# Euroopa Liidu C 379/14.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 379 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide14. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 379

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide14. oktoober 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 379/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Arengufondi 2015. aasta raamatupidamise aruanne | 1 |
| 2016/C 379/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne | 131 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 379/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Arengufondi 2015. aasta raamatupidamise aruanne

1

2016/C 379/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

131

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi 2015. aasta raamatupidamise aruanne

(2016/C 379/01)

SISUKORD

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 2 |
| --- | --- |

| AFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE | 3 |
| --- | --- |

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED | 6 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 7 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 15 |
| --- | --- |

| BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 39 |
| --- | --- |

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 40 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA | 41 |
| --- | --- |

| BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 43 |
| --- | --- |

| EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDED | 47 |
| --- | --- |

| EAFi RAKENDAMISARUANNE | 50 |
| --- | --- |

| EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED | 78 |
| --- | --- |

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2015. aasta raamatupidamise aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 20.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

[alla kirjutanud]

Manfred KRAFF

peaarvepidaja

12. juuli 2016

AFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   TAUST

TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhteid paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

| — | ELi eelarvest, |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest,

| — | Euroopa Arengufondilt, |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondilt,

| — | Euroopa Investeerimispangalt. |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015. Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFi lõpetamise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal tegevuse järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid ja luua üleminekurahastu (2). Üleminekurahastu luuakse 11. EAFi raames.

1

2

Samal ajal muudeti kümnenda EAFi finantsmäärust (3) ja võeti vastu üleminekuperioodil kohaldatav uus finantsmäärus (4). Mõlemad jõustusid 30. mail 2014. 2. märtsil 2015 võttis nõukogu vastu üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse (5) ja selle rakenduseeskirjad (6). Need jõustusid 6. märtsil 2015.

3

4

5

6

Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames. Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) (7).

7

2.   KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt EList on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1.   RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

Peaarvepidaja ülesanne on koostada raamatupidamise aastaaruanne ja tagada, et see annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Raamatupidamise aastaaruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

| (i) | EAFi raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

(i)

EAFi raamatupidamise aastaaruanne

| (ii) | EAFi rakendamise aruanne |
| --- | --- |

(ii)

EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavad vahendid

| (i) | Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

(i)

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Kuna 2014. aastal loodi Euroopa Arengufondi raames usaldusfond (vt punkt 3.2), esitatakse selle aastaga algava ajavahemiku kohta ka selle raamatupidamise aastaaruanne koos EAFi ja usaldusfondi konsolideeritud aruandega.

3.2

Komisjon võtab raamatupidamise aastaaruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ning esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.2.   BÊKOU USALDUSFOND

BÊKOU USALDUSFOND

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üleminekuperioodil kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 võib komisjon teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel luua liidu välistegevuse usaldusfonde. Usaldusfonde võib luua hädaolukordades võetavate, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. Vastavalt ELi finantsmääruse artikli 187 lõikele 6 on komisjoni peaarvepidaja ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja.

Bêkou usaldusfondi – esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 Euroopa Liit, Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Bêkou usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks.

Kuna Bêkou usaldusfond loodi EAFi raames, konsolideeritakse selle raamatupidamise aastaaruanne EAFi raamatupidamise aastaaruandega.

4.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1.   AUDIT

AUDIT

EAFi raamatupidamise aastaaruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

4.2.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast raamatupidamise aastaaruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb raamatupidamise aastaaruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED (1)

1

SISUKORD

SISUKORD

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED | 6 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 7 |
| --- | --- |

| KÜMNENDA EAFi BILANSS | 7 |
| --- | --- |

| EAFi TULEMIARUANNE | 8 |
| --- | --- |

| EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE | 9 |
| --- | --- |

| EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 10 |
| --- | --- |

| EAFi BILANSS | 11 |
| --- | --- |

| EEAFi TULEMIARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 13 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 15 |
| --- | --- |

| BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 39 |
| --- | --- |

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 40 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA | 41 |
| --- | --- |

| BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS | 41 |
| --- | --- |

| BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE | 42 |
| --- | --- |

| BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE | 42 |
| --- | --- |

| BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 42 |
| --- | --- |

| BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 43 |
| --- | --- |

| EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDED | 47 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD BILANSS | 47 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE | 48 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE | 48 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 49 |
| --- | --- |

| EAFi RAKENDAMISARUANNE | 50 |
| --- | --- |

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE
   (8)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

8

KÜMNENDA EAFi BILANSS

KÜMNENDA EAFi BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 516 | 472 |
| Usaldusfondi osamaksud | 2.2 | 34 | 39 |
| | | 550 | 511 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.3 | 1 145 | 1 403 |
| Nõuded | 2.4 | 171 | 84 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.6 | 504 | 391 |
| | | 1 820 | 1 879 |
| VARAD KOKKU | | 2 370 | 2 389 |
| | | | |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised | 2.7 | (4) | — |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.8 | (10) | (34) |
| | | (14) | (34) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.9 | (1 376 ) | (1 423 ) |
| | | (1 376 ) | (1 423 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | | (1 390 ) | (1 457 ) |
| NETOVARA | | 980 | 932 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.10 | 38 873 | 35 673 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.11 | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus | | (36 994 ) | (33 468 ) |
| Aasta majandustulemus | | (3 152 ) | (3 526 ) |
| NETOVARA | | 980 | 932 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2015

31.12.2014

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

516

516

472

472

Usaldusfondi osamaksud

Usaldusfondi osamaksud

2.2

2.2

34

34

39

39

550

550

511

511

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.3

2.3

1 145

1 145

1 403

1 403

Nõuded

Nõuded

2.4

2.4

171

171

84

84

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.6

2.6

504

504

391

391

1 820

1 820

1 879

1 879

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

2 370

2 370

2 389

2 389

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.7

2.7

(4)

(4)

—

—

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

2.8

2.8

(10)

(10)

(34)

(34)

(14)

(14)

(34)

(34)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

2.9

2.9

(1 376 )

(1 376 )

(1 423 )

(1 423 )

(1 376 )

(1 376 )

(1 423 )

(1 423 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1 390 )

(1 390 )

(1 457 )

(1 457 )

NETOVARA

NETOVARA

980

980

932

932

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.10

2.10

38 873

38 873

35 673

35 673

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.11

2.11

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

(36 994 )

(36 994 )

(33 468 )

(33 468 )

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

(3 152 )

(3 152 )

(3 526 )

(3 526 )

NETOVARA

NETOVARA

980

980

932

932

EAFi TULEMIARUANNE

EAFi TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2015 | 2014 |
| PÕHITEGEVUSTULUD | 3.2 | 132 | 132 |
| PÕHITEGEVUSKULUD | | | |
| Põhitegevuskulud | 3.3 | (3 179 ) | (3 650 ) |
| Halduskulud | 3.4 | (113) | (22) |
| | | (3 291 ) | (3 671 ) |
| PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) | | (3 160 ) | (3 539 ) |
| Finantstulud | 3.5 | 8 | 13 |
| Finantskulud | | (0) | (0) |
| ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST | | 8 | 13 |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | | (3 152 ) | (3 526 ) |

miljonites eurodes

Lisa

2015

2014

PÕHITEGEVUSTULUD

PÕHITEGEVUSTULUD

3.2

3.2

132

132

132

132

PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

3.3

3.3

(3 179 )

(3 179 )

(3 650 )

(3 650 )

Halduskulud

Halduskulud

3.4

3.4

(113)

(113)

(22)

(22)

(3 291 )

(3 291 )

(3 671 )

(3 671 )

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK)

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK)

(3 160 )

(3 160 )

(3 539 )

(3 539 )

Finantstulud

Finantstulud

3.5

3.5

8

8

13

13

Finantskulud

Finantskulud

(0)

(0)

(0)

(0)

ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST

ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST

8

8

13

13

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

(3 152 )

(3 152 )

(3 526 )

(3 526 )

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2015 | 2014 |
| Aasta majandustulemus | | (3 152 ) | (3 526 ) |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Liikmesriikide tavapärased osamaksud | | 3 232 | 3 068 |
| Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine) | | 1 | 14 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | 214 | (165) |
| Usaldusfondi osamaksude (suurenemine)/vähenemine | | 5 | (39) |
| Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine
   (*) | | (88) | (15) |
| Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (20) | 9 |
| Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)
   (**) | | (211) | 152 |
| Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | | 132 | 134 |
| NETORAHAVOOD | | 113 | (368) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | 113 | (368) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.6 | 391 | 759 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.6 | 504 | 391 |

miljonites eurodes

Lisa

2015

2014

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

(3 152 )

(3 152 )

(3 526 )

(3 526 )

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Liikmesriikide tavapärased osamaksud

Liikmesriikide tavapärased osamaksud

3 232

3 232

3 068

3 068

Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine)

Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine)

1

1

14

14

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

214

214

(165)

(165)

Usaldusfondi osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondi osamaksude (suurenemine)/vähenemine

5

5

(39)

(39)

Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine
   (*)

Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

*

(88)

(88)

(15)

(15)

Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

(20)

(20)

9

9

Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)
   (**)

Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

**

(211)

152

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

132

132

134

134

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

113

113

(368)

(368)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

113

113

(368)

(368)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.6

2.6

391

391

759

759

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.6

2.6

504

504

391

391

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2013 | 45 691 | 13 162 | 32 529 | (33 468 ) | 2 252 | 1 313 |
| Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | — | (3 144 ) | 3 144 | — | — | 3 144 |
| Aasta majandustulemus | — | — | — | (3 526 ) | — | (3 526 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 45 691 | 10 018 | 35 673 | (36 994 ) | 2 252 | 932 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 795 ) | 4 795 | — | — | 4 795 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (1 595 ) | | (1 595 ) | | | (1 595 ) |
| 11. EAFi kapitali kajastamine | 29 367 | 29 367 | — | | | — |
| Aasta majandustulemus | — | — | — | (3 152 ) | — | (3 152 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 73 464 | 34 590 | 38 873 | (40 146 ) | 2 252 | 980 |

miljonites eurodes

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)

SALDO SEISUGA 31.12.2013

SALDO SEISUGA 31.12.2013

45 691

45 691

13 162

13 162

32 529

32 529

(33 468 )

(33 468 )

2 252

2 252

1 313

1 313

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud

—

(3 144 )

(3 144 )

3 144

3 144

—

—

3 144

3 144

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

(3 526 )

(3 526 )

—

(3 526 )

(3 526 )

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

45 691

45 691

10 018

10 018

35 673

35 673

(36 994 )

(36 994 )

2 252

2 252

932

932

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 795 )

(4 795 )

4 795

4 795

—

—

4 795

4 795

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

11. EAFi kapitali kajastamine

11. EAFi kapitali kajastamine

29 367

29 367

29 367

29 367

—

—

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

—

—

(3 152 )

(3 152 )

—

(3 152 )

(3 152 )

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

73 464

73 464

34 590

34 590

38 873

38 873

(40 146 )

(40 146 )

2 252

2 252

980

980

EAFi BILANSS

EAFi BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF |
| PÕHIVARA | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | — | 63 | 368 | 84 | — | 17 | 411 | 44 |
| Usaldusfondi osamaksud | 2.2 | — | — | — | 34 | | | | 39 |
| | | — | 63 | 368 | 118 | — | 17 | 411 | 83 |
| KÄIBEVARA | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.3 | 3 | 67 | 879 | 195 | 5 | 142 | 1 178 | 77 |
| Nõuded | 2.4 | 1 | 65 | 103 | 2 | 3 | 66 | 15 | 0 |
| Tasaarvelduskontod | 2.5 | 214 | 657 | 1 190 | — | 216 | 810 | — | 607 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.6 | — | — | — | 504 | — | — | — | 391 |
| | | 218 | 790 | 2 172 | 701 | 224 | 1 018 | 1 193 | 1 076 |
| VARAD KOKKU | | 218 | 853 | 2 541 | 819 | 224 | 1 035 | 1 604 | 1 159 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| Eraldised | 2.7 | — | — | — | (4) | — | — | — | — |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.8 | — | — | (10) | — | — | — | (34) | — |
| | | — | — | (10) | (4) | — | — | (34) | — |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.9 | (3) | (128) | (1 174 ) | (71) | (10) | (175) | (1 195 ) | (43) |
| Tasaarvelduskontod | 2.5 | — | — | — | (2 062 ) | — | — | (1 633 ) | — |
| | | (3) | (128) | (1 174 ) | (2 132 ) | (10) | (175) | (2 828 ) | (43) |
| KOHUSTUSED KOKKU | | (3) | (128) | (1 184 ) | (2 136 ) | (10) | (175) | (2 862 ) | (43) |
| NETOVARA | | 214 | 726 | 1 357 | (1 317 ) | 214 | 860 | (1 258 ) | 1 116 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | | | | | | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.10 | 12 164 | 10 973 | 15 737 | — | 12 840 | 11 699 | 11 134 | — |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.11 | 627 | 1 625 | — | — | 627 | 1 625 | — | — |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.12 | (2 476 ) | 2 376 | 35 | 65 | (3 147 ) | 1 758 | (209) | 1 597 |
| Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus | | (10 107 ) | (14 223 ) | (12 183 ) | (482) | (10 114 ) | (13 988 ) | (9 356 ) | (10) |
| Aasta majandustulemus | | 6 | (26) | (2 232 ) | (901) | 8 | (235) | (2 828 ) | (472) |
| | | 214 | 726 | 1 357 | (1 317 ) | 214 | 860 | (1 258 ) | 1 116 |
| NETOVARA | | 214 | 726 | 1 357 | (1 317 ) | 214 | 860 | (1 258 ) | 1 116 |

miljonites eurodes

31.12.2015

31.12.2014

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

—

63

63

368

368

84

84

—

17

17

411

411

44

44

Usaldusfondi osamaksud

Usaldusfondi osamaksud

2.2

2.2

—

—

—

34

34

39

39

—

63

63

368

368

118

118

—

17

17

411

411

83

83

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.3

2.3

3

3

67

67

879

879

195

195

5

5

142

142

1 178

1 178

77

77

Nõuded

Nõuded

2.4

2.4

1

1

65

65

103

103

2

2

3

3

66

66

15

15

0

0

Tasaarvelduskontod

Tasaarvelduskontod

2.5

2.5

214

214

657

657

1 190

1 190

—

—

216

216

810

810

—

607

607

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.6

2.6

—

—

—

504

504

—

—

—

—

391

391

218

218

790

790

2 172

2 172

701

701

224

224

1 018

1 018

1 193

1 193

1 076

1 076

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

218

218

853

853

2 541

2 541

819

819

224

224

1 035

1 035

1 604

1 604

1 159

1 159

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.7

2.7

—

—

—

—

(4)

(4)

—

—

—

—

—

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

2.8

2.8

—

—

(10)

(10)

—

—

—

(34)

(34)

—

—

—

(10)

(10)

(4)

(4)

—

—

(34)

(34)

—

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

2.9

2.9

(3)

(3)

(128)

(128)

(1 174 )

(1 174 )

(71)

(71)

(10)

(10)

(175)

(175)

(1 195 )

(1 195 )

(43)

(43)

Tasaarvelduskontod

Tasaarvelduskontod

2.5

2.5

—

—

—

—

(2 062 )

(2 062 )

—

—

(1 633 )

(1 633 )

—

(3)

(3)

(128)

(128)

(1 174 )

(1 174 )

(2 132 )

(2 132 )

(10)

(10)

(175)

(175)

(2 828 )

(2 828 )

(43)

(43)

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(3)

(3)

(128)

(128)

(1 184 )

(1 184 )

(2 136 )

(2 136 )

(10)

(10)

(175)

(175)

(2 862 )

(2 862 )

(43)

(43)

NETOVARA

NETOVARA

214

214

726

726

1 357

1 357

(1 317 )

(1 317 )

214

214

860

860

(1 258 )

(1 258 )

1 116

1 116

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.10

2.10

12 164

12 164

10 973

10 973

15 737

15 737

—

12 840

12 840

11 699

11 699

11 134

11 134

—

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.11

2.11

627

627

1 625

1 625

—

—

627

627

1 625

1 625

—

—

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.12

2.12

(2 476 )

(2 476 )

2 376

2 376

35

35

65

65

(3 147 )

(3 147 )

1 758

1 758

(209)

(209)

1 597

1 597

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

(10 107 )

(10 107 )

(14 223 )

(14 223 )

(12 183 )

(12 183 )

(482)

(482)

(10 114 )

(10 114 )

(13 988 )

(13 988 )

(9 356 )

(9 356 )

(10)

(10)

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

6

6

(26)

(26)

(2 232 )

(2 232 )

(901)

(901)

8

8

(235)

(235)

(2 828 )

(2 828 )

(472)

(472)

214

214

726

726

1 357

1 357

(1 317 )

(1 317 )

214

214

860

860

(1 258 )

(1 258 )

1 116

1 116

NETOVARA

NETOVARA

214

214

726

726

1 357

1 357

(1 317 )

(1 317 )

214

214

860

860

(1 258 )

(1 258 )

