, ir dėl to, kad buvo padarytas poveikis kitų įmonių tose zonose vykdomai veiklai. Kalbant konkrečiau, susitarimai padarė poveikį įmonių, kurios buvo priklausomos nuo susitarimo šalių teikiamų transportavimo paslaugų, veiklai arba todėl, kad šių paslaugų reikėjo norint transportuoti trečiosiose šalyse įgytas arba ten parduodamas prekes, arba todėl, kad šios paslaugos buvo svarbi pačių uostų teikiamų paslaugų dalis.

| 108. | Prekyba taip pat gali būti paveikta, kai susitarimu užkertamas kelias reimportui į Bendriją. Pavyzdžiui, taip gali būti Bendrijos tiekėjų ir platintojų iš trečiųjų šalių tarpusavio vertikaliųjų susitarimų atveju, kai nustatomi perpardavimo už paskirtos teritorijos ribų, įskaitant Bendriją, apribojimai. Jei, nesant tokio susitarimo, perpardavimas į Bendriją būtų įmanomas ir tikėtinas, toks importas galėtų paveikti prekybos modelį Bendrijoje (87). |
| --- | --- |

108.

Prekyba taip pat gali būti paveikta, kai susitarimu užkertamas kelias reimportui į Bendriją. Pavyzdžiui, taip gali būti Bendrijos tiekėjų ir platintojų iš trečiųjų šalių tarpusavio vertikaliųjų susitarimų atveju, kai nustatomi perpardavimo už paskirtos teritorijos ribų, įskaitant Bendriją, apribojimai. Jei, nesant tokio susitarimo, perpardavimas į Bendriją būtų įmanomas ir tikėtinas, toks importas galėtų paveikti prekybos modelį Bendrijoje (87).

| 109. | Vis dėlto, kad toks poveikis būtų tikėtinas, turi reikšmingai skirtis produktų kainos Bendrijoje ir už jos ribų, ir šio kainų skirtumo neturi panaikinti muito mokesčiai ir transporto išlaidos. Be to, eksportuojamų produktų kiekis, palyginti su visa to produkto rinka bendrosios rinkos teritorijoje, negali būti nereikšmingas (88). Jei šių produktų kiekis yra nereikšmingas, palyginti su Bendrijoje parduotų produktų kiekiu, bet kokio reimporto poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai bus laikomas nereikšmingu. Atliekant šį vertinimą, reikia atkreipti dėmesį ne tik į atskirus šalių sudarytus tarpusavio susitarimus, bet ir į bet kokį bendrą (kumuliacinį) to paties ir konkuruojančių tiekėjų sudarytų panašių tarpusavio susitarimų poveikį. Pavyzdžiui, produktų kiekis, kurį apima vienas susitarimas, gali būti pakankamai mažas, tačiau produktų kiekis, kurį apima keletas tokių susitarimų, gali būti reikšmingas. Tokiu atveju susitarimai, kaip visuma, gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Vis dėlto reikėtų priminti (plg. 49 punktą), kad atskiras susitarimas arba susitarimų tinklas turi reikšmingai prisidėti prie bendro poveikio prekybai. |
| --- | --- |

109.

Vis dėlto, kad toks poveikis būtų tikėtinas, turi reikšmingai skirtis produktų kainos Bendrijoje ir už jos ribų, ir šio kainų skirtumo neturi panaikinti muito mokesčiai ir transporto išlaidos. Be to, eksportuojamų produktų kiekis, palyginti su visa to produkto rinka bendrosios rinkos teritorijoje, negali būti nereikšmingas (88). Jei šių produktų kiekis yra nereikšmingas, palyginti su Bendrijoje parduotų produktų kiekiu, bet kokio reimporto poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai bus laikomas nereikšmingu. Atliekant šį vertinimą, reikia atkreipti dėmesį ne tik į atskirus šalių sudarytus tarpusavio susitarimus, bet ir į bet kokį bendrą (kumuliacinį) to paties ir konkuruojančių tiekėjų sudarytų panašių tarpusavio susitarimų poveikį. Pavyzdžiui, produktų kiekis, kurį apima vienas susitarimas, gali būti pakankamai mažas, tačiau produktų kiekis, kurį apima keletas tokių susitarimų, gali būti reikšmingas. Tokiu atveju susitarimai, kaip visuma, gali reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Vis dėlto reikėtų priminti (plg. 49 punktą), kad atskiras susitarimas arba susitarimų tinklas turi reikšmingai prisidėti prie bendro poveikio prekybai.