1 116

1 116

EEAFi TULEMIARUANNE

EEAFi TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | | 2015 | 2014 |
| Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF |
| PÕHITEGEVUSTULUD | 3.2 | 4 | 24 | 99 | 5 | 9 | 43 | 79 | 1 |
| PÕHITEGEVUSKULUD | | | | | | | | | |
| Põhitegevuskulud | 3.3 | 2 | (56) | (2 297 ) | (828) | (1) | (293) | (2 881 ) | (475) |
| Halduskulud | 3.4 | (0) | — | (34) | (79) | — | 0 | (22) | — |
| | | 2 | (56) | (2 331 ) | (907) | (1) | (293) | (2 903 ) | (475) |
| PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) | | 6 | (32) | (2 232 ) | (902) | 8 | (249) | (2 824 ) | (474) |
| Finantstulud | 3.5 | (0) | 6 | 0 | 2 | 0 | 15 | (3) | 2 |
| Finantskulud | | — | — | 0 | (0) | — | — | (0) | — |
| ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST | | (0) | 6 | 1 | 2 | 0 | 15 | (4) | 2 |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | | 6 | (26) | (2 232 ) | (901) | 8 | (235) | (2 828 ) | (472) |

miljonites eurodes

2015

2014

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

PÕHITEGEVUSTULUD

PÕHITEGEVUSTULUD

3.2

3.2

4

4

24

24

99

99

5

5

9

9

43

43

79

79

1

1

PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

3.3

3.3

2

2

(56)

(56)

(2 297 )

(2 297 )

(828)

(828)

(1)

(1)

(293)

(293)

(2 881 )

(2 881 )

(475)

(475)

Halduskulud

Halduskulud

3.4

3.4

(0)

(0)

—

—

(34)

(34)

(79)

(79)

—

0

0

(22)

(22)

—

2

2

(56)

(56)

(2 331 )

(2 331 )

(907)

(907)

(1)

(1)

(293)

(293)

(2 903 )

(2 903 )

(475)

(475)

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK)

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK)

6

6

(32)

(32)

(2 232 )

(2 232 )

(902)

(902)

8

8

(249)

(249)

(2 824 )

(2 824 )

(474)

(474)

Finantstulud

Finantstulud

3.5

3.5

(0)

(0)

6

6

0

0

2

2

0

0

15

15

(3)

(3)

2

2

Finantskulud

Finantskulud

—

—

0

0

(0)

(0)

—

—

(0)

(0)

—

ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST

ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST

(0)

(0)

6

6

1

1

2

2

0

0

15

15

(4)

(4)

2

2

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

6

6

(26)

(26)

(2 232 )

(2 232 )

(901)

(901)

8

8

(235)

(235)

(2 828 )

(2 828 )

(472)

(472)

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kaheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2013 | 12 840 | — | 12 840 | (10 114 ) | 627 | (3 083 ) | 270 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (64) | (64) |
| Aasta majandustulemus | | | — | 8 | | | 8 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 12 840 | — | 12 840 | (10 107 ) | 627 | (3 147 ) | 214 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (676) | | (676) | | | | (676) |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (6) | (6) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | 676 | 676 |
| Aasta majandustulemus | | | — | 6 | | | 6 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 12 164 | | 12 164 | (10 100 ) | 627 | (2 476 ) | 214 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2013

SALDO SEISUGA 31.12.2013

12 840

12 840

—

12 840

12 840

(10 114 )

(10 114 )

627

627

(3 083 )

(3 083 )

270

270

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(64)

(64)

(64)

(64)

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

8

8

8

8

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

12 840

12 840

—

12 840

12 840

(10 107 )

(10 107 )

627

627

(3 147 )

(3 147 )

214

214

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(676)

(676)

(676)

(676)

(676)

(676)

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(6)

(6)

(6)

(6)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

676

676

676

676

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

6

6

6

6

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

12 164

12 164

12 164

12 164

(10 100 )

(10 100 )

627

627

(2 476 )

(2 476 )

214

214

| miljonites eurodes |
| --- |
| Üheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2013 | 11 699 | — | 11 699 | (13 988 ) | 1 625 | 2 130 | 1 467 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (372) | (372) |
| Aasta majandustulemus | | | — | (235) | | | (235) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 11 699 | — | 11 699 | (14 223 ) | 1 625 | 1 758 | 860 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (727) | | (727) | | | | (727) |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (109) | (109) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | 727 | 727 |
| Aasta majandustulemus | | | — | (26) | | | (26) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 10 973 | | 10 973 | (14 249 ) | 1 625 | 2 376 | 726 |

miljonites eurodes

Üheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2013

SALDO SEISUGA 31.12.2013

11 699

11 699

—

11 699

11 699

(13 988 )

(13 988 )

1 625

1 625

2 130

2 130

1 467

1 467

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(372)

(372)

(372)

(372)

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(235)

(235)

(235)

(235)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

11 699

11 699

—

11 699

11 699

(14 223 )

(14 223 )

1 625

1 625

1 758

1 758

860

860

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(727)

(727)

(727)

(727)

(727)

(727)

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(109)

(109)

(109)

(109)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

727

727

727

727

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(26)

(26)

(26)

(26)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

10 973

10 973

10 973

10 973

(14 249 )

(14 249 )

1 625

1 625

2 376

2 376

726

726

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2013 | 21 152 | 13 162 | 7 990 | (9 365 ) | — | 952 | (423) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | — | (3 144 ) | 3 144 | | | | 3 144 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | (936) | (936) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | | | | (225) | (225) |
| Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulemus – sularahahaldus | | | | 10 | | | 10 |
| Aasta majandustulemus | | | — | (2 828 ) | | | (2 828 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 21 152 | 10 018 | 11 134 | (12 183 ) | — | (209) | (1 258 ) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 795 ) | 4 795 | | | | 4 795 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (192) | | (192) | | | | (192) |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 84 | 84 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | 160 | 160 |
| Aasta majandustulemus | | | — | (2 232 ) | | | (2 232 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 20 960 | 5 223 | 15 737 | (14 415 ) | — | 35 | 1 357 |

miljonites eurodes

Kümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2013

SALDO SEISUGA 31.12.2013

21 152

21 152

13 162

13 162

7 990

7 990

(9 365 )

(9 365 )

—

952

952

(423)

(423)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

—

(3 144 )

(3 144 )

3 144

3 144

3 144

3 144

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

(936)

(936)

(936)

(936)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

(225)

(225)

(225)

(225)

Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulemus – sularahahaldus

Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulemus – sularahahaldus

10

10

10

10

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(2 828 )

(2 828 )

(2 828 )

(2 828 )

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

21 152

21 152

10 018

10 018

11 134

11 134

(12 183 )

(12 183 )

—

(209)

(209)

(1 258 )

(1 258 )

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 795 )

(4 795 )

4 795

4 795

4 795

4 795

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(192)

(192)

(192)

(192)

(192)

(192)

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

84

84

84

84

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

160

160

160

160

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

(2 232 )

(2 232 )

(2 232 )

(2 232 )

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

20 960

20 960

5 223

5 223

15 737

15 737

(14 415 )

(14 415 )

—

35

35

1 357

1 357

| miljonites eurodes |
| --- |
| Üheteistkümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2013 | — | — | — | — | — | | — |
| Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud | — | — | — | | | | — |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | — | 1 597 | 1 597 |
| Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulemus – sularahahaldus | | | | (10) | | | (10) |
| Aasta majandustulemus | | | — | (472) | | | (472) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | — | — | — | (482) | | 1 597 | 1 116 |
| 11. EAFi kapitali kajastamine vastavalt sisekokkuleppele | 29 301 | 29 301 | — | | | | — |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (1 532 ) | (1 532 ) |
| Aasta majandustulemus | | | — | (901) | | | (901) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 29 301 | 29 301 | — | (1 382 ) | | 65 | (1 317 ) |

miljonites eurodes

Üheteistkümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2013

SALDO SEISUGA 31.12.2013

—

—

—

—

—

—

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud

Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud

—

—

—

—

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

—

1 597

1 597

1 597

1 597

Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulemus – sularahahaldus

Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulemus – sularahahaldus

(10)

(10)

(10)

(10)

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(472)

(472)

(472)

(472)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

—

—

—

(482)

(482)

1 597

1 597

1 116

1 116

11. EAFi kapitali kajastamine vastavalt sisekokkuleppele

11. EAFi kapitali kajastamine vastavalt sisekokkuleppele

29 301

29 301

29 301

29 301

—

—

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

(1 532 )

(1 532 )

(1 532 )

(1 532 )

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(901)

(901)

(901)

(901)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

29 301

29 301

29 301

29 301

—

(1 382 )

(1 382 )

65

65

(1 317 )

(1 317 )

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

EAFi finantsmääruse artikli 46 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamisaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust finantsmääruse artikli 152 kohaselt. Kõnealuseid eeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamisaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud raamatupidamisaruandeid käsitlevas ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

1.3.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.3.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Raamatupidamise aastaaruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arvestus- ja aruandlusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Rahaühik | 31.12.2015 | 31.12.2014 | Rahaühik | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | LTL | — | 3,4528 |
| CZK | 27,0230 | 27,7350 | PLN | 4,2639 | 4,2732 |
| DKK | 7,4626 | 7,4453 | RON | 4,5240 | 4,4828 |
| GBP | 0,7340 | 0,7789 | SEK | 9,1895 | 9,3930 |
| HRK | 7,6380 | 7,6580 | CHF | 1,0835 | 1,2024 |
| HUF | 315,9800 | 315,5400 | JPY | 131,0700 | 145,2300 |
| | | | USD | 1,0887 | 1,2141 |

Rahaühik

31.12.2015

31.12.2014

Rahaühik

31.12.2015

31.12.2014

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

LTL

LTL

—

—

3,4528

3,4528

CZK

CZK

27,0230

27,0230

27,7350

27,7350

PLN

PLN

4,2639

4,2639

4,2732

4,2732

DKK

DKK

7,4626

7,4626

7,4453

7,4453

RON

RON

4,5240

4,5240

4,4828

4,4828

GBP

GBP

0,7340

0,7340

0,7789

0,7789

SEK

SEK

9,1895

9,1895

9,3930

9,3930

HRK

HRK

7,6380

7,6380

7,6580

7,6580

CHF

CHF

1,0835

1,0835

1,2024

1,2024

HUF

HUF

315,9800

315,9800

315,5400

315,5400

JPY

JPY

131,0700

131,0700

145,2300

145,2300

USD

USD

1,0887

1,0887

1,2141

1,2141

1.3.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamisaruannetes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.4.   BILANSS

BILANSS

1.4.1   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.4.2   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud. Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise väärtuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb üksusele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 –10 % |
| Masinad ja seadmed | 10 – 25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10 – 25 % |
| Inventar ja sisseseade | 10 – 33 % |
| Arvutiriistvara | 25 – 33 % |
| Muu | 10 – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

Hooned

4 –10 %

4 –10 %

Masinad ja seadmed

Masinad ja seadmed

10 – 25 %

10 – 25 %

Sisustus ja sõidukid

Sisustus ja sõidukid

10 – 25 %

10 – 25 %

Inventar ja sisseseade

Inventar ja sisseseade

10 – 33 %

10 – 33 %

Arvutiriistvara

Arvutiriistvara

25 – 33 %

25 – 33 %

Muu

Muu

10 – 33 %

10 – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise väärtusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul üksus kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Kapitalirendi maksete koosseisu kuuluvad intressid kantakse rendiperioodi jooksul kuludesse püsiva määraga jääkväärtuse suhtes. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse kohustuste all. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.4.3   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline väärtus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline väärtus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.4.4   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

(i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

(ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

(iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

(iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes üksus kavatseb need võõrandada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks bilansipäevani jäänud tähtaeg.

1.4.5   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda rahastuse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) ja tagasi makstud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata eelmakse summadena on bilansis algselt kajastatud summa(d), millest on lahutatud perioodi jooksul tagasi makstud summad ja rahastamiskõlblikud kulud ning asjakohastel juhtudel ka hinnangulised rahastamiskõlblikud kulud.

1.4.6   
  Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.4.7   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on liigitatud müügivalmis finantsvaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni ja lühiajalised hoiused pankades ning muud suure likviidsusega lühiajalised, algselt kuni kolmekuulise tähtajaga investeeringud.

1.4.8   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.4.9   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa üksuse kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on üksusele üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.4.10   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid üksus on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus, kajastatakse raamatupidamisaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.5.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.5.1   
  Tulud

Tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ümberpaigutused, kusjuures ümberpaigutaja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Ümberpaigutused on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata).

Kaupade ja teenuste müügist saadud kaubanduslik tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.5.2   
  Kulud

Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on üksusele üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet esitatud või heaks kiidetud.

Mittekaubanduslikud kulud seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; rahastuse saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.6.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.6.1   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.6.2   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu leiab kinnitust ainult juhul, kui tulevikus leiab või siis ei leia aset üks või mitu sündmust, mille toimumine ei ole kindel ega olene täielikult üksusest, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.7.   KAASRAHASTAMINE

KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud kreditoorse võlgnevusena. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta aasta majandustulemust.

2.   BILANSI LISAD

BILANSI LISAD

PÕHIVARA

2.1.   EELMAKSED

EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Eelmaksed | — | 63 | 368 | 84 | 516 | 472 |
| Kokku | — | 63 | 368 | 84 | 516 | 472 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Eelmaksed

Eelmaksed

—

63

63

368

368

84

84

516

516

472

472

Kokku

Kokku

—

63

63

368

368

84

84

516

516

472

472

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Otsene eelarve täitmine | 65 | 72 |
| | Täitja: |

miljonites eurodes

31.12.2015

31.12.2014

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

65

65

72

72

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

43

43

47

47

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

1

1

3

3

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

21

21

22

22

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

451

451

400

400

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

25

25

22

22

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

90

90

127

127

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

323

323

223

223

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

10

10

24

24

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

3

3

4

4

Kokku

Kokku

516

516

472

472

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seega kajastatakse osa eelmakseid põhivarana, kuid kuna kaheksanda ja üheksanda EAFi tegevust lõpetatakse, on enamik eelmakseid käibevara.

Pikaajaliste eelmaksete suurenemine 44 miljoni euro võrra võrreldes 31. detsembriga 2014 tuleneb peamiselt üheteistkümnenda EAFi raames sõlmitud uute lepingute rakendamisest ja kahe üheksanda EAFi raames sõlmitud suure lepingu pikendamisest.

2.2.   USALDUSFONDI OSAMAKSUD

USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Bêkou usaldusfondi makstud osamaks, millest on lahutatud usaldusfondi kantud kulud vastavalt nende hinnangulisele osakaalule.

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid otsese eelarve täitmise alusel.

KÄIBEVARA

2.3.   EELMAKSED

EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Eelmaksed (bruto) | 14 | 265 | 3 032 | 939 | 4 250 | 4 335 |
| Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | (11) | (198) | (2 153 ) | (744) | (3 105 ) | (2 932 ) |
| Kokku | 3 | 67 | 879 | 195 | 1 145 | 1 403 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Eelmaksed (bruto)

Eelmaksed (bruto)

14

14

265

265

3 032

3 032

939

939

4 250

4 250

4 335

4 335

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

(11)

(11)

(198)

(198)

(2 153 )

(2 153 )

(744)

(744)

(3 105 )

(3 105 )

(2 932 )

(2 932 )

Kokku

Kokku

3

3

67

67

879

879

195

195

1 145

1 145

1 403

1 403

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Otsene eelarve täitmine | 284 | 227 |
| | Täitja: |

miljonites eurodes

31.12.2015

31.12.2014

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

284

284

227

227

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

123

123

116

116

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

1

1

4

4

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

159

159

106

106

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

861

861

1 176

1 176

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

229

229

257

257

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

336

336

494

494

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

235

235

357

357

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

56

56

41

41

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

5

5

24

24

| | | Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

0

0

2

2

Kokku

Kokku

1 145

1 145

1 403

1 403

Lühiajaliste eelmaksete vähenemine 298 miljoni euro võrra võrreldes 31. detsembriga 2014 tuleneb peamiselt üheksanda ja kümnenda EAFi raames tehtud tasaarvestustest.

2.3.1.   
  Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2015. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmakse summadega, nimiväärtuses kokku 198 miljonit eurot. Aasta lõpus analüüsiti tagatisi põhjalikult, et viia need vastavusse raamatupidamisstandarditega. Analüüsi tulemusel kanti maha eelmaksetega seotud tagatisi nimiväärtuses 444 miljonit eurot, kuna need ei kuulunud EAFile, vaid hankijale.