---

(1)  OL C 368, 2001 12 22, p. 13.

1

(2)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

2

(3)  Žr., pvz., sujungtas bylas 56/64 ir 58/64, Consten ir Grundig, [1966] Rink. p. 429, taip pat sujungtas bylas 6/73 ir 7/73, Commercial Solvents, [1974] Rink. p. 223.

3

Consten ir Grundig

Commercial Solvents

(4)  Žr. bylą 22/71, Béguelin, [1971] Rink. p. 949, 16 punktas.

4

Béguelin

(5)  Žr. bylą 193/83, Windsurfing, [1986] Rink. p. 611, 96 punktas, ir bylą T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, [1997] Rink. p. II-759, 126 punktas.

5

Windsurfing

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(6)  Žr. pirmesnėje išnašoje nurodytą sprendimą Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten byloje, 142–144 punktai.

6

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten

(7)  Žr., pvz., bylą T-2/89, Petrofina, [1991] Rink. p. II-1087, 226 punktas.

7

Petrofina

(8)  Reikšmingumo sąvoka nagrinėjama 2.4 skirsnyje.

8

(9)  Žr. bylą 85/76, Hoffmann-La Roche, [1979] Rink. p. 461, 126 punktas.

9

Hoffmann-La Roche

(10)  Šiose gairėse sąvoka „produktai“ apima ir prekes, ir paslaugas.

10

produktai

(11)  Žr. bylą 172/80, Züchner, [1981] Rink. p. 2021, 18 punktas. Taip pat žr. bylą C-309/99, Wouters, [2002] Rink. p. I-1577, 95 punktas, bylą C-475/99, Ambulanz Glöckner, [2001] Rink. p. I-8089, 49 punktas, sujungtas bylas C-215/96 ir 216/96, Bagnasco, [1999] Rink. p. I-135, 51 punktas, bylą C-55/96, Job Centre, [1997] Rink. p. I-7119, 37 punktas, ir bylą C-41/90, Höfner and Elser, [1991] Rink. p. I-1979, 33 punktas.

11

Züchner

Wouters

Ambulanz Glöckner

Bagnasco

Job Centre

Höfner and Elser

(12)  Žr., pvz., sujungtas bylas T-24/93 ir kitas, Compagnie maritime belge, [1996] Rink. p. II-1201, 203 punktas, taip pat 3 išnašoje nurodytą sprendimą Commercial Solvents byloje, 23 punktas.

12

Compagnie maritime belge

Commercial Solvents

(13)  Žr., pvz., sujungtas bylas T-213/95 ir T-18/96, SCK ir FNK, [1997] Rink. p. II-1739, bei 3.2.4 ir 3.2.6 skirsnius.

13

SCK ir FNK

(14)  Žr. toliau esantį 3.2 skirsnį.

14

(15)  Žr., pvz., 11 išnašoje nurodytą sprendimą Züchner byloje ir bylą 319/82, Kerpen & Kerpen, [1983] Rink. p. 4173, sujungtas bylas 240/82 ir kitas, Stichting Sigarettenindustrie, [1985] Rink. p. 3831, 48 punktas, bei sujungtas bylas T-25/95 ir kitas, Cimenteries CBR, [2000] Rink. p. II-491, 3930 punktas.

15

Züchner

Kerpen & Kerpen

Stichting Sigarettenindustrie

Cimenteries CBR

(16)  Kai kuriuose sprendimuose, daugiausia susijusiuose su vertikaliaisiais susitarimais, Teisingumo Teismas pridūrė, kad susitarimas galėjo sutrukdyti pasiekti valstybių narių bendrosios rinkos tikslus, žr., pvz., bylą T-62/98, Volkswagen, [2000] Rink. p. II-2707, 179 punktas, ir 11 išnašoje nurodytą sprendimą Bagnasco byloje, 47 punktas, bei bylą 56/65, Société Technique Miničre, [1966] Rink. p. 337. Todėl susitarimo poveikis bendrosios rinkos tikslui yra veiksnys, į kurį galima atsižvelgti.

16

Volkswagen

Bagnasco

Société Technique Miničre

(17)  Žr., pvz., bylą T-228/97, Irish Sugar, [1999] Rink. p. II-2969, 170 punktas, ir bylą 19/77, Miller, [1978] Rink. p. 131, 15 punktas.

17

Irish Sugar

Miller

(18)  Žr., pvz., bylą C-250/92, Gøttrup-Klim, [1994] Rink. p. II-5641, 54 punktas.

18

Gøttrup-Klim

(19)  Žr., pvz., bylą C-306/96, Javico, [1998] Rink. p. I-1983, 17 punktas, ir 4 išnašoje nurodytą sprendimą Béguelin byloje, 18 punktas.

19

Javico

Béguelin

(20)  Plg. 11 išnašoje nurodytus sprendimus Bagnasco ir Wouters bylose.

20

Bagnasco

Wouters

(21)  Žr., pvz., bylą T-141/89, Tréfileurope, [1995] Rink. p. II-791, bylą T-29/92, Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), [1995] Rink. p. II-289, kiek tai susiję su eksportu, ir Komisijos sprendimą Volkswagen (II) byloje (OL L 262, 2001 10 2, p. 14).

21

Tréfileurope

Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO)

Volkswagen (II)

(22)  Žr. bylą 71/74, Frubo, [1975] Rink. p. 563, 38 punktas, sujungtas bylas 209/78 ir kitas, Van Landewyck, [1980] Rink. p. 3125, 172 punktas, bylą T-61/89, Dansk Pelsdyravler Forening, [1992] Rink. p. II-1931, 143 punktas, ir bylą T-65/89, BPB Industries ir British Gypsum, [1993] Rink. p. II-389, 135 punktas.

22

Frubo

Van Landewyck

Dansk Pelsdyravler Forening

BPB Industries ir British Gypsum

(23)  Žr. bylą T-86/95, Compagnie Générale Maritime ir kiti, [2002] Rink. p. II-1011, 148 punktas, ir 12 išnašoje nurodytą sprendimą Compagnie maritime belge byloje, 202 punktas.

23

Compagnie Générale Maritime ir kiti

Compagnie maritime belge

(24)  Žr. bylą 123/83, BNIC prieš Clair, [1985] Rink. p. 391, 29 punktas.

24

BNIC prieš Clair

(25)  Žr. Komisijos sprendimą Zanussi byloje, OL L 322, 1978 11 16, p. 36, 11 punktas.

25

Zanussi

(26)  Žr. bylą 31/85, ETA Fabrique d’Ebauches, [1985] Rink. p. 3933, 12 ir 13 punktai.

26

ETA Fabrique d’Ebauches

(27)  Žr. sujungtas bylas C-241/91 P ir C-242/91 P, RTE (Magill), [1995] Rink. p. I-743, 70 punktas, ir bylą 107/82, AEG, [1983] Rink. p. 3151, 60 punktas.

27

RTE (Magill)

AEG

(28)  Žr. pirmesnėje išnašoje nurodytą AEG sprendimą, 60 punktas.

28

AEG

(29)  Žr. bylą 5/69, Völk, [1969] Rink. p. 295, 7 punktas.

29

Völk

(30)  Žr., pvz., sprendimą Javico byloje, nurodytą 19 išnašoje, 17 punktas, ir sprendimą BPB Industries ir British Gypsum byloje, nurodytą 22 išnašoje, 138 punktas.