2.4.   NÕUDED

NÕUDED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele | 2.4.1 | 1 | 5 | 6 | 2 | 13 | 21 |
| Nõuded liikmesriikidele | 2.4.2 | — | — | 90 | — | 90 | 0 |
| Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud | 2.4.3 | — | 60 | 7 | — | 67 | 63 |
| Kokku | | 1 | 65 | 103 | 2 | 171 | 84 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele

Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele

2.4.1

2.4.1

1

1

5

5

6

6

2

2

13

13

21

21

Nõuded liikmesriikidele

Nõuded liikmesriikidele

2.4.2

2.4.2

—

—

90

90

—

—

90

90

0

0

Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

2.4.3

2.4.3

—

—

60

60

7

7

—

—

67

67

63

63

Kokku

Kokku

1

1

65

65

103

103

2

2

171

171

84

84

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 104 | 21 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 67 | 63 |
| Kokku | 171 | 84 |

miljonites eurodes

31.12.2015

31.12.2014

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

104

104

21

21

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

67

67

63

63

Kokku

Kokku

171

171

84

84

2.4.1.   
  Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele

Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele | 4 | 22 | 15 | 2 | 42 | 49 |
| Allahindlus | (3) | (17) | (10) | — | (29) | (28) |
| Kokku | 1 | 5 | 6 | 2 | 13 | 21 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele

Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele

4

4

22

22

15

15

2

2

42

42

49

49

Allahindlus

Allahindlus

(3)

(3)

(17)

(17)

(10)

(10)

—

—

(29)

(29)

(28)

(28)

Kokku

Kokku

1

1

5

5

6

6

2

2

13

13

21

21

2.4.2   
  Nõuded liikmesriikidele

Nõuded liikmesriikidele

Nõuded liikmesriikidele hõlmavad saadavaid summasid ning summasid, mis arvatakse maha liikmesriikide tulevastest osamaksudest. See tuleneb üleminekurahastu korrektsioonidest (vt lisade punkt 2.10„Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid“).

2.10

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriigid | Saadavad summad liikmesriigiti | Liikmesriikide osamaksudest mahaarvatavad summad | Netosumma seisuga 31.12.2015 |
| Belgia | 1 | (5) | |
| Taani | | (2) | |
| Kreeka | 3 | | |
| Iirimaa | 2 | | |
| Luksemburg | | — | |
| Portugal | 3 | | |
| Hispaania | 28 | | |
| Ühendkuningriik | 16 | | |
| Austria | | (3) | |
| Soome | | — | |
| Küpros | 1 | | |
| Tšehhi Vabariik | 7 | | |
| Eesti | 1 | | |
| Ungari | 8 | | |
| Leedu | 1 | | |
| Läti | 1 | | |
| Malta | — | | |
| Poola | 18 | | |
| Sloveenia | 3 | | |
| Slovakkia | 3 | | |
| Rumeenia | 5 | | |
| Kokku | 101 | (11) | 90 |

miljonites eurodes

Liikmesriigid

Saadavad summad liikmesriigiti

Liikmesriikide osamaksudest mahaarvatavad summad

Netosumma seisuga 31.12.2015

Belgia

Belgia

1

1

(5)

(5)

Taani

Taani

(2)

(2)

Kreeka

Kreeka

3

3

Iirimaa

Iirimaa

2

2

Luksemburg

Luksemburg

—

Portugal

Portugal

3

3

Hispaania

Hispaania

28

28

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

16

16

Austria

Austria

(3)

(3)

Soome

Soome

—

Küpros

Küpros

1

1

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

7

7

Eesti

Eesti

1

1

Ungari

Ungari

8

8

Leedu

Leedu

1

1

Läti

Läti

1

1

Malta

Malta

—

Poola

Poola

18

18

Sloveenia

Sloveenia

3

3

Slovakkia

Slovakkia

3

3

Rumeenia

Rumeenia

5

5

Kokku

Kokku

101

101

(11)

(11)

90

90

2.4.3   
  Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud hõlmavad eelkõige eelmaksete summadelt kogunenud intresse.

2.5.   TASAARVELDUSKONTOD

TASAARVELDUSKONTOD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 |
| Tasaarvelduskontod | 214 | 657 | 1 190 | (2 062 ) | — |
| Kokku | 214 | 657 | 1 190 | (2 062 ) | — |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

Tasaarvelduskontod

Tasaarvelduskontod

214

214

657

657

1 190

1 190

(2 062 )

(2 062 )

—

Kokku

Kokku

214

214

657

657

1 190

1 190

(2 062 )

(2 062 )

—

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; (9) sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel. Tasaarvelduskontod esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa.

9

2.6.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID
   (10)

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

10

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Erikontod –
  liikmesriikide finantsasutused | — | — | — | 489 | 489 | 378 |
| Arvelduskontod –
  kommertspangad | — | — | — | 14 | 14 | 13 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond
   (***) | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Kokku | — | — | — | 504 | 504 | 391 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Erikontod –
  liikmesriikide finantsasutused

Erikontod –

liikmesriikide finantsasutused

—

—

—

489

489

489

489

378

378

Arvelduskontod –
  kommertspangad

Arvelduskontod –

kommertspangad

—

—

—

14

14

14

14

13

13

Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond
   (***)

Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond

***

—

—

—

1

1

1

1

1

1

Kokku

Kokku

—

—

—

504

504

504

504

391

391

Raha ja raha ekvivalentide kogusumma suurenemine on peamiselt tingitud 2016. aasta esimese osamaksu ettemaksest, mille mõned liikmesriigid tegid 2015. aasta detsembris.

Tuleks märkida, et STABEXi vahendeid hoiavad ka abisaavad AKV riigid. Neid vahendeid ei kajastata EAFi bilansis. STABEX on lühend, mis tähistab ELi hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu (11) artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale kontole. Vahendid jäävad kõnealustele kahte allkirja nõudvatele kontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile. Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena. Vt ka lisade punkt 3.2.1, kus on esitatud põhjalikumad andmed.

11

3.2.1

2015. aasta raamatupidamise aastaaruande ülevaatlikkuse parandamiseks on muudetud finantseerimisasutuste ja pankade liigitust. 2014. aasta kohta on esitatud võrdlevad andmed.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.7.   ERALDISED

ERALDISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Eraldised | — | — | — | 4 | 4 | — |
| Kokku | — | — | — | 4 | 4 | — |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Eraldised

Eraldised

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

Kokku

Kokku

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

Tegemist on hinnanguliste summadega, mis tuleb tõenäoliselt välja maksta rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu seoses ettevõtluse arenduskeskuse likvideerimisfaasi ja võimaliku kohtuvaidlusega.

Likvideerimisfaasis, mida haldab kuraator, täidetakse ainult haldusülesandeid nagu EAK arhiivide pidamine, mis tahes haldusalaste formaalsuste täitmine ja kohtuvaidluste haldamine, mida ei ole võimalik lahendada 31. detsembriks 2016. Seda etappi rahastab EAF ja EAFi raamatupidamise aastaaruande kuupäeva seisuga võib väga umbkaudselt prognoosida, et passiivse faasi kogukulude eelarve on 2,6 miljonit eurot. Juhul kui Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kohus mõistab EAK süüdi ja tal tuleb maksta hüvitist kolmele praegu kohtuvaidluses osalevale isikule, tuleb arvesse võtta veel ligikaudu 1,2 miljoni euro suurust summat. Vt ka lisade punkt 4.2.1, kus on esitatud põhjalikumad andmed.

4.2.1

2.8.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus | — | — | 10 | — | 10 | 34 |
| Kokku | — | — | 10 | — | 10 | 34 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

—

—

10

10

—

10

10

34

34

Kokku

Kokku

—

—

10

10

—

10

10

34

34

Kaasrahastamisega seotud kreditoorse võlgnevuse kogusumma suurenemist on selgitatud lisade punktis 2.9.1.2.

2.9.1.2

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.9.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Lühiajaline kreditoorne võlgnevus | 2.9.1 | 0 | 13 | 184 | 17 | 215 | 474 |
| Kumuleerunud kulud | 2.9.2 | 3 | 114 | 684 | 54 | 854 | 722 |
| Ettemakstud fondikapitali osamaksud | 2.9.3 | — | — | 307 | — | 307 | 228 |
| Kokku | | 3 | 128 | 1 174 | 71 | 1 376 | 1 423 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

2.9.1

2.9.1

0

0

13

13

184

184

17

17

215

215

474

474

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

2.9.2

2.9.2

3

3

114

114

684

684

54

54

854

854

722

722

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

2.9.3

2.9.3

—

—

307

307

—

307

307

228

228

Kokku

Kokku

3

3

128

128

1 174

1 174

71

71

1 376

1 376

1 423

1 423

2.9.1   
  Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Tarnijad ja muud | 2.9.1.1 | 0 | 14 | 153 | 14 | 181 | 403 |
| Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus | 2.9.1.2 | — | (0) | 31 | (0) | 31 | 67 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 2.9.1.3 | (0) | (1) | (0) | 4 | 3 | 4 |
| Kokku | | 0 | 13 | 184 | 17 | 215 | 474 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Tarnijad ja muud

Tarnijad ja muud

2.9.1.1

2.9.1.1

0

0

14

14

153

153

14

14

181

181

403

403

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

2.9.1.2

2.9.1.2

—

(0)

(0)

31

31

(0)

(0)

31

31

67

67

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

2.9.1.3

2.9.1.3

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

4

4

3

3

4

4

Kokku

Kokku

0

0

13

13

184

184

17

17

215

215

474

474

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes.

2.9.1.1   Tarnijad ja muud

Tarnijad ja muud

Selles rubriigis on kajastatud tarnijatele võlgnetavad summad ning avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvad summad.

222 miljoni euro suurune vähenemine eelmise aruandeperioodiga võrreldes tuleneb peamiselt kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvate summade suurenemisest 224 miljoni euro võrra.

2.9.1.2   Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise kreditoorse võlgnevuse summa vähenes võrreldes eelmise aruandeperioodiga 60 miljoni euro võrra.

2015. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid Prantsusmaalt (5 miljonit eurot), Ühendkuningriigilt (1,5 miljonit eurot) ja teistelt riikidelt.

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalist kreditoorset võlgnevust vähendati 69 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastamise projektidega seonduvaid tulusid ja kulusid (vt lisad 3.2.2 ja 3.3.2).

3.2.2

3.3.2

2.9.1.3   Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud maksetest.

2.9.2   
  Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Kumuleerunud kulud | 3 | 114 | 684 | 54 | 854 | 722 |
| Kokku | 3 | 114 | 684 | 54 | 854 | 722 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

3

3

114

114

684

684

54

54

854

854

722

722

Kokku

Kokku

3

3

114

114

684

684

54

54

854

854

722

722

Aasta lõpus antakse hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete arvutamise järel kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena.

Komisjon täiustas 2015. aastal eelarvetoetuse lepingutega seotud kumuleerunud kulude hindamise metoodikat. Vana metoodika kohaselt oleksid põhitegevuskulud olnud 3 545 miljonit eurot 3 671 miljoni euro asemel ja kumuleerunud kulud oleksid olnud 126 miljonit eurot väiksemad.

2.9.3   
  Ettemakstud fondikapitali osamaksud

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Ühendkuningriik | — | — | 259 | — | 259 | 222 |
| Rootsi | — | — | 48 | — | 48 | — |
| Tšehhi Vabariik | — | — | — | — | — | 4 |
| Leedu | — | — | — | — | — | 1 |
| Kokku | — | — | 307 | — | 307 | 228 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

259

259

—

259

259

222

222

Rootsi

Rootsi

—

—

48

48

—

48

48

—

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

—

—

—

—

—

4

4

Leedu

Leedu

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Kokku

Kokku

—

—

307

307

—

307

307

228

228

Tegemist on liikmesriikide osamaksude ettemaksetega.

NETOVARA

2.10.   SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL – TOIMIVAD EAFid

SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL – TOIMIVAD EAFid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Fondikapital | 12 840 | 11 699 | 21 152 | — | 45 691 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | — | (10 018 ) | — | (10 018 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2014 seisuga | 12 840 | 11 699 | 11 134 | — | 35 673 |
| | | | | | |
| Fondikapital | 12 164 | 10 973 | 20 960 | 29 367 | 73 464 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | — | (5 223 ) | (29 367 ) | (34 590 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2015 seisuga | 12 164 | 10 973 | 15 737 | — | 38 873 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kokku

Fondikapital

Fondikapital

12 840

12 840

11 699

11 699

21 152

21 152

—

45 691

45 691

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

—

(10 018 )

(10 018 )

—

(10 018 )

(10 018 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2014 seisuga

Sissenõutud fondikapital 31.12.2014 seisuga

12 840

12 840

11 699

11 699

11 134

11 134

—

35 673

35 673

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 973

10 973

20 960

20 960

29 367

29 367

73 464

73 464

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

—

(5 223 )

(5 223 )

(29 367 )

(29 367 )

(34 590 )

(34 590 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2015 seisuga

Sissenõutud fondikapital 31.12.2015 seisuga

12 164

12 164

10 973

10 973

15 737

15 737

—

38 873

38 873

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut.

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks erikontodele.

Kaheksanda ja üheksanda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud.

Üleminekurahastu tegevust rahastati varasemate EAFide vabastatud vahenditest (vt lisade punkt 2.13„Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused“).

2.13

Üleminekurahastu asutamist käsitleva nõukogu otsuse kohaselt tuleks pärast üheteistkümnenda EAFi sisekokkuleppe jõustumist üleminekurahastu kulukohustuste summa arvata maha kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a ettenähtud liikmesriikide osamaksetest (2)

2

. Üheteistkümnenda EAFi sisekokkulepe jõustus 1. märtsil 2015 ja fondi kapitali kogusummat on vähendatud 1 595 miljonit eurot (kaheksas EAF 676 miljonit kogu eurot, üheksas EAF 727 miljonit eurot ja kümnes EAF 192 miljonit eurot).

Üheteistkümnenda EAFi loomise sisekokkulepe on jõustunud ja üheteistkümnenda EAFi fondikapital on kajastatud sellega kooskõlas.

2.11.   SISSENÕUTUD JA SISSENÕUDMATA FONDIKAPITAL LIIKMESRIIKIDE KAUPA

SISSENÕUTUD JA SISSENÕUDMATA FONDIKAPITAL LIIKMESRIIKIDE KAUPA

| miljonites eurodes |
| --- |
| Osamaksud | % | Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2014 | 2015. aastal sisse nõutud | 11. EAFi kapitali vähendamine | Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2015 |
| Austria | 2,41 | (241) | 111 | 5 | (126) |
| Belgia | 3,53 | (354) | 162 | 7 | (184) |
| Bulgaaria | 0,14 | (14) | 6 | 0 | (7) |
| Küpros | 0,09 | (9) | 4 | 0 | (5) |
| Tšehhi Vabariik | 0,51 | (51) | 23 | 1 | (27) |
| Taani | 2,00 | (200) | 92 | 4 | (104) |
| Eesti | 0,05 | (5) | 2 | 0 | (3) |
| Soome | 1,47 | (147) | 68 | 3 | (77) |
| Prantsusmaa | 19,55 | (1 958 ) | 900 | 38 | (1 021 ) |
| Saksamaa | 20,50 | (2 053 ) | 944 | 39 | (1 070 ) |
| Kreeka | 1,47 | (147) | 68 | 3 | (77) |
| Ungari | 0,55 | (55) | 25 | 1 | (29) |
| Iirimaa | 0,91 | (91) | 42 | 2 | (48) |
| Itaalia | 12,86 | (1 288 ) | 592 | 25 | (672) |
| Läti | 0,07 | (7) | 3 | 0 | (4) |
| Leedu | 0,12 | (12) | 6 | 0 | (6) |
| Luksemburg | 0,27 | (27) | 12 | 1 | (14) |
| Malta | 0,03 | (3) | 1 | 0 | (2) |
| Madalmaad | 4,85 | (486) | 223 | 9 | (253) |
| Poola | 1,30 | (130) | 60 | 2 | (68) |
| Portugal | 1,15 | (115) | 53 | 2 | (60) |
| Rumeenia | 0,37 | (37) | 17 | 1 | (19) |
| Slovakkia | 0,21 | (21) | 10 | 0 | (11) |
| Sloveenia | 0,18 | (18) | 8 | 0 | (9) |
| Hispaania | 7,85 | (786) | 361 | 15 | (410) |
| Rootsi | 2,74 | (274) | 126 | 5 | (143) |
| Ühendkuningriik | 14,82 | (1 485 ) | 682 | 28 | (774) |
| Kokku | 100,00 | (10 018 ) | 4 603 | 192 | (5 223 ) |

miljonites eurodes

Osamaksud

%

Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2014

2015. aastal sisse nõutud

11. EAFi kapitali vähendamine

Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2015

Austria

Austria

2,41

2,41

(241)

(241)

111

111

5

5

(126)

(126)

Belgia

Belgia

3,53

3,53

(354)

(354)

162

162

7

7

(184)

(184)

Bulgaaria

Bulgaaria

0,14

0,14

(14)

(14)

6

6

0

0

(7)

(7)

Küpros

Küpros

0,09

0,09

(9)

(9)

4

4

0

0

(5)

(5)

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

0,51

0,51

(51)

(51)

23

23

1

1

(27)

(27)

Taani

Taani

2,00

2,00

(200)

(200)

92

92

4

4

(104)

(104)

Eesti

Eesti

0,05

0,05

(5)

(5)

2

2

0

0

(3)

(3)

Soome

Soome

1,47

1,47

(147)

(147)

68

68

3

3

(77)

(77)

Prantsusmaa

Prantsusmaa

19,55

19,55

(1 958 )

(1 958 )

900

900

38

38

(1 021 )

(1 021 )

Saksamaa

Saksamaa

20,50

20,50

(2 053 )

(2 053 )

944

944

39

39

(1 070 )

(1 070 )

Kreeka

Kreeka

1,47

1,47

(147)

(147)

68

68

3

3

(77)

(77)

Ungari

Ungari

0,55

0,55

(55)

(55)

25

25

1

1

(29)

(29)

Iirimaa

Iirimaa

0,91

0,91

(91)

(91)

42

42

2

2

(48)

(48)

Itaalia

Itaalia

12,86

12,86

(1 288 )

(1 288 )

592

592

25

25

(672)

(672)

Läti

Läti

0,07

0,07

(7)

(7)

3

3

0

0

(4)

(4)

Leedu

Leedu

0,12

0,12

(12)

(12)

6

6

0

0

(6)

(6)

Luksemburg

Luksemburg

0,27

0,27

(27)

(27)

12

12

1

1

(14)

(14)

Malta

Malta

0,03

0,03

(3)

(3)

1

1

0

0

(2)

(2)

Madalmaad

Madalmaad

4,85

4,85

(486)

(486)

223

223

9

9

(253)

(253)

Poola

Poola

1,30

1,30

(130)

(130)

60

60

2

2

(68)

(68)

Portugal

Portugal

1,15

1,15

(115)

(115)

53

53

2

2

(60)

(60)

Rumeenia

Rumeenia

0,37

0,37

(37)

(37)

17

17

1

1

(19)

(19)

Slovakkia

Slovakkia

0,21

0,21

(21)

(21)

10

10

0

0

(11)

(11)

Sloveenia

Sloveenia

0,18

0,18

(18)

(18)

8

8

0

0

(9)

(9)

Hispaania

Hispaania

7,85

7,85

(786)

(786)

361

361

15

15

(410)

(410)

Rootsi

Rootsi

2,74

2,74

(274)

(274)

126

126

5

5

(143)

(143)

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

14,82

14,82

(1 485 )

(1 485 )

682

682

28

28

(774)

(774)

Kokku

Kokku

100,00

100,00

(10 018 )

(10 018 )

4 603

4 603

192

192

(5 223 )

(5 223 )

2015. aastal sissenõutud kapital koosneb tavapärasest sissenõutud kapitalist (3 200 miljonit eurot) ja eriotstarbelisest sissenõutud kapitalist (1 403 miljonit eurot). Eriotstarbeline kapitali sissenõudmine oli vajalik kaheksanda ja üheksanda EAFi kapitali vähendamiseks.