30

Javico

BPB Industries ir British Gypsum

(31)  Žr. 22 išnašoje nurodytą sprendimą BPB Industries ir British Gypsum byloje, 138 punktas.

31

BPB Industries ir British Gypsum

(32)  Žr., pvz., 17 išnašoje nurodytą sprendimą Miller byloje, 9–10 punktai ir 27 išnašoje nurodytą sprendimą AEG byloje, 58 punktas.

32

Miller

AEG

(33)  Žr. sujungtas bylas 100/80 ir kitas, Musique Diffusion Franēaise, [1983] Rink. p. 1825, 86 punktas. Šioje byloje nagrinėjami produktai sudarė tik šiek tiek daugiau nei 3 % pardavimo atitinkamose nacionalinėse rinkose. Teismas nusprendė, kad lygiagrečiai prekybai trukdę susitarimai galėjo reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą dėl didelės šalių apyvartos ir santykinės produktų padėties rinkoje, palyginti su konkuruojančių tiekėjų gaminamais produktais.

33

Musique Diffusion Franēaise

(34)  Žr. 16 išnašoje nurodytą sprendimą Volkswagen byloje, 179 ir 231 punktai, ir bylą T-213/00, CMA CGM ir kiti, [2003] Rink. p. I, 219 ir 220 punktai.

34

Volkswagen

CMA CGM ir kiti

(35)  Žr., pvz., bylą T-7/93, Langnese-Iglo, [1995] Rink. p. II-1533, 120 punktas.

35

Langnese-Iglo

(36)  Žr. 5 išnašoje nurodytą sprendimą Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten byloje, 140 ir 141 punktai.

36

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(37)  Žr. Komisijos pranešimo dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį (OL C 368, 2001 12 22, p. 13), 3 punktą.

37

(38)  OL L 107, 1996 4 30, p. 4. Nuo 2005 m. sausio 1 d. šią rekomendaciją pakeis Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

38

(39)  Terminas „atitinkamos įmonės“ apima susijusias įmones, kaip apibrėžta Komisijos pranešimo dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį (OL C 368, 2001 12 22, p. 13), 12 punkto 2 papunktyje.

39

atitinkamos įmonės

(40)  Žr. pirmesnę išnašą.

40

(41)  Apibrėžiant atitinkamą rinką, reikėtų remtis Komisijos pranešimu dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams, žr. OL C 372, 1997 12 9, p. 5.

41

(42)  Taip pat žr. 14 punktą.

42

(43)  Žr. 15 išnašoje nurodytą sprendimą Kerpen & Kerpen byloje, 8 punktas. Reikia pažymėti, kad Teismas rėmėsi ne rinkos dalimi, bet Prancūzijos eksporto dalimi ir atitinkamu produktų kiekiu.

43

Kerpen & Kerpen

(44)  Žr., pvz., 16 išnašoje nurodytą sprendimą Volkswagen byloje ir bylą T-175/95, BASF Coatings, [1999] Rink. p. II-1581. Dėl horizontaliojo susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią lygiagrečiai prekybai žr. sujungtas bylas 96/82 ir kitas, IAZ International, [1983] Rink. p. 3369, 27 punktas.

44

Volkswagen

BASF Coatings

IAZ International

(45)  Žr., pvz., bylą T-142/89, Usines Gustave Boël, [1995] Rink. p. II-867, 102 punktas.

45

Usines Gustave Boël

(46)  Horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai yra aptariami Komisijos rekomendacijose dėl EB steigimo sutarties 81 straipsnio taikymo horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams, OL C 3, 2001 1 6, p. 2. Šiose rekomendacijose nagrinėjamas įvairių susitarimų rūšių esminis konkurencijos vertinimas, bet nenagrinėjamas poveikio prekybai klausimas.

46

(47)  Žr. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės, OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

47

(48)  Komisijos pranešime dėl Susijungimų reglamente vartojamos savarankiškų bendrųjų įmonių sąvokos, OL C 66, 1998 3 2, p. 1, pateikiama paaiškinimų dėl šios sąvokos taikymo srities.