2.12.   SULETUD EAFidest ÜLEKANTUD SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL

SULETUD EAFidest ÜLEKANTUD SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Saldo seisuga 31.12.2015 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

Saldo seisuga 31.12.2015

Saldo seisuga 31.12.2015

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

Siia rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.13.   TOIMIVATE EAFide VAHELISED SISSENÕUTUD FONDIKAPITALI ÜMBERPAIGUTUSED

TOIMIVATE EAFide VAHELISED SISSENÕUTUD FONDIKAPITALI ÜMBERPAIGUTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Saldo seisuga 31.12.2013 | (3 083 ) | 2 130 | 952 | — | 0 |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (64) | (372) | 436 | | 0 |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | | | (225) | 225 | 0 |
| Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse | | | (1 372 ) | 1 372 | 0 |
| Saldo seisuga 31.12.2014 | (3 147 ) | 1 758 | (209) | 1 597 | 0 |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (6) | (109) | 114 | | 0 |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | | | (32) | 32 | 0 |
| Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse | | | (41) | 41 | 0 |
| Üleminekurahastust kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi sissenõutud summad | | | 11 | (11) | 0 |
| Üleminekurahastu kulukohustustega seotud vahendite tagastamine | 676 | 727 | 192 | (1 595 ) | 0 |
| Saldo seisuga 31.12.2015 | (2 476 ) | 2 376 | 35 | 65 | 0 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Saldo seisuga 31.12.2013

Saldo seisuga 31.12.2013

(3 083 )

(3 083 )

2 130

2 130

952

952

—

0

0

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(64)

(64)

(372)

(372)

436

436

0

0

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(225)

(225)

225

225

0

0

Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse

Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse

(1 372 )

(1 372 )

1 372

1 372

0

0

Saldo seisuga 31.12.2014

Saldo seisuga 31.12.2014

(3 147 )

(3 147 )

1 758

1 758

(209)

(209)

1 597

1 597

0

0

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(6)

(6)

(109)

(109)

114

114

0

0

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(32)

(32)

32

32

0

0

Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse

Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse

(41)

(41)

41

41

0

0

Üleminekurahastust kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi sissenõutud summad

Üleminekurahastust kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi sissenõutud summad

11

11

(11)

(11)

0

0

Üleminekurahastu kulukohustustega seotud vahendite tagastamine

Üleminekurahastu kulukohustustega seotud vahendite tagastamine

676

676

727

727

192

192

(1 595 )

(1 595 )

0

0

Saldo seisuga 31.12.2015

Saldo seisuga 31.12.2015

(2 476 )

(2 476 )

2 376

2 376

35

35

65

65

0

0

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

Üleminekurahastu 2015. aasta kulukohustustega seotud vahenditest kanti kümnenda EAFi tulemusreservi tagasi 1 595 miljonit eurot, mida kasutati kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapitali rahastamiseks (vt lisade punkt 2.10 „Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid“).

2.10

Kümnenda EAFi mittekasutatavas tulemusreservis oli eelarveaasta lõpu seisuga 84 miljonit eurot ja üheteistkümnenda EAFi omas 65 miljonit eurot.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULEMIARUANDE LISAD

3.1.   KAUBANDUSLIKEST JA MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST JA MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2015 | 2014 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 89 | 87 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 51 | 59 |
| Kokku | 140 | 145 |

miljonites eurodes

2015

2014

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

89

89

87

87

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

51

51

59

59

Kokku

Kokku

140

140

145

145

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud 89 miljoni euro suurune tulu on eranditult põhitegevustulu, kuid kaubanduslikest tehingutest saadud 51 miljoni eurone tulu sisaldab põhitegevustulu (43 miljonit eurot) ja finantstulu (8 miljonit eurot, vt lisade punkt 3.5).

3.5

3.2.   PÕHITEGEVUSTULUD

PÕHITEGEVUSTULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2015 | 2014 |
| Kulude sissenõudmine | 3.2.1 | 1 | 10 | 9 | 1 | 20 | 26 |
| STABEXi vahendite sissenõudmine | 3.2.2 | 1 | — | — | — | 1 | 4 |
| Kasum vahetuskursierinevustest | | 3 | 15 | 22 | 2 | 42 | 45 |
| Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu | 3.2.3 | — | — | 68 | 1 | 69 | 57 |
| Kokku | | 4 | 24 | 99 | 5 | 132 | 132 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2015

2015

2014

2014

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

3.2.1

3.2.1

1

1

10

10

9

9

1

1

20

20

26

26

STABEXi vahendite sissenõudmine

STABEXi vahendite sissenõudmine

3.2.2

3.2.2

1

1

—

—

—

1

1

4

4

Kasum vahetuskursierinevustest

Kasum vahetuskursierinevustest

3

3

15

15

22

22

2

2

42

42

45

45

Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu

Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu

3.2.3

3.2.3

—

—

68

68

1

1

69

69

57

57

Kokku

Kokku

4

4

24

24

99

99

5

5

132

132

132

132

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2015 | 2014 |
| Otsene eelarve täitmine | 61 | 17 |
| | Täitja: |

miljonites eurodes

2015

2014

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

61

61

17

17

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

3

3

0

0

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

58

58

17

17

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

29

29

70

70

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

14

14

68

68

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

14

14

1

1

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

0

0

—

—

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

1

1

—

—

Põhitegevustulu kokku, v.a vahetuskursierinevustest tulenev kasum

Põhitegevustulu kokku, v.a vahetuskursierinevustest tulenev kasum

90

90

86

86

3.2.1   
  STABEXi vahendite sissenõudmine

STABEXi vahendite sissenõudmine

2015. aastal maksti EAFile AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 1 miljonit eurot. Need tulud on kajastatud kaheksanda EAFi kasumiaruandes põhitegevustulu (STABEXi vahendite sissenõudmine) all.

3.2.2   
  Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu

Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu

Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu kujutab endast kasutatud osamaksusid (vt lisade punkt 3.3.2).

3.3.2

3.3.   PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2015 | 2014 |
| Põhitegevuskulud – abimeetmed | 3.3.1 | (5) | 47 | 2 197 | 820 | 3 059 | 3 545 |
| Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud | 3.3.2 | — | — | 68 | 1 | 69 | 57 |
| Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum | | 3 | 14 | 24 | 3 | 44 | 33 |
| Nõuete allahindlus ning riski- ja kulueraldised | | (0) | (5) | 8 | 4 | 7 | 14 |
| Kokku | | (2) | 56 | 2 297 | 828 | 3 179 | 3 650 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2015

2015

2014

2014

Põhitegevuskulud – abimeetmed

Põhitegevuskulud – abimeetmed

3.3.1

3.3.1

(5)

(5)

47

47

2 197

2 197

820

820

3 059

3 059

3 545

3 545

Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud

Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud

3.3.2

3.3.2

—

—

68

68

1

1

69

69

57

57

Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum

Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum

3

3

14

14

24

24

3

3

44

44

33

33

Nõuete allahindlus ning riski- ja kulueraldised

Nõuete allahindlus ning riski- ja kulueraldised

(0)

(0)

(5)

(5)

8

8

4

4

7

7

14

14

Kokku

Kokku

(2)

(2)

56

56

2 297

2 297

828

828

3 179

3 179

3 650

3 650

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2015 | 2014 |
| Otsene eelarve täitmine | 1 106 | 933 |
| | Täitja: |

miljonites eurodes

2015

2014

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

1 106

1 106

933

933

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

99

99

114

114

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

2

2

2

2

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

1 000

1 000

817

817

| | | Usaldusfondid |
| --- | --- | --- |

Usaldusfondid

Usaldusfondid

5

5

—

—

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

2 023

2 023

2 670

2 670

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

900

900

1 111

1 111

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

990

990

1 148

1 148

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

31

31

179

179

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

70

70

144

144

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

31

31

46

46

| | | Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

1

1

41

41

| | | Isikud, kes viivad ellu ÜVJP meetmeid |
| --- | --- | --- |

Isikud, kes viivad ellu ÜVJP meetmeid

Isikud, kes viivad ellu ÜVJP meetmeid

0

0

—

—

Põhitegevuskulud kokku: abimeetmed ja kaasrahastamine

Põhitegevuskulud kokku: abimeetmed ja kaasrahastamine

3 128

3 128

3 603

3 603

3.3.1.   
  Põhitegevuskulud – abimeetmed

Põhitegevuskulud – abimeetmed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2015 | 2014 |
| Programmikohane abi | 1 | 18 | 1 557 | 394 | 1 971 | 2 159 |
| Makromajanduslik toetus | — | 51 | — | — | 51 | 42 |
| Valdkondlik poliitika | 0 | (25) | — | — | (24) | 10 |
| Intressitoetused | (6) | — | — | — | (6) | 3 |
| AKV riikide sisesed projektid | — | 5 | 459 | 282 | 746 | 979 |
| Hädaabi | — | 1 | 167 | 117 | 285 | 335 |
| Pagulastele ettenähtud abi | 0 | — | — | — | 0 | (0) |
| Riskikapital | — | — | — | — | — | 0 |
| Stabex | — | — | — | — | — | 2 |
| Sysmin | (0) | — | — | — | (0) | 0 |
| Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Institutsioonidele ettenähtud toetus | — | — | 13 | 20 | 34 | 19 |
| Eksporditulude kompensatsioon | 0 | (3) | — | — | (3) | (5) |
| Usaldusfondide osamaksud | — | — | — | 5 | 5 | — |
| Kokku | (5) | 47 | 2 197 | 820 | 3 059 | 3 545 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2015

2015

2014

2014

Programmikohane abi

Programmikohane abi

1

1

18

18

1 557

1 557

394

394

1 971

1 971

2 159

2 159

Makromajanduslik toetus

Makromajanduslik toetus

—

51

51

—

—

51

51

42

42

Valdkondlik poliitika

Valdkondlik poliitika

0

0

(25)

(25)

—

—

—

(24)

(24)

10

10

Intressitoetused

Intressitoetused

(6)

(6)

—

—

—

(6)

(6)

3

3

AKV riikide sisesed projektid

AKV riikide sisesed projektid

—

5

5

459

459

282

282

746

746

979

979

Hädaabi

Hädaabi

—

1

1

167

167

117

117

285

285

335

335

Pagulastele ettenähtud abi

Pagulastele ettenähtud abi

0

0

—

—

—

0

0

(0)

(0)

Riskikapital

Riskikapital

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Stabex

Stabex

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Sysmin

Sysmin

(0)

(0)

—

—

—

(0)

(0)

0

0

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

—

0

0

—

—

0

0

2

2

Institutsioonidele ettenähtud toetus

Institutsioonidele ettenähtud toetus

—

—

13

13

20

20

34

34

19

19

Eksporditulude kompensatsioon

Eksporditulude kompensatsioon

0

0

(3)

(3)

—

—

(3)

(3)

(5)

(5)

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

—

—

—

—

—

5

5

5

5

—

—

Kokku

Kokku

(5)

(5)

47

47

2 197

2 197

820

820

3 059

3 059

3 545

3 545

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

3.3.2.   
  Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud

Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud

Sellel real on kajastatud 2015. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Kuna laekunud kaasrahastamise osamaksud täidavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, on neile vastav osamaksude summa kajastatud põhitegevustuluna (vt lisade punkt 3.2.2).

3.2.2

3.4.   HALDUSKULUD

HALDUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2015 | 2014 |
| Halduskulud | 0 | (0) | 34 | 79 | 113 | 22 |
| Kokku | 0 | (0) | 34 | 79 | 113 | 22 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2015

2015

2014

2014

Halduskulud

Halduskulud

0

0

(0)

(0)

34

34

79

79

113

113

22

22

Kokku

Kokku

0

0

(0)

(0)

34

34

79

79

113

113

22

22

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

Halduskulude 91 miljoni eurone muutumine aastail 2014–2015 tuleneb raamatupidamismetoodika muutumisest 2014. aastal. Uue metoodika kohaselt halduskulud vähenesid. See mõju oli ühekordne.

3.5.   FINANTSTULUD

FINANTSTULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2015 | 2014 |
| Intressitulu – Euroopa pangad | (0) | (0) | (0) | 2 | 1 | (1) |
| Eelmaksete intressid | — | 6 | 0 | 0 | 7 | 15 |
| | Kogunenud intress |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2015

2015

2014

2014

Intressitulu – Euroopa pangad

Intressitulu – Euroopa pangad

(0)

(0)

(0)

(0)

(0)

(0)

2

2

1

1

(1)

(1)

Eelmaksete intressid

Eelmaksete intressid

—

—

6

6

0

0

0

0

7

7

15

15

Kogunenud intress

Kogunenud intress

—

—

4

4

0

0

—

4

4

11

11

| | Sissenõutud intress |
| --- | --- |

Sissenõutud intress

Sissenõutud intress

—

—

2

2

0

0

0

0

3

3

3

3

Kokku

Kokku

(0)

(0)

6

6

0

0

2

2

8

8

13

13

Eelmaksetelt arvutatud intress kirjendatakse kooskõlas üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punktiga d.

Finantstulusid käsitatakse kaubanduslikest tehingutest saadud tuludena.

4.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Täitmistagatised | 0 | 7 | 7 | (0) | 13 | 101 |
| Ettemaksutagatised | — | 3 | 3 | — | 6 | 50 |
| Kokku | 0 | 10 | 10 | (0) | 20 | 150 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Täitmistagatised

Täitmistagatised

0

0

7

7

7

7

(0)

(0)

13

13

101

101

Ettemaksutagatised

Ettemaksutagatised

—

—

3

3

3

3

—

6

6

50

50

Kokku

Kokku

0

0

10

10

10

10

(0)

(0)

20

20

150

150

Projekti raames EAFi varade tagamiseks hoitavate tagatiste summa 2015. aastal kokkuvõttes suurenes, kuid suurem osa 2015. aasta tagatistest on seotud kaudse eelarve täitmise raames sõlmitud lepingutega. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid hankija. 2014. aastal moodustasid hankijatele (mitte EAFile) antud tagatised 273 miljonit eurot, 2015. aastal aga 723 miljonit eurot.

4.1.1.   
  Täitmistagatised

Täitmistagatised

Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse mõnikord täitmistagatisi.

4.1.2.   
  Ettemaksutagatised

Ettemaksutagatised

Ettemaksutagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada ettemaksutagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

4.2.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

4.2.1.   
  Ettevõtluse arenduskeskus

Ettevõtluse arenduskeskus

AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas 2014. aasta juunis jätkata tööd ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi „EAK“) tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ning tagada, et erasektori toetamise projektid, mida EAK teostab AKV riikides ja piirkondades, saaksid täielikult täidetud. Sel eesmärgil volitas AKV-ELi ministrite nõukogu AKV-ELi suursaadikute komiteed tegutsema selle nimel, et võtta vastu vajalikud otsused.

AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014 volitati juhatust võtma viivitamata kõik EAKi tegevuse lõpetamise ettevalmistamiseks vajalikud meetmed. Kõnealuse otsuse artikliga 2 anti juhatusele ülesanne sõlmida leping kuraatoriga, kes valmistaks ette ja rakendaks tegevuse lõpetamise kava. Tegevuse lõpetamise kava võimaldab EAKi tegevuse nõuetekohaselt lõpetada, järgides kõigi asjaomaste kolmandate osapoolte õigusi ning tagades, et käimasolevad erasektori toetamise projektid viib lõpule kas EAK ise või mõni üksus, kellele saab nende juhtimise ülesandeks teha. Tegevuse lõpetamise kava kohaselt tuleb EAKi tegevus lõpetada 31. detsembriks 2016.

Kuraator esitas EAKi juhatusele 2015. aasta juunis strateegilise kava koos eelarve ja tööplaaniga. Strateegiline kava on kooskõlas sotsiaaldialoogi tulemustega. Komisjon esitas EAKi juhatuse poolt heakskiidetud lõpliku strateegilise kava eelarve alusel kokku 18,2 miljoni eurose rahastamisotsuse ettepaneku, mis võeti vastu pärast seda, kui EAFi komitee oli selle heaks kiitnud. Pärast rahastamisotsuse vastuvõtmist sõlmisid EAK ja komisjon 2015. aasta detsembris toetuslepingu, mille alusel rahastatakse EAK varade likvideerimist ja tema kohustuste täitmist. Lõpliku strateegilise kava rakendamine algas 1. jaanuaril 2016. Praegu toimuvad Euroopa Liidu nõukogu ja AKV riikide läbirääkimised Cotonou lepingu III lisa muutmiseks. Kui nimetatud lisa on läbi vaadatud, algab EAK tegevuse passiivne etapp, mille ainus eesmärk on EAK likvideerimine. See etapp algab 1. jaanuaril 2017 ja kestab kuni 5 aastat. Vt ka lisade punkt 2.7, kus on esitatud põhjalikumad andmed.

2.7

4.3.   MUU OLULINE TEAVE

MUU OLULINE TEAVE

4.3.1.   
  Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on 2015. aasta tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. Miljonites eurodes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 5 | 303 | 3 174 | 2 338 | 5 821 | 5 291 |
| Kokku | 5 | 303 | 3 174 | 2 338 | 5 821 | 5 291 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

5

5

303

303

3 174

3 174

2 338

2 338

5 821

5 821

5 291

5 291

Kokku

Kokku

5

5

303

303

3 174

3 174

2 338

2 338

5 821

5 821

5 291

5 291

31. detsembri 2015. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 6 809 miljonit eurot (2014. aastal 5 889 miljonit eurot). 2015. aasta detsembris võeti kohustus rahastada 1 316 miljoni euro ulatuses Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ja ebaseadusliku rände algpõhjustega võitlemiseks mõeldud ELi hädaolukorra usaldusfondi (ELi Aafrika usaldusfond). Kui see ühekordne sündmus kõrvale jätta, siis moodustavad täitmata kulukohustused 5 493 miljonit eurot, mida on 396 miljonit eurot vähem kui eelmisel aastal.

5.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega.

5.1.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

| — | Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes.

| — | EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. |
| --- | --- |

—

EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Muu | Kokku | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Muu | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | | | | | | | | |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | — | — | — | — | 171 | 1 | 171 | 0 | — | — | — | 76 | 8 | 84 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 4 | 0 | — | — | 500 | — | 504 | 6 | 0 | — | — | 386 | — | 391 |
| Kokku | 4 | 0 | — | — | 671 | 1 | 675 | 6 | 0 | — | — | 462 | 8 | 475 |
| Finantskohustused | | | | | | | | | | | | | | |
| Kreditoorne võlgnevus | 0 | — | — | — | (485) | (47) | (532) | 0 | — | — | — | (691) | (45) | (736) |
| Kokku | 0 | — | — | — | (485) | (47) | (532) | 0 | — | — | — | (691) | (45) | (736) |
| Kokku | 4 | 0 | — | — | 186 | (46) | 143 | 6 | 0 | — | — | (229) | (37) | (261) |

miljonites eurodes

31.12.2015

31.12.2014

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Muu

Kokku

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Muu

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

—

—

—

—

—

—

—

—

171

171

1

1

171

171

0

0

—

—

—

—

—

—

76

76

8

8

84

84

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

4

4

0

0

—

—

—

—

500

500

—

—

504

504

6

6

0

0

—

—

—

—

386

386

—

—

391

391

Kokku

Kokku

4

4

0

0

—

—

671

671

1

1

675

675

6

6

0

0

—

—

462

462

8

8

475

475

Finantskohustused

Finantskohustused

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

0

0

—

—

—

—

—

—

(485)

(485)

(47)

(47)

(532)

(532)

0

0

—

—

—

—

—

—

(691)

(691)

(45)

(45)

(736)

(736)

Kokku

Kokku

0

0

—

—

—

(485)

(485)

(47)

(47)

(532)

(532)

0

0

—

—

—

—

(691)

(691)

(45)

(45)

(736)

(736)

Kokku

Kokku

4

4

0

0

—

—

186

186

(46)

(46)

143

143

6

6

0

0

—

—

(229)

(229)

(37)

(37)

(261)

(261)

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid.

5.3.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub,

kuid ta saab erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4.   KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 171 | 50 | 120 | 1 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2015 | 171 | 50 | 120 | 1 | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 84 | 75 | 5 | 4 | |
| Kokku seisuga 31.12.2014 | 84 | 75 | 5 | 4 | — |

miljonites eurodes

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

171

171

50

50

120

120

1

1

—

—

Kokku seisuga 31.12.2015

Kokku seisuga 31.12.2015

171

171

50

50

120

120

1

1

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

84

84

75

75

5

5

4

4

Kokku seisuga 31.12.2014

Kokku seisuga 31.12.2014

84

84

75

75

5

5

4

4

—

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Nõuded | Sularaha | Kokku | Nõuded | Sularaha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 6 | 167 | 173 | 0 | 318 | 318 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 34 | 16 | 50 | — | 39 | 39 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 36 | 312 | 348 | — | 7 | 7 |
| Muud kui investeerimiskvaliteediga | 14 | 9 | 23 | — | 27 | 27 |
| Kokku | 90 | 503 | 593 | 0 | 391 | 391 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Varasemate makseviivitusteta võlgnikud | 81 | 1 | 98 | 83 | | 83 |
| Varasema makseviivitustega võlgnikud | — | — | — | 1 | | 1 |
| Kokku | 97 | 1 | 98 | 84 | | 84 |
| Kokku | 171 | 504 | 692 | 84 | 391 | 475 |

miljonites eurodes

31.12.2015

31.12.2014

Nõuded

Sularaha

Kokku

Nõuded

Sularaha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

6

6

167

167

173

173

0

0

318

318

318

318

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

34

34

16

16

50

50

—

—

39

39

39

39

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

36

36

312

312

348

348

—

—

7

7

7

7

Muud kui investeerimiskvaliteediga

Muud kui investeerimiskvaliteediga

14

14

9

9

23

23

—

—

27

27

27

27

Kokku

Kokku

90

90

503

503

593

593

0

0

391

391

391

391

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Varasemate makseviivitusteta võlgnikud

Varasemate makseviivitusteta võlgnikud

81

81

1

1

98

98

83

83

83

83

Varasema makseviivitustega võlgnikud

Varasema makseviivitustega võlgnikud

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Kokku

Kokku

97

97

1

1

98

98

84

84

84

84

Kokku

Kokku

171

171

504

504

692

692

84

84

391

391

475

475

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksud, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmäärus artikli 22 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peavad osamaksude summad jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| miljonites eurodes |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Kreditoorne võlgnevus | 522 | 10 | | 532 |
| Kokku seisuga 31.12.2015 | 522 | 10 | — | 532 |
| Kreditoorne võlgnevus | 702 | 34 | | 736 |
| Kokku seisuga 31.12.2014 | 702 | 34 | — | 736 |

miljonites eurodes

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

522

522

10

10

532

532

Kokku seisuga 31.12.2015

Kokku seisuga 31.12.2015

522

522

10

10

—

532

532

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

702

702

34

34

736

736

Kokku seisuga 31.12.2014

Kokku seisuga 31.12.2014

702

702

34

34

—

736

736

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond ja ELi usaldusfond Aafrika jaoks. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande rubriigis 8.2 „Juhtivtöötajate rahalised õigused“.

7.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8.   AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Aasta majandustulemus arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulemus kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2015 | 2014 |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | (3 152 ) | (3 526 ) |
| Tulud | | |
| Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust | (1) | (10) |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (11) | (19) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 19 | 12 |
| Eelmaksete netomõju | 28 | 41 |
| Viitlaekumised (neto) | 29 | (71) |
| Kulud | | |
| Aruandeaasta maksmata kulud | 61 | 165 |
| Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud | (221) | (28) |
| Tühistatud maksed | 12 | 65 |
| Eelmaksete netomõju | (53) | (562) |
| Kumuleerunud kulud (neto) | 200 | 417 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | (3 088 ) | (3 516 ) |

miljonites eurodes

2015

2014

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

(3 152 )

(3 152 )

(3 526 )

(3 526 )

Tulud

Tulud

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

(1)

(1)

(10)

(10)

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(11)

(11)

(19)

(19)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

19

19

12

12

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

28

28

41

41

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

29

29

(71)

(71)

Kulud

Kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

61

61

165

165

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

(221)

(221)

(28)

(28)

Tühistatud maksed

Tühistatud maksed

12

12

65

65

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

(53)

(53)

(562)

(562)

Kumuleerunud kulud (neto)

Kumuleerunud kulud (neto)

200

200

417

417

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

(3 088 )

(3 088 )

(3 516 )

(3 516 )

8.1.   VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse aasta majandustulemuses, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusest maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusele liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju aasta majandustulemusele.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

8.2.   VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad aasta majandustulemuses, aga ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusest maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemusele või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Aruandeaasta maksmata kulud

aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta aasta majandustulemust, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Tühistatud maksest

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine.

Kumuleerunud kulude netosumma

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE
   (12)

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

12

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

ELi Bêkou usaldusfondi 2015. aasta raamatupidamise aruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega ja minu kui komisjoni peaarvepidaja poolt heakskiidetud raamatupidamiseeskirjadega, mida kohaldatakse kõikide institutsioonide ja liidu asutuste suhtes.

Olen teadlik oma vastutusest ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajatelt kogu teabe, mis on vajalik ELi Bêkou usaldusfondi varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutajad tõendavad selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate ELi Bêkou usaldusfondi finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

[alla kirjutanud]

Manfred KRAFF

peaarvepidaja

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel luua liidu välistegevuse usaldusfonde. Usaldusfonde võib luua hädaolukordades võetavate, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. Iga usaldusfondi eesmärgid nähakse ette tema asutamisaktiga.

Esimese mitme annetajaga ELi usaldusfondi — Bêkou fondi (sango keeles „lootus“) asutasid 15. juulil 2014 EL (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks keskpika perioodi eesmärkide täitmiseks. 2015. aasta lõpus oli Bêkou usaldusfondil seitse rahastajat: Euroopa Arengufond, Euroopa Komisjon (ELi eelarvest), neli liikmesriiki ja üks kolmas riik.

Liidu välistegevuse usaldusfondid koostavad ja võtavad vastu oma raamatupidamise aastaaruanded. Kuna ELi Bêkou usaldusfond on loodud EAFi raames, konsolideeritakse selle raamatupidamise aastaaruanne EAFi raamatupidamise aastaaruandesse. Aastaaruande koostamine on tehtud ülesandeks ELi Bêkou usaldusfondi peaarvepidajale, kelleks vastavalt finantsmääruse artikli 187 lõikele 6 on komisjoni peaarvepidaja.

BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS

BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | 1.1 | 3 446 | — |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 1.2 | 6 047 | — |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 1.3 | 1 364 | — |
| Raha ja raha ekvivalendid | 1.4 | 52 461 | 45 000 |
| | | 59 873 | 45 000 |
| VARAD KOKKU | | 63 319 | 45 000 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Finantskohustused | 1.5 | (63 125 ) | (45 000 ) |
| | | (63 125 ) | (45 000 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | | (193) | — |
| | | (193) | — |
| KOHUSTUSED KOKKU | | (63 319 ) | (45 000 ) |
| NETOVARA | | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Aasta majandustulemus | | — | — |
| NETOVARA | | — | — |

tuhandetes eurodes

Lisa

31.12.2015

31.12.2014

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1.1

1.1

3 446

3 446

—

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1.2

1.2

6 047

6 047

—

—

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

1.3

1.3

1 364

1 364

—

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

1.4

1.4

52 461

52 461

45 000

45 000

59 873

59 873

45 000

45 000

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

63 319

63 319

45 000

45 000

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Finantskohustused

Finantskohustused

1.5

1.5

(63 125 )

(63 125 )

(45 000 )

(45 000 )

(63 125 )

(63 125 )

(45 000 )

(45 000 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

(193)

(193)

—

—

(193)

(193)

—

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(63 319 )

(63 319 )

(45 000 )

(45 000 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2015 | 2014 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Tulu annetustest | 2.1 | 9 354 | — |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Finantstulu | | 101 | — |
| Kokku | | 9 455 | — |
| KULUD | | | |
| Põhitegevuskulud | 2.2 | (8 824 ) | — |
| Muud kulud | 2.3 | (631) | — |
| Kokku | | (9 455 ) | — |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | | — | — |

tuhandetes eurodes

Lisa

2015

2014

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

2.1

2.1

9 354

9 354

—

—

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulu

Finantstulu

101

101

—

—

Kokku

Kokku

9 455

9 455

—

—

KULUD

KULUD

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

2.2

2.2

(8 824 )

(8 824 )

—

—

Muud kulud

Muud kulud

2.3

2.3

(631)

(631)

—

—

Kokku

Kokku

(9 455 )

(9 455 )

—

—

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

—

—

—

—

BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2015 | 2014 |
| Aasta majandustulemus | | — | — |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (9 493 ) | — |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | (1 364 ) | — |
| Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 18 125 | 45 000 |
| Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 193 | — |
| NETORAHAVOOD | | 7 461 | 45 000 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | 7 461 | 45 000 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | | 45 000 | — |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 1.4 | 52 461 | 45 000 |

tuhandetes eurodes

Lisa

2015

2014

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(9 493 )

(9 493 )

—

—

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(1 364 )

(1 364 )

—

—

Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

18 125

18 125

45 000

45 000

Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

193

193

—

—

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

7 461

7 461

45 000

45 000

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

7 461

7 461

45 000

45 000

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

45 000

45 000

—

—

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

1.4

1.4

52 461

52 461

45 000

45 000

BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kumuleerunud ülejääk/
  (puudujääk) | Aasta majandustulemus | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | — | — | — |
| Aasta majandustulemus | — | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | — | — | — |

tuhandetes eurodes

Kumuleerunud ülejääk/

(puudujääk)

Aasta majandustulemus

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

—

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

—

—

—

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1.   BILANSI LISAD

BILANSI LISAD

PÕHIVARA

1.1.   EELMAKSED

EELMAKSED

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kokku 31.12.2015 | Kokku 31.12.2014 |
| Eelmaksed | 3 446 | — |
| Kokku | 3 446 | — |

tuhandetes eurodes

Kokku 31.12.2015

Kokku 31.12.2015

Kokku 31.12.2014

Kokku 31.12.2014

Eelmaksed

Eelmaksed

3 446

3 446

—

—

Kokku

Kokku

3 446

3 446

—

—

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kokku 31.12.2015 | Kokku 31.12.2014 |
| Otsene eelarve täitmine | 1 078 | — |
| | Täitja: |

tuhandetes eurodes

Kokku 31.12.2015

Kokku 31.12.2014

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

1 078

1 078

—

—

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

1 078

1 078

—

—

| | | Kaudne eelarve täitmine |
| --- | --- | --- |

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

2 368

2 368

—

—

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

1 155

1 155

—

—

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

1 213

1 213

—

—

Kokku

Kokku

3 446

3 446

—

—

KÄIBEVARA

1.2.   EELMAKSED

EELMAKSED

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kokku 31.12.2015 | Kokku 31.12.2014 |
| Eelmaksed | 14 860 | — |
| Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | (8 813 ) | — |
| Kokku | 6 047 | — |

tuhandetes eurodes

Kokku 31.12.2015

Kokku 31.12.2015

Kokku 31.12.2014

Kokku 31.12.2014

Eelmaksed

Eelmaksed

14 860

14 860

—

—

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

(8 813 )

(8 813 )

—

—

Kokku

Kokku

6 047

6 047

—

—

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kokku 31.12.2015 | Kokku 31.12.2014 |
| Otsene eelarve täitmine | 4 046 | — |
| | Täitja: |

tuhandetes eurodes

Kokku 31.12.2015

Kokku 31.12.2014

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

4 046

4 046

—

—

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

4 046

4 046

—

—

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

2 002

2 002

—

—

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

806

806

—

—

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

1 196

1 196

—

—

Kokku

Kokku

6 047

6 047

—

—

1.3.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED JA MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED JA MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD

Selles rubriigis on edasilükkunud halduskulud (1,3 miljonit eurot) ja viitlaekumised (45 000 eurot).