48

(49)  Žr., pvz., Komisijos sprendimą Ford/Volkswagen byloje, OL L 20, 1993 1 28, p. 14.

49

Ford/Volkswagen

(50)  Žr. 23 išnašoje nurodytą sprendimą Compagnie Générale Maritime byloje, 146 punktas.

50

Compagnie Générale Maritime byloje

(51)  Žr. sujungtas bylas 43/82 ir 63/82, VBVB ir VBBB, [1984] Rink. p. 19, 9 punktas.

51

VBVB ir VBBB

(52)  Žr. bylą T-66/89, Publishers Association, [1992] Rink. p. II-1995.

52

Publishers Association

(53)  Žr. 3 išnašoje nurodytą sprendimą Commercial Solvents byloje, 9 išnašoje nurodytą sprendimą Hoffmann-La Roche byloje, 125 punktas, ir 27 išnašoje nurodytą sprendimą RTE ir ITP byloje, taip pat bylą 6/72, Continental Can, [1973] Rink. p. 215, 16 punktas, ir bylą 27/76, United Brands, [1978] Rink. p. 207, 197–203 punktai.

53

Commercial Solvents

Hoffmann-La Roche

RTE ir ITP

Continental Can

United Brands

(54)  Žr. 3 išnašoje nurodytą sprendimą Commercial Solvents byloje, 32 ir 33 punktai.

54

Commercial Solvents

(55)  Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, dominavimas yra ekonominė galia, kurią turėdama įmonė gali trukdyti palaikyti veiksmingą konkurenciją atitinkamoje rinkoje ir elgtis pakankamai nepriklausomai savo konkurentų, klientų ir vartotojų atžvilgiu, žr., pvz., 9 išnašoje nurodytą sprendimą Hoffmann-La Roche byloje, 38 punktas.

55

Hoffmann-La Roche

(56)  Žr. 11 išnašoje nurodytą sprendimą Wouters byloje, 95 punktas.

56

Wouters

(57)  Žr., pvz., bylą 246/86, Belasco, [1989] Rink. p. 2117, 32–38 punktai.

57

Belasco

(58)  Žr. pirmesnėje išnašoje nurodytą Belasco sprendimą, 34 punktas ir naujesnes sujungtas bylas T-202/98 a.o., British Sugar, [2001] Rink. p. II-2035, 79 punktas. Kita vertus, taip nėra, kai rinka nėra imli importui, žr. 11 išnašoje nurodytą sprendimą Bagnasco byloje, 51 punktas.

58

Belasco

British Sugar

Bagnasco

(59)  Garantijos einamosios sąskaitos kredito paslaugoms.

59

(60)  Žr. 11 išnašoje nurodytą sprendimą Bagnasco byloje, 51 punktas.

60

Bagnasco

(61)  Žr. bylą 45/85, Verband der Sachversicherer, [1987] Rink. p. 405, 50 punktas, ir bylą C-7/95 P, John Deere, [1998] Rink. p. I-3111. Taip pat žr. 22 išnašoje nurodyto sprendimo Van Landewyck byloje 172 punktą, kur Teismas pabrėžė, kad konkretus susitarimas reikšmingai sumažino paskatą prekiauti importuotais produktais.

61

Verband der Sachversicherer

John Deere

Van Landewyck

(62)  Žr., pvz., 15 išnašoje nurodytą sprendimą Stichting Sigarettenindustrie byloje, 49 ir 50 punktai.

62

Stichting Sigarettenindustrie

(63)  Žr. bylą T-22/97, Kesko, [1999] Rink. p. II-3775, 109 punktas.

63

Kesko

(64)  Žr., pvz., bylą T-65/98, Van den Bergh Foods, [2003] Rink. p. II-, ir 35 išnašoje nurodytą sprendimą Langnese-Iglo byloje, 120 punktas.

64

Van den Bergh Foods

Langnese-Iglo

(65)  Žr., pvz., 2000 m. gruodžio 7 d. sprendimą, byla C-214/99, Neste, Rink. p. I-11121.

65

Neste

(66)  Žr. 1991 m. vasario 28 d. sprendimą, byla C-234/89, Delimitis, Rink. p. I-935.

66

Delimitis

(67)  Žr. 35 išnašoje nurodytą sprendimą Langnese-Iglo byloje, 120 punktas.

67

Langnese-Iglo

(68)  Žr., pvz., 21 išnašoje nurodytą Komisijos sprendimą Volkswagen (II) byloje, 81 ir tolesni punktai.

68

Volkswagen (II)

(69)  Žr. 13 išnašoje nurodytą sprendimą SCK ir FNK byloje, 177–181 punktai.

69

SCK ir FNK

(70)  Žr. 11 išnašoje nurodytą sprendimą Ambulanz Glöckner byloje, 38 punktas, bylą C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, [1991] Rink. p. I-5889, ir bylą C-242/95, GT-Link, [1997] Rink. p. I-4449.

70

Ambulanz Glöckner

Merci convenzionali porto di Genova

GT-Link

(71)  Žr. 22 išnašoje nurodytą sprendimą BPB Industries ir British Gypsum byloje, 135 punktas.

71

BPB Industries ir British Gypsum

(72)  Žr. bylą 322/81, Nederlandse Banden Industrie Michelin, [1983] Rink. p. 3461.

72

Nederlandse Banden Industrie Michelin

(73)  Žr. bylą 61/80, Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek, [1981] Rink. p. 851, 15 punktas.

73

Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek

(74)  Žr. 17 išnašoje nurodytą sprendimą Irish Sugar byloje, 169 punktas.

74

Irish Sugar

(75)  Žr. 27 išnašoje nurodytą sprendimą RTE (Magill) byloje, 70 punktas.

75

RTE (Magill)

(76)  Žr. 17 išnašoje nurodytą sprendimą Irish Sugar byloje.

76

Irish Sugar

(77)  Žr., pvz., 70 išnašoje nurodytą teismų praktiką.

77

(78)  Žr. bylą 28/77, Tepea, [1978] Rink. p. 1391, 48 punktas, ir 53 išnašoje nurodytą sprendimą Continental Can byloje, 16 punktas.

78

Tepea

Continental Can

(79)  Žr. sujungtas bylas C-89/85 ir kitas, Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp), [1988] Rink. p. 651, 16 punktas.

79

Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp)

(80)  Žr. bylą T-102/96, Gencor, [1999] Rink. p. II-753, kurioje atliktas poveikio tyrimas susijungimų srityje.

80

Gencor

(81)  Žr. 19 išnašoje nurodytą sprendimą Javico byloje, 19 punktas.

81

Javico

(82)  Žr. bylą 51/75, EMI prieš CBS, [1976] Rink. p. 811, 28 ir 29 punktai.

82

EMI prieš CBS

(83)  Žr. Komisijos sprendimą Siemens/Fanuc, OL L 376, 1985 12 31, p. 29.

83

Siemens/Fanuc

(84)  Žr. sujungtas bylas 29/83 ir 30/83, CRAM ir Rheinzinc, [1984] Rink. p. 1679, ir sujungtas bylas 40/73 ir kitas, Suiker Unie, [1975] Rink. p. 1663, 564 ir 580 punktai.

84

CRAM ir Rheinzinc

Suiker Unie

(85)  Žr. 19 išnašoje nurodyto sprendimo Javico byloje 22 punktą.

85

Javico

(86)  Žr. 12 išnašoje nurodyto sprendimo Compagnie maritime belge byloje 203 punktą.

86

Compagnie maritime belge

(87)  Žr. 19 išnašoje nurodytą sprendimą Javico byloje.

87

Javico

(88)  Žr. 19 išnašoje nurodyto sprendimo Javico byloje 24–26 punktus.

88

Javico

---