1.4.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

ELi Bêkou usaldusfondi hallatavaid vahendeid kajastati 2014. aasta aruandes keskse sularahahalduse süsteemi nõuetena. 2015. aasta raamatupidamise aastaaruande ülevaatlikkuse parandamiseks on need vahendid nüüd kajastatud raha ja raha ekvivalentidena. 2014. aasta kohta on esitatud võrdlevad andmed.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

1.5.   FINANTSKOHUSTUSED

FINANTSKOHUSTUSED

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Osamaksud | % | Makstud osamaksud | Netotulemuse jaotus | Finantskohustused |
| Euroopa Komisjon | 6 | 4 554 | (588) | 3 966 |
| EAF | 54 | 39 000 | (5 033 ) | 33 967 |
| Liikmesriigid: | 39 | 28 000 | (3 614 ) | 24 386 |
| Saksamaa | | 15 000 | (1 936 ) | 13 064 |
| Prantsusmaa | | 10 000 | (1 291 ) | 8 709 |
| Madalmaad | | 2 000 | (258) | 1 742 |
| Itaalia | | 1 000 | (129) | 871 |
| Kolmandad riigid: | 1 | 925 | (119) | 806 |
| Šveits | | 925 | (119) | 806 |
| Kokku | 100 | 72 480 | (9 354 ) | 63 125 |

tuhandetes eurodes

Osamaksud

%

Makstud osamaksud

Netotulemuse jaotus

Finantskohustused

Euroopa Komisjon

Euroopa Komisjon

6

6

4 554

4 554

(588)

(588)

3 966

3 966

EAF

EAF

54

54

39 000

39 000

(5 033 )

(5 033 )

33 967

33 967

Liikmesriigid:

Liikmesriigid:

39

39

28 000

28 000

(3 614 )

(3 614 )

24 386

24 386

Saksamaa

Saksamaa

15 000

15 000

(1 936 )

(1 936 )

13 064

13 064

Prantsusmaa

Prantsusmaa

10 000

10 000

(1 291 )

(1 291 )

8 709

8 709

Madalmaad

Madalmaad

2 000

2 000

(258)

(258)

1 742

1 742

Itaalia

Itaalia

1 000

1 000

(129)

(129)

871

871

Kolmandad riigid:

Kolmandad riigid:

1

1

925

925

(119)

(119)

806

806

Šveits

Šveits

925

925

(119)

(119)

806

806

Kokku

Kokku

100

100

72 480

72 480

(9 354 )

(9 354 )

63 125

63 125

Pikaajalised finantskohustused koosnevad Euroopa Arengufondi 34 miljoni eurosest osamaksust, Euroopa Komisjoni (ELi eelarvest) 4 miljoni eurosest osamaksust, mitmelt liikmesriigilt saadud 24 miljonist eurost ja ühelt kolmandalt riigilt saadud 1 miljonist eurost.

Majandustulemuse jaotus on ainult soovituslik ja raamatupidamislik. Bêkou usaldusfondi tegevuse lõpetamise korral teeb lõpliku otsuse allesjäänud vahendite tagastamise kohta fondi haldusnõukogu.

2.   TULEMIARUANDE LISAD

TULEMIARUANDE LISAD

2.1.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Selles rubriigis on rahastajate osamaksud kajastatud põhitegevustuluna ja need vastavad netokuludele (3). Sellest tulenevalt on aasta majandustulemus null.

3

2.2.   PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2015 | 2014 |
| Toiduabi/toiduga kindlustamise programmid | 460 | — |
| Naisvõrdõiguslikkuse organisatsioonid ja institutsioonid | 389 | — |
| Põhilised tervishoiuteenused – põhiline ja esmane arstiabi | 6 678 | — |
| Linnade areng ja juhtimine | 539 | — |
| Ülesehitusabi ja taastamine | 758 | — |
| Kokku | 8 824 | — |

tuhandetes eurodes

2015

2015

2014

2014

Toiduabi/toiduga kindlustamise programmid

Toiduabi/toiduga kindlustamise programmid

460

460

—

—

Naisvõrdõiguslikkuse organisatsioonid ja institutsioonid

Naisvõrdõiguslikkuse organisatsioonid ja institutsioonid

389

389

—

—

Põhilised tervishoiuteenused – põhiline ja esmane arstiabi

Põhilised tervishoiuteenused – põhiline ja esmane arstiabi

6 678

6 678

—

—

Linnade areng ja juhtimine

Linnade areng ja juhtimine

539

539

—

—

Ülesehitusabi ja taastamine

Ülesehitusabi ja taastamine

758

758

—

—

Kokku

Kokku

8 824

8 824

—

—

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2015 | 2014 |
| Otsene eelarve täitmine | 7 527 | — |
| | Täitja: |

tuhandetes eurodes

2015

2014

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

7 527

7 527

—

—

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

7 527

7 527

—

—

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

1 297

1 297

—

—

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

539

539

—

—

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

758

758

—

—

Kokku

Kokku

8 824

8 824

—

—

2.3.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2015 | 2014 |
| Muud kulud | 615 | — |
| Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum | 16 | — |
| Kokku | 631 | — |

tuhandetes eurodes

2015

2015

2014

2014

Muud kulud

Muud kulud

615

615

—

—

Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum

Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum

16

16

—

—

Kokku

Kokku

631

631

—

—

Sellesse rubriiki kuuluvad komisjoni halduskulud (0,4 miljonit eurot), tehniline abi (0,15 miljonit eurot), audit (0,05 miljonit eurot) ja muud kulud.

3.   MUU OLULINE TEAVE

MUU OLULINE TEAVE

3.1.   Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

31. detsembri 2015. aasta seisuga oli täitmata kulukohustusi, millele vastavaid kulusid ei olnud veel tekkinud, kokku 12 miljonit eurot. Summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on 2015. aasta tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. Miljonites eurodes

3.2.   Seotud osapooled

Seotud osapooled

ELi Bêkou usaldusfondiga seotud osapool on Euroopa Arengufond. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi Bêkou usaldusfondi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

3.3.   Sündmused pärast aruandekuupäeva

Sündmused pärast aruandekuupäeva

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud ELi Bêkou usaldusfondi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

4.   FINANTSINSTRUMENTIDE KOHTA AVALIKUSTATAV TEAVE

FINANTSINSTRUMENTIDE KOHTA AVALIKUSTATAV TEAVE

4.1.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

ELi Bêkou usaldusfondi valuutariskid aasta lõpu seisuga

ELi Bêkou usaldusfondi valuutariskid aasta lõpu seisuga

31. detsember 2015. aasta seisuga finantsvarade ja finantskohustiste lõppsaldod ei sisaldanud olulisi summasid muus vääringus peale euro.

4.2.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Finantsvarad koosnevad rahast ja raha ekvivalentidest (52 miljonit eurot) ning nõuetest ja sissenõutavatest summadest (31. detsembri 2015. aasta seisuga 1,4 miljonit eurot).

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarad

Nõuded ja sissenõutavad summad ei ole tähtajaks tasumata ega vähenenud

Finantsvarad riskikategooriate kaupa

Finantsvarad riskikategooriate kaupa

Kogu summa (52 miljonit eurot) raha ja raha ekvivalente on kõrgeima ja kõrge kvaliteediga pankades.

4.3.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Kõik finantskohustused on kohustused rahastajate ees. Need makstakse välja ELi Bêkou usaldusfondi tegevuse lõpetamise käigus.

5.   AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Aasta majandustulemus arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulemus kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2015 |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | — |
| Tulud | |
| Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust | (9 455 ) |
| Aruandeaastatel sissenõutud nõuded | 45 595 |
| Viitlaekumised (neto) | 40 |
| Kulud | |
| Eelmaksete netomõju | (18 306 ) |
| Kumuleerunud kulud (neto) | 7 703 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 25 577 |

tuhandetes eurodes

2015

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

—

—

Tulud

Tulud

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

(9 455 )

(9 455 )

Aruandeaastatel sissenõutud nõuded

Aruandeaastatel sissenõutud nõuded

45 595

45 595

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

40

40

Kulud

Kulud

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

(18 306 )

(18 306 )

Kumuleerunud kulud (neto)

Kumuleerunud kulud (neto)

7 703

7 703

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

25 577

25 577

EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDED
   (13)

EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDED

13

KONSOLIDEERITUD BILANSS

KONSOLIDEERITUD BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 520 | 472 |
| | 520 | 472 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 1 151 | 1 403 |
| Nõuded | 172 | 84 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 556 | 436 |
| | 1 879 | 1 923 |
| VARAD KOKKU | 2 399 | 2 395 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Eraldised | (4) | |
| Kreditoorne võlgnevus | (39) | (40) |
| | (43) | (40) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Kreditoorne võlgnevus | (1 376 ) | (1 423 ) |
| | (1 376 ) | (1 423 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (1 419 ) | (1 463 ) |
| NETOVARA | 980 | 932 |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 38 873 | 35 673 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus | (36 994 ) | (33 468 ) |
| Aasta majandustulemus | (3 152 ) | (3 526 ) |
| NETOVARA | 980 | 932 |

miljonites eurodes

31.12.2015

31.12.2014

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

520

520

472

472

520

520

472

472

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1 151

1 151

1 403

1 403

Nõuded

Nõuded

172

172

84

84

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

556

556

436

436

1 879

1 879

1 923

1 923

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

2 399

2 399

2 395

2 395

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

(4)

(4)

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

(39)

(39)

(40)

(40)

(43)

(43)

(40)

(40)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

(1 376 )

(1 376 )

(1 423 )

(1 423 )

(1 376 )

(1 376 )

(1 423 )

(1 423 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1 419 )

(1 419 )

(1 463 )

(1 463 )

NETOVARA

NETOVARA

980

980

932

932

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

38 873

38 873

35 673

35 673

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

(36 994 )

(36 994 )

(33 468 )

(33 468 )

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

(3 152 )

(3 152 )

(3 526 )

(3 526 )

NETOVARA

NETOVARA

980

980

932

932

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2015 | 2014 |
| PÕHITEGEVUSTULUD | 136 | 132 |
| PÕHITEGEVUSKULUD | | |
| Põhitegevuskulud | (3 182 ) | (3 650 ) |
| Halduskulud | (114) | (22) |
| | (3 296 ) | (3 671 ) |
| PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) | (3 160 ) | (3 539 ) |
| Finantstulud | 8 | 13 |
| Finantskulud | (0) | (0) |
| ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST | 8 | 13 |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | (3 152 ) | (3 526 ) |

miljonites eurodes

2015

2014

PÕHITEGEVUSTULUD

PÕHITEGEVUSTULUD

136

136

132

132

PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

(3 182 )

(3 182 )

(3 650 )

(3 650 )

Halduskulud

Halduskulud

(114)

(114)

(22)

(22)

(3 296 )

(3 296 )

(3 671 )

(3 671 )

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK)

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK)

(3 160 )

(3 160 )

(3 539 )

(3 539 )

Finantstulud

Finantstulud

8

8

13

13

Finantskulud

Finantskulud

(0)

(0)

(0)

(0)

ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST

ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST

8

8

13

13

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

(3 152 )

(3 152 )

(3 526 )

(3 526 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2015 |
| Aasta majandustulemus | (3 152 ) |
| PÕHITEGEVUS | |
| Liikmesriikide tavapärased osamaksud | 3 232 |
| Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine) | 1 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | 204 |
| Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine | (89) |
| Pikaajaliste kohustuste (suurenemine)/vähenemine | 2 |
| Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | (211) |
| Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | 132 |
| NETORAHAVOOD | 120 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | 120 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 436 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 556 |

miljonites eurodes

2015

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

(3 152 )

(3 152 )

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Liikmesriikide tavapärased osamaksud

Liikmesriikide tavapärased osamaksud

3 232

3 232

Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine)

Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine)

1

1

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

204

204

Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

(89)

(89)

Pikaajaliste kohustuste (suurenemine)/vähenemine

Pikaajaliste kohustuste (suurenemine)/vähenemine

2

2

Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

(211)

(211)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

132

132

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

120

120

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

120

120

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

436

436

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

556

556

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Fondikapital
  (A) | Sissenõudmata vahendid
  (B) | Sissenõutud fondikapital
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Muud reservid
  (E) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2013 | 45 691 | 13 162 | 32 529 | (33 468 ) | 2 252 | 1 313 |
| Kapitali muutumine | — | (3 144 ) | 3 144 | — | — | 3 144 |
| Aasta majandustulemus | — | — | — | (3 526 ) | — | (3 526 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 45 691 | 10 018 | 35 673 | (36 994 ) | 2 252 | 932 |
| Kapitali muutumine | 27 772 | 24 572 | 3 200 | — | — | 3 200 |
| Aasta majandustulemus | — | — | — | (3 152 ) | — | (3 152 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 73 464 | 34 590 | 38 873 | (40 146 ) | 2 252 | 980 |

miljonites eurodes

Fondikapital

(A)

Sissenõudmata vahendid

(B)

Sissenõutud fondikapital

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Muud reservid

(E)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)

SALDO SEISUGA 31.12.2013

SALDO SEISUGA 31.12.2013

45 691

45 691

13 162

13 162

32 529

32 529

(33 468 )

(33 468 )

2 252

2 252

1 313

1 313

Kapitali muutumine

Kapitali muutumine

—

(3 144 )

(3 144 )

3 144

3 144

—

—

3 144

3 144

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

(3 526 )

(3 526 )

—

(3 526 )

(3 526 )

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

45 691

45 691

10 018

10 018

35 673

35 673

(36 994 )

(36 994 )

2 252

2 252

932

932

Kapitali muutumine

Kapitali muutumine

27 772

27 772

24 572

24 572

3 200

3 200

—

—

3 200

3 200

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

(3 152 )

(3 152 )

—

(3 152 )

(3 152 )

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

73 464

73 464

34 590

34 590

38 873

38 873

(40 146 )

(40 146 )

2 252

2 252

980

980

EAFi RAKENDAMISARUANNE

EAFi RAKENDAMISARUANNE

2015. AASTA RAKENDAMISARUANNE

2015. AASTA RAKENDAMISARUANNE

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Varasemad EAFid

Varasemad EAFid

| — | Raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames. |
| --- | --- |

—

Raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames.

| — | 2015. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel. |
| --- | --- |

—

2015. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel.

| — | Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid. |
| --- | --- |

—

Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid.

Kümnes EAF

Kümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ).

1. juulil 2008 jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008-2013) antavat ühenduse abi kümnendast EAFist 22 682 miljoni euro suuruses summas, millest:

| — | 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6. |
| --- | --- |

—

430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6.

Kümnenda EAFi aegumisklausli (kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõiked 4 ja 5) kohaselt ei olnud kulukohustuste võtmine võimalik pärast 31. detsembrit 2013. Kulukohustustega sidumata vahendid kanti üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

- Üleminekurahastu

- Üleminekurahastu

Nõukogus kokku tulnud liikmesriigid kirjutasid Euroopa Arengufondi loomise sisekokkuleppele alla 2013. aasta juunis ja see jõustus 1. märtsil 2015.

Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFI lõpulejõudmise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid, luues üleminekurahastu, millega tehakse kättesaadavaks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega tehtava koostöö vahendid ja toetuskulude vahendid.

Üleminekurahastu loomise otsus võeti vastu 12. detsembril 2013 (otsus 2013/759/EL) ja see jõustus 1. jaanuaril 2014. Üleminekurahastut rahastatakse järgmistest allikatest:

| — | kaheksandast ja üheksandast EAFist kuni 31. detsembrini 2013 vabastatud vahendid; |
| --- | --- |

—

kaheksandast ja üheksandast EAFist kuni 31. detsembrini 2013 vabastatud vahendid;

| — | 31. detsembri 2013. aasta seisuga sidumata kümnenda EAFi vahendid; |
| --- | --- |

—

31. detsembri 2013. aasta seisuga sidumata kümnenda EAFi vahendid;

| — | 1. jaanuarist 2014 kuni 28. veebruarini 2015 vabastatud kümnenda ja varasemate EAFide vahendid. |
| --- | --- |

—

1. jaanuarist 2014 kuni 28. veebruarini 2015 vabastatud kümnenda ja varasemate EAFide vahendid.

11. EAFi jõustumise ajaks oli varasematest EAFidest vabastatud 1 630 miljonit eurot, mis oli võimalik anda üleminekurahastu kasutusse. Sellest summast eraldati 1 595 miljonit eurot üheteistkümnendale EAFile, mille raames peetakse selle üle arvestust, ning 4 miljonit eurot jäi üleminekurahastusse mittesihtotstarbeliste vahenditena ja tagastati algsesse tulemusreservi.

Üheteistkümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ).

2015. aasta märtsis jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 2013. aasta augustis vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2014–2020) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele kolmandal perioodil (2014–2020) antavat ühenduse abi üheteistkümnendast EAFist 30 506 miljoni euroga, millest:

| — | 29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 1 052,5 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a. |
| --- | --- |

—

1 052,5 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a.

- Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31. detsember 2015

- Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31. detsember 2015

Enne üleminekurahastu jõustumist 1. jaanuaril 2014 paigutati üheksanda EAFi ja sellest varasemate EAFide vabastatud vahendid ümber kümnenda EAFi tulemusreservi. 1. jaanuari 2014. aasta seisuga kulukohustustega sidumata kümnenda EAFi vahendid (v.a Stabexi vahendid ja haldusassigneeringud) paigutati ümber üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

2015. aastal paigutati vastavatesse reservidesse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid.

Kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõike 4 ja nõukogu 12. detsembri 2013. aasta otsuse (2013/759/EL) kohaselt paigutati need vahendeid assigneeringutena üleminekurahastusse.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2013 | 938 |
| 2014. aastal kasutatavaks tehtud mittekasutatava tulemusreservi summa | 661 |
| Vähenemine (üleminekurahastusse ümberpaigutatud vahendid) | (1 597 ) |
| Seisuga 31.12.2014 üleminekurahastusse ümberpaigutamata mittekasutatav tulemusreserv | 2 |

miljonites eurodes

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2013

938

2014. aastal kasutatavaks tehtud mittekasutatava tulemusreservi summa

661

Vähenemine (üleminekurahastusse ümberpaigutatud vahendid)

(1 597 )

Seisuga 31.12.2014 üleminekurahastusse ümberpaigutamata mittekasutatav tulemusreserv

2

- Üheteistkümnenda EAFi Stabexi reserv

- Üheteistkümnenda EAFi Stabexi reserv

Stabexi kontode sulgemise järel paigutatakse kasutamata jäänud/vabastatud vahendid ümber üheteistkümnenda EAFi Stabexi A-assigneeringute reservi (kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4) ja seejärel asjaomaste riikide riiklikesse sihtprogrammidesse.

- Kümnenda EAFi kaasrahastamine

- Kümnenda EAFi kaasrahastamine

Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 204,6 miljonit eurot, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette kogu laekunud 184,9 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2015. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Kaasrahastamine – A-assigneeringud | 186,1 | 166,8 |
| Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid | 13,4 | 13,4 |
| Kaasrahastamine – halduskulud | 5,1 | 4,7 |
| | 204,6 | 184,9 |

miljonites eurodes

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Kaasrahastamine – A-assigneeringud

186,1

166,8

Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid

13,4

13,4

Kaasrahastamine – halduskulud

5,1

4,7

204,6

204,6

184,9

184,9

Järgmistes tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega. Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda vahendite lõikes.

Tabel 1.1

Tabel 1.1

KAHEKSAS EAF

KAHEKSAS EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 12 967 | (3 252 ) | (4) | | 9 711 |
| Pagulastele ettenähtud abi | 120 | (20) | | | 100 |
| Hädaabi (Lomé) | 140 | (4) | | | 136 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | 0 | 1 060 | | | 1 060 |
| Intressitoetused | 370 | (291) | | | 79 |
| Riskikapital | 1 000 | 16 | | | 1 016 |
| Stabex | 1 800 | (1 077 ) | | | 723 |
| Struktuuriline kohandus | 1 400 | 97 | | | 1 497 |
| Sysmin | 575 | (474) | | | 101 |
| Sihtprogrammid kokku | 7 562 | (2 595 ) | (4) | (4) | 4 963 |
| Intressitulu kasutamine | 0 | 35 | | | 35 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 0 | 654 | | | 654 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 418 | | | 418 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 237 | | | 237 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 0 | | | 0 |
| AKV RIIGID KOKKU | 12 967 | (2 598 ) | (4) | | 10 365 |
| Ü M T | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 163 | (115) | (2) | | 47 |
| Intressitoetused | 9 | (8) | | | 1 |
| Riskikapital | 30 | (24) | | | 6 |
| Stabex | 6 | (5) | | | 1 |
| Sysmin | 3 | (1) | | | 2 |
| Sihtprogrammid kokku | 115 | (78) | (2) | (4) | 36 |
| ÜMT KOKKU | 163 | (115) | (2) | | 47 |
| KAHEKSAS EAF KOKKU | 13 130 | (2 713 ) | (6) | | 10 412 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV

AKV

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

12 967

12 967

(3 252 )

(3 252 )

(4)

(4)

9 711

9 711

Pagulastele ettenähtud abi

120

(20)

100

Hädaabi (Lomé)

140

(4)

136

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

0

1 060

1 060

Intressitoetused

370

(291)

79

Riskikapital

1 000

16

1 016

Stabex

1 800

(1 077 )

723

Struktuuriline kohandus

1 400

97

1 497

Sysmin

575

(474)

101

Sihtprogrammid kokku

7 562

(2 595 )

(4)

(4)

4

4 963

Intressitulu kasutamine

0

35

35

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

0

0

654

654

654

654

Riikide A-assigneeringud

0

418

418

Riikide B-assigneeringud

0

237

237

Intressid ja muud tulud

0

0

0

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

12 967

12 967

(2 598 )

(2 598 )

(4)

(4)

10 365

10 365

Ü M T

Ü M T

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

163

163

(115)

(115)

(2)

(2)

47

47

Intressitoetused

9

(8)

1

Riskikapital

30

(24)

6

Stabex

6

(5)

1

Sysmin

3

(1)

2

Sihtprogrammid kokku

115

(78)

(2)

(4)

4

36

ÜMT KOKKU

ÜMT KOKKU

163

163

(115)

(115)

(2)

(2)

47

47

KAHEKSAS EAF KOKKU

KAHEKSAS EAF KOKKU

13 130

13 130

(2 713 )

(2 713 )

(6)

(6)

10 412

10 412

Tabel 1.2

Tabel 1.2

ÜHEKSAS EAF

ÜHEKSAS EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 0 | 700 | (11) | | 689 |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist (Lomé) | 0 | 20 | (0) | (5) | 20 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist (Lomé) | 0 | 679 | (11) | (5) | 668 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 8 919 | 5 820 | (93) | | 14 646 |
| Riikide A-assigneeringud | 5 318 | 3 428 | (30) | (5) | 8 716 |
| Riikide B-assigneeringud | 2 108 | (876) | (4) | (5) | 1 227 |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 164 | (10) | | | 154 |
| Rakenduskulud | 125 | 53 | (1) | (6)+ (7) | 177 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 63 | (0) | | 63 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 300 | 2 363 | (34) | (5) | 2 629 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 362 | (1) | (5) | 360 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 904 | (83) | (22) | (5) | 799 |
| Kongo Vabariigi eritoetus | 0 | 105 | | | 105 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | 0 | 267 | | (7) | 267 |
| Sudaani eritoetus | 0 | 110 | | (6) | 110 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | 0 | 39 | | | 39 |
| AKV RIIGID KOKKU | 8 919 | 6 520 | (104) | | 15 334 |
| ÜMT | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 0 | 3 | | | 3 |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist (Lomé) | 0 | 0 | | | 0 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist (Lomé) | 0 | 3 | | | 3 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 10 | 287 | (5) | | 292 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 244 | (4) | (5) | 239 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 4 | | | 4 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 8 | 40 | (0) | (5) | 48 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT) | 2 | (1) | | | 1 |
| ÜMT KOKKU | 10 | 290 | (5) | | 295 |
| ÜHEKSAS EAF KOKKU | 8 929 | 6 810 | (109) | | 15 630 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV

AKV

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

0

0

700

700

(11)

(11)

689

689

Ümberpaigutused kuuendast EAFist (Lomé)

0

20

(0)

(5)

5

20

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist (Lomé)

0

679

(11)

(5)

5

668

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

8 919

8 919

5 820

5 820

(93)

(93)

14 646

14 646

Riikide A-assigneeringud

5 318

3 428

(30)

(5)

5

8 716

Riikide B-assigneeringud

2 108

(876)

(4)

(5)

5

1 227

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

164

(10)

154

Rakenduskulud

125

53

(1)

(6)+ (7)

6

7

177

Intressid ja muud tulud

0

63

(0)

63

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

300

2 363

(34)

(5)

5

2 629

Rahutagamisvahend

0

362

(1)

(5)

5

360

Piirkondlikud assigneeringud

904

(83)

(22)

(5)

5

799

Kongo Vabariigi eritoetus

0

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

0

267

(7)

7

267

Sudaani eritoetus

0

110

(6)

6

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

0

39

39

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

8 919

8 919

6 520

6 520

(104)

(104)

15 334

15 334

ÜMT

ÜMT

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

0

0

3

3

3

3

Ümberpaigutused kuuendast EAFist (Lomé)

0

0

0

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist (Lomé)

0

3

3

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

10

10

287

287

(5)

(5)

292

292

Riikide A-assigneeringud

0

244

(4)

(5)

5

239

Riikide B-assigneeringud

0

4

4

Piirkondlikud assigneeringud

8

40

(0)

(5)

5

48

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT)

2

(1)

1

ÜMT KOKKU

ÜMT KOKKU

10

10

290

290

(5)

(5)

295

295

ÜHEKSAS EAF KOKKU

ÜHEKSAS EAF KOKKU

8 929

8 929

6 810

6 810

(109)

(109)

15 630

15 630

Tabel 1.3

Tabel 1.3

KÜMNES EAF

KÜMNES EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 20 896 | (25) | 34 | | 20 905 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 13 526 | (18) | (9) | 13 507 |
| A-assigneeringute reserv | 13 500 | (13 500 ) | | | 0 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 2 026 | (5) | (9) | 2 020 |
| B-assigneeringute reserv | 1 800 | (1 800 ) | | | 0 |
| Rakenduskulud | 430 | (1) | | (9) | 429 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 0 | 242 | (1) | (9) | 241 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 70 | (0) | (9) | 70 |
| AKV riikide sisesed assigneeringud | 2 700 | (2 700 ) | | | 0 |
| Stabexi riiklike assigneeringute reserv (riikide A-assigneeringud) | 0 | 0 | (0) | (9) | (0) |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 683 | (683) | | | 0 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 0 | 67 | (9) | 67 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 1 904 | (0) | (9) | 1 904 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 688 | | | 688 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 1 985 | (7) | (9) | 1 978 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 1 783 | (1 783 ) | | | 0 |
| Kaasrahastamine | 0 | 202 | 2 | | 203 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 185 | 2 | (10) | 186 |
| Rakenduskulud | 0 | 5 | 0 | (10) | 5 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 12 | | (10) | 12 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 1 | | (10) | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 20 896 | 177 | 36 | | 21 108 |
| ÜMT | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 256 | 3 | 17 | | 276 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 196 | | | 196 |
| A-assigneeringute reserv | 195 | (195) | | | 0 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 15 | | | 15 |
| B-assigneeringute reserv | 15 | (15) | | | 0 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (riikide A-assigneeringud) | 0 | 0 | | | 0 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 2 | 17 | (9) | 19 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 40 | | | 40 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 40 | (40) | | | 0 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT) | 6 | 0 | | | 6 |
| ÜMT KOKKU | 256 | 3 | 17 | | 276 |
| KÜMNES EAF KOKKU | 21 152 | 179 | 53 | | 21 384 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV

AKV

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

20 896

20 896

(25)

(25)

34

34

20 905

20 905

Riikide A-assigneeringud

0

13 526

(18)

(9)

9

13 507

A-assigneeringute reserv

13 500

(13 500 )

0

Riikide B-assigneeringud

0

2 026

(5)

(9)

9

2 020

B-assigneeringute reserv

1 800

(1 800 )

0

Rakenduskulud

430

(1)

(9)

9

429

Institutsionaalsed ja toetuskulud

0

242

(1)

(9)

9

241

Intressid ja muud tulud

0

70

(0)

(9)

9

70

AKV riikide sisesed assigneeringud

2 700

(2 700 )

0

Stabexi riiklike assigneeringute reserv (riikide A-assigneeringud)

0

0

(0)

(9)

9

(0)

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

683

(683)

0

Mittekasutatav reserv

0

0

67

(9)

9

67

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

1 904

(0)

(9)

9

1 904

Rahutagamisvahend

0

688

688

Piirkondlikud assigneeringud

0

1 985

(7)

(9)

9

1 978

Piirkondlike assigneeringute reserv

1 783

(1 783 )

0

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

202

202

2

2

203

203

Riikide A-assigneeringud

0

185

2

(10)

10

186

Rakenduskulud

0

5

0

(10)

10

5

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

12

(10)

10

12

Rahutagamisvahend

0

1

(10)

10

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

20 896

20 896

177

177

36

36

21 108

21 108

ÜMT

ÜMT

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

256

256

3

3

17

17

276

276

Riikide A-assigneeringud

0

196

196

A-assigneeringute reserv

195

(195)

0

Riikide B-assigneeringud

0

15

15

B-assigneeringute reserv

15

(15)

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (riikide A-assigneeringud)

0

0

0

Mittekasutatav reserv

0

2

17

(9)

9

19

Piirkondlikud assigneeringud

0

40

40

Piirkondlike assigneeringute reserv

40

(40)

0

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT)

6

0

6

ÜMT KOKKU

ÜMT KOKKU

256

256

3

3

17

17

276

276

KÜMNES EAF KOKKU

KÜMNES EAF KOKKU

21 152

21 152

179

179

53

53

21 384

21 384

Tabel 1.4

Tabel 1.4

ÜHETEISTKÜMNES EAF

ÜHETEISTKÜMNES EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 29 008 | (88) | 173 | | 29 093 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 653 | 14 146 | | 14 799 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 86 | 108 | | 194 |
| B-assigneeringute reserv | 0 | 0 | 71 | | 71 |
| Rakenduskulud | 1 053 | 5 | (5) | | 1 053 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 0 | 33 | 212 | | 244 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 13 | 1 | | 15 |
| AKV riikide sisesed assigneeringud | 3 590 | (536) | (2 848 ) | | 206 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (riikide A-assigneeringud) | 0 | 0 | (0) | | (0) |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 24 365 | (945) | (18 752 ) | | 4 668 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 0 | 65 | | 65 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 56 | 2 184 | | 2 240 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 445 | 455 | | 900 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 103 | 4 537 | | 4 640 |
| Kaasrahastamine | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Rakenduskulud | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 29 008 | (88) | 175 | | 29 095 |
| ÜMT | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | 360 | 0 | | | 360 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 360 | (3) | | | 357 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 0 | | | 0 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT) | 0 | 3 | | | 3 |
| ÜMT KOKKU | 360 | 0 | | | 360 |
| ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU | 29 367 | (87) | 175 | | 29 455 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV

AKV

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

29 008

29 008

(88)

(88)

173

173

29 093

29 093

Riikide A-assigneeringud

0

653

14 146

14 799

Riikide B-assigneeringud

0

86

108

194

B-assigneeringute reserv

0

0

71

71

Rakenduskulud

1 053

5

(5)

1 053

Institutsionaalsed ja toetuskulud

0

33

212

244

Intressid ja muud tulud

0

13

1

15

AKV riikide sisesed assigneeringud

3 590

(536)

(2 848 )

206

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (riikide A-assigneeringud)

0

0

(0)

(0)

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

24 365

(945)

(18 752 )

4 668

Mittekasutatav reserv

0

0

65

65

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

56

2 184

2 240

Rahutagamisvahend

0

445

455

900

Piirkondlikud assigneeringud

0

103

4 537

4 640

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

0

0

1

1

1

1

Rakenduskulud

0

0

0

0

Rahutagamisvahend

0

0

1

1

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

0

0

0

0

1

1

1

1

Riikide A-assigneeringud

0

0

1

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

29 008

29 008

(88)

(88)

175

175

29 095

29 095

ÜMT

ÜMT

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

360

360

0

0

360

360

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

360

(3)

357

Mittekasutatav reserv

0

0

0

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT)

0

3

3

ÜMT KOKKU

ÜMT KOKKU

360

360

0

0

360

360

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

29 367

29 367

(87)

(87)

175

175

29 455

29 455

Tabel 2.1

Tabel 2.1

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015:

ARENGUARUANNE

ARENGUARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERING | EAF |
| | 8 | 9 | 10 | 11 | KOKKU |
| L o m é | Mitmesugused tulud | 35 | | | | 35 |
| Sihtprogrammid kokku | 4 999 | | | | 4 999 |
| Programmiväline abi kokku | 4 723 | | | | 4 723 |
| Ümberpaigutused muudest fondidest | | 692 | | | 692 |
| | LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED TOETUSED KOKKU | 9 757 | 692 | | | 10 449 |
| C o t o n o u | Riikide A-assigneeringud | 418 | 8 955 | 13 703 | 14 799 | 37 875 |
| Riikide B-assigneeringud | 237 | 1 232 | 2 035 | 194 | 3 697 |
| Üleminekurahastu | | | | 0 | 0 |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | 154 | | | 154 |
| | Riigi reserv | | | 0 | 71 | 71 |
| | Rakenduskulud ja intressitulud | 0 | 240 | 505 | 1 070 | 1 816 |
| | AKV riikide sisesed assigneeringud | | 2 990 | 2 833 | 3 384 | 9 207 |
| | AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | 0 | 206 | 206 |
| | STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | 0 | 0 | 0 |
| | Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | 0 | 5 024 | 5 024 |
| | Mittekasutatav reserv | | | 86 | 65 | 151 |
| | Piirkondlikud assigneeringud | | 846 | 2 018 | 4 640 | 7 504 |
| | Piirkondlike assigneeringute reserv | | | 0 | | 0 |
| | Kongo Vabariigi eritoetus | | 105 | | | 105 |
| | Lõuna-Sudaani eritoetus | | 267 | | | 267 |
| | Sudaani eritoetus | | 110 | | | 110 |
| | Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | | 39 | | | 39 |
| | LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED TOETUSED KOKKU | 654 | 14 938 | 21 181 | 29 452 | 66 226 |
| | Riikide A-assigneeringud | | | | 1 | 1 |
| | KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE KOKKU | | | | 1 | 1 |
| | Riikide A-assigneeringud | | | 186 | | 186 |
| | Rakenduskulud ja intressitulud | | | 5 | 0 | 5 |
| | AKV riikide sisesed assigneeringud | | | 12 | 1 | 13 |
| | KAASRAHASTAMINE KOKKU | | | 203 | 1 | 205 |
| | KOKKU | 10 412 | 15 630 | 21 384 | 29 455 | 76 880 |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERING

EAF

8

9

10

11

KOKKU

L o m é

Mitmesugused tulud

35

35

Sihtprogrammid kokku

4 999

4 999

Programmiväline abi kokku

4 723

4 723

Ümberpaigutused muudest fondidest

692

692

LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED TOETUSED KOKKU

LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED TOETUSED KOKKU

9 757

692

10 449

C o t o n o u

Riikide A-assigneeringud

418

8 955

13 703

14 799

37 875

Riikide B-assigneeringud

237

1 232

2 035

194

3 697

Üleminekurahastu

0

0

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

Riigi reserv

0

71

71

Rakenduskulud ja intressitulud

0

240

505

1 070

1 816

AKV riikide sisesed assigneeringud

2 990

2 833

3 384

9 207

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

0

206

206

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

0

5 024

5 024

Mittekasutatav reserv

86

65

151

Piirkondlikud assigneeringud

846

2 018

4 640

7 504

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

0

Kongo Vabariigi eritoetus

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

267

Sudaani eritoetus

110

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

39

39

LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED TOETUSED KOKKU

LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED TOETUSED KOKKU

654

14 938

21 181

29 452

66 226

Riikide A-assigneeringud

1

1

KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE KOKKU

KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE KOKKU

1

1

Riikide A-assigneeringud

186

186

Rakenduskulud ja intressitulud

5

0

5

AKV riikide sisesed assigneeringud

12

1

13

KAASRAHASTAMINE KOKKU

KAASRAHASTAMINE KOKKU

203

1

205

KOKKU

KOKKU

10 412

15 630

21 384

29 455

76 880

| | EAF | Kogusumma | Kumulatiivsed summad | Aastased summad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Seisuga 31.12.2015 | % assigneeringutest | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| Otsused | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 404 | 100 % | 10 786 | (42) | (45) | (60) | (64) | (98) | (63) | (12) |
| | 9 | 15 533 | 99 % | 16 633 | (54) | (116) | (9) | (297) | (72) | (381) | (170) |
| | 10 | 21 137 | 99 % | 4 766 | 3 501 | 2 349 | 3 118 | 3 524 | 4 131 | (95) | (156) |
| | 11 | 6 533 | 22 % | | | | | | | 1 160 | 5 372 |
| Kokku | | 53 607 | | 32 185 | 3 405 | 2 187 | 3 049 | 3 163 | 3 961 | 621 | 5 034 |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 385 | 100 % | 10 541 | (42) | 8 | (13) | (46) | (11) | (37) | (16) |
| | 9 | 15 355 | 98 % | 14 209 | 997 | 476 | 9 | (187) | (96) | (1) | (52) |
| | 10 | 19 035 | 89 % | 130 | 3 184 | 2 820 | 2 514 | 3 460 | 3 457 | 2 687 | 783 |
| | 11 | 4 024 | 14 % | | | | | | | 731 | 3 293 |
| Kokku | | 48 798 | | 24 881 | 4 140 | 3 304 | 2 509 | 3 226 | 3 350 | 3 380 | 4 008 |
| Maksed | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 376 | 100 % | 9 930 | 152 | 158 | 90 | 15 | 18 | 16 | (3) |
| | 9 | 14 985 | 96 % | 10 011 | 1 806 | 1 304 | 906 | 539 | 231 | 145 | 43 |
| | 10 | 15 009 | 70 % | 90 | 1 111 | 1 772 | 1 879 | 2 655 | 2 718 | 2 760 | 2 024 |
| | 11 | 1 619 | 5 % | | | | | | | 595 | 1 024 |
| Kokku | | 41 989 | | 20 031 | 3 069 | 3 233 | 2 874 | 3 209 | 2 967 | 3 516 | 3 088 |
| * | Negatiivsed arvud tähistavad vabastatud summasid. |

EAF

Kogusumma

Kumulatiivsed summad

Aastased summad

Seisuga 31.12.2015

% assigneeringutest

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Otsused

Otsused

8

10 404

100 %

10 786

(42)

(45)

(60)

(64)

(98)

(63)

(12)

9

15 533

99 %

16 633

(54)

(116)

(9)

(297)

(72)

(381)

(170)

10

21 137

99 %

4 766

3 501

2 349

3 118

3 524

4 131

(95)

(156)

11

6 533

22 %

1 160

5 372

Kokku

Kokku

53 607

53 607

32 185

32 185

3 405

3 405

2 187

2 187

3 049

3 049

3 163

3 163

3 961

3 961

621

621

5 034

5 034

Eraldatud vahendid

Eraldatud vahendid

8

10 385

100 %

10 541

(42)

8

(13)

(46)

(11)

(37)

(16)

9

15 355

98 %

14 209

997

476

9

(187)

(96)

(1)

(52)

10

19 035

89 %

130

3 184

2 820

2 514

3 460

3 457

2 687

783

11

4 024

14 %

731

3 293

Kokku

Kokku

48 798

48 798

24 881

24 881

4 140

4 140

3 304

3 304

2 509

2 509

3 226

3 226

3 350

3 350

3 380

3 380

4 008

4 008

Maksed

Maksed

8

10 376

100 %

9 930

152

158

90

15

18

16

(3)

9

14 985

96 %

10 011

1 806

1 304

906

539

231

145

43

10

15 009

70 %

90

1 111

1 772

1 879

2 655

2 718

2 760

2 024

11

1 619

5 %

595

1 024

Kokku

Kokku

41 989

41 989

20 031

20 031

3 069

3 069

3 233

3 233

2 874

2 874

3 209

3 209

2 967

2 967

3 516

3 516

3 088

3 088

*

Negatiivsed arvud tähistavad vabastatud summasid.

Tabel 2.2

Tabel 2.2

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2015:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2015:

ABI LIIK

ABI LIIK

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EAF |
| 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| (11) | (11) | (11) | (11) | (11) |
| L o m é | Mitmesugused tulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 35 | | | | | | | | 35 | |
| Otsused | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Maksed | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Sihtprogrammid kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 999 | | | | | | | | 4 999 | |
| Otsused | 4 994 | 100 % | | | | | | | 4 994 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 4 989 | 100 % | | | | | | | 4 989 | 100 % |
| Maksed | 4 986 | 100 % | | | | | | | 4 986 | 100 % |
| Programmiväline abi kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 723 | | | | | | | | 4 723 | |
| Otsused | 4 722 | 100 % | | | | | | | 4 722 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 4 711 | 100 % | | | | | | | 4 711 | 100 % |
| Maksed | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Ümberpaigutused muudest fondidest | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 692 | | | | | | 692 | |
| Otsused | | | 678 | 98 % | | | | | 678 | 98 % |
| Eraldatud vahendid | | | 671 | 97 % | | | | | 671 | 97 % |
| Maksed | | | 670 | 97 % | | | | | 670 | 97 % |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| | |
| C o t o n o u | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 418 | | 8 955 | | 13 703 | | 14 799 | | 37 875 | |
| Otsused | 418 | 100 % | 8 918 | 100 % | 13 570 | 99 % | 3 287 | 22 % | 26 193 | 69 % |
| Eraldatud vahendid | 417 | 100 % | 8 862 | 99 % | 12 004 | 88 % | 1 483 | 10 % | 22 767 | 60 % |
| Maksed | 417 | 100 % | 8 798 | 98 % | 9 298 | 68 % | 673 | 5 % | 19 186 | 51 % |
| Riikide B-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 237 | | 1 232 | | 2 035 | | 194 | | 3 697 | |
| Otsused | 235 | 99 % | 1 220 | 99 % | 2 034 | 100 % | 163 | 84 % | 3 653 | 99 % |
| Eraldatud vahendid | 233 | 98 % | 1 215 | 99 % | 1 973 | 97 % | 113 | 58 % | 3 533 | 96 % |
| Maksed | 231 | 98 % | 1 204 | 98 % | 1 792 | 88 % | 86 | 44 % | 3 313 | 90 % |
| C o t o n o u | Üleminekurahastu | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | 0 | | 0 | |
| Otsused | | | | | | | | | | |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | |
| Maksed | | | | | | | | | | |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 154 | | | | | | 154 | |
| Otsused | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Maksed | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 0 | | 240 | | 505 | | 1 070 | | 1 816 | |
| Otsused | | | 240 | 100 % | 504 | 100 % | 246 | 23 % | 991 | 55 % |
| Eraldatud vahendid | | | 240 | 100 % | 501 | 99 % | 208 | 19 % | 950 | 52 % |
| Maksed | | | 239 | 100 % | 495 | 98 % | 194 | 18 % | 929 | 51 % |
| AKV riikide sisesed assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 2 990 | | 2 833 | | 3 384 | | 9 207 | |
| Otsused | | | 2 979 | 100 % | 2 827 | 100 % | 1 292 | 38 % | 7 098 | 77 % |
| Eraldatud vahendid | | | 2 959 | 99 % | 2 723 | 96 % | 871 | 26 % | 6 553 | 71 % |
| Maksed | | | 2 910 | 97 % | 2 193 | 77 % | 556 | 16 % | 5 658 | 61 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 846 | | 2 018 | | 4 640 | | 7 504 | |
| Otsused | | | 840 | 99 % | 2 016 | 100 % | 1 542 | 33 % | 4 397 | 59 % |
| Eraldatud vahendid | | | 802 | 95 % | 1 663 | 82 % | 1 347 | 29 % | 3 812 | 51 % |
| Maksed | | | 767 | 91 % | 1 114 | 55 % | 110 | 2 % | 1 991 | 27 % |
| Kongo Vabariigi eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 105 | | | | | | 105 | |
| Otsused | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Maksed | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 267 | | | | | | 267 | |
| Otsused | | | 266 | 100 % | | | | | 266 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 217 | 81 % | | | | | 217 | 81 % |
| Maksed | | | 53 | 20 % | | | | | 53 | 20 % |
| C o t o n o u | Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 110 | | | | | | 110 | |
| Otsused | | | 109 | 99 % | | | | | 109 | 99 % |
| Eraldatud vahendid | | | 106 | 96 % | | | | | 106 | 96 % |
| Maksed | | | 60 | 55 % | | | | | 60 | 55 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 39 | | | | | | 39 | |
| Otsused | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Eraldatud vahendid | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Maksed | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 186 | | | | 186 | |
| Otsused | | | | | 170 | 92 % | | | 170 | 92 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 156 | 84 % | | | 156 | 84 % |
| Maksed | | | | | 106 | 57 % | | | 106 | 57 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 5 | | 0 | | 5 | |
| Otsused | | | | | 4 | 70 % | | | 4 | 69 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 2 | 45 % | | | 2 | 44 % |
| Maksed | | | | | 1 | 20 % | | | 1 | 20 % |
| AKV riikide sisesed assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 12 | | 1 | | 13 | |
| Otsused | | | | | 12 | 99 % | 1 | 100 % | 13 | 99 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 12 | 97 % | 1 | 100 % | 13 | 98 % |
| Maksed | | | | | 10 | 83 % | | | 10 | 75 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| | |
| | Assigneeringud | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| | (11) | (11) | (11) | (11) | (11) |
| Cotonou | Riigi reserv | | | | | 0 | | 71 | | 71 | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | | | 0 | | 206 | | 206 | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | | | (0) | | 0 | | (0) | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | | | 0 | | 5 024 | | 5 024 | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | | | | | 0 | | | | 0 | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | 86 | | 65 | | 151 | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| | | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| | (11) | (11) | (11) | (11) | (11) |
| | Assigneeringud | 10 412 | | 15 630 | | 21 384 | | 29 455 | | 76 880 | |
| | Otsused | 10 404 | 100 % | 15 533 | 99 % | 21 137 | 99 % | 6 533 | 22 % | 53 607 | 70 % |
| | Eraldatud vahendid | 10 385 | 100 % | 15 355 | 98 % | 19 035 | 89 % | 4 024 | 14 % | 48 798 | 63 % |
| | Maksed | 10 376 | 100 % | 14 985 | 96 % | 15 009 | 70 % | 1 619 | 5 % | 41 989 | 55 % |
| | Kõik assigneeringud KOKKU | | | | | | | | | | |

(miljonites eurodes)

EAF

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(11)

11

(11)

11

(11)

11

(11)

11

(11)

11

L o m é

L o m é

Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud

Assigneeringud

35

35

Otsused

35

100 %

35

100 %

Eraldatud vahendid

35

100 %

35

100 %

Maksed

35

100 %

35

100 %

Sihtprogrammid kokku

Sihtprogrammid kokku

Assigneeringud

4 999

4 999

Otsused

4 994

100 %

4 994

100 %

Eraldatud vahendid

4 989

100 %

4 989

100 %

Maksed

4 986

100 %

4 986

100 %

Programmiväline abi kokku

Programmiväline abi kokku

Assigneeringud

4 723

4 723

Otsused

4 722

100 %

4 722

100 %

Eraldatud vahendid

4 711

100 %

4 711

100 %

Maksed

4 706

100 %

4 706

100 %

Ümberpaigutused muudest fondidest

Ümberpaigutused muudest fondidest

Assigneeringud

692

692

Otsused

678

98 %

678

98 %

Eraldatud vahendid

671

97 %

671

97 %

Maksed

670

97 %

670

97 %

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

C o t o n o u

C o t o n o u

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

418

8 955

13 703

14 799

37 875

Otsused

418

100 %

8 918

100 %

13 570

99 %

3 287

22 %

26 193

69 %

Eraldatud vahendid

417

100 %

8 862

99 %

12 004

88 %

1 483

10 %

22 767

60 %

Maksed

417

100 %

8 798

98 %

9 298

68 %

673

5 %

19 186

51 %

Riikide B-assigneeringud

Riikide B-assigneeringud

Assigneeringud

237

1 232

2 035

194

3 697

Otsused

235

99 %

1 220

99 %

2 034

100 %

163

84 %

3 653

99 %

Eraldatud vahendid

233

98 %

1 215

99 %

1 973

97 %

113

58 %

3 533

96 %

Maksed

231

98 %

1 204

98 %

1 792

88 %

86

44 %

3 313

90 %

C o t o n o u

C o t o n o u

Üleminekurahastu

Üleminekurahastu

Assigneeringud

0

0

Otsused

Eraldatud vahendid

Maksed

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

Assigneeringud

154

154

Otsused

154

100 %

154

100 %

Eraldatud vahendid

154

100 %

154

100 %

Maksed

154

100 %

154

100 %

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

0

240

505

1 070

1 816

Otsused

240

100 %

504

100 %

246

23 %

991

55 %

Eraldatud vahendid

240

100 %

501

99 %

208

19 %

950

52 %

Maksed

239

100 %

495

98 %

194

18 %

929

51 %

AKV riikide sisesed assigneeringud

AKV riikide sisesed assigneeringud

Assigneeringud

2 990

2 833

3 384

9 207

Otsused

2 979

100 %

2 827

100 %

1 292

38 %

7 098

77 %

Eraldatud vahendid

2 959

99 %

2 723

96 %

871

26 %

6 553

71 %

Maksed

2 910

97 %

2 193

77 %

556

16 %

5 658

61 %

Piirkondlikud assigneeringud

Piirkondlikud assigneeringud

Assigneeringud

846

2 018

4 640

7 504

Otsused

840

99 %

2 016

100 %

1 542

33 %

4 397

59 %

Eraldatud vahendid

802

95 %

1 663

82 %

1 347

29 %

3 812

51 %

Maksed

767

91 %

1 114

55 %

110

2 %

1 991

27 %

Kongo Vabariigi eritoetus

Kongo Vabariigi eritoetus

Assigneeringud

105

105

Otsused

105

100 %

105

100 %

Eraldatud vahendid

105

100 %

105

100 %

Maksed

105

100 %

105

100 %

Lõuna-Sudaani eritoetus

Lõuna-Sudaani eritoetus

Assigneeringud

267

267

Otsused

266

100 %

266

100 %

Eraldatud vahendid

217

81 %

217

81 %

Maksed

53

20 %

53

20 %

C o t o n o u

C o t o n o u

Sudaani eritoetus

Sudaani eritoetus

Assigneeringud

110

110

Otsused

109

99 %

109

99 %

Eraldatud vahendid

106

96 %

106

96 %

Maksed

60

55 %

60

55 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

Assigneeringud

39

39

Otsused

24

62 %

24

62 %

Eraldatud vahendid

24

62 %

24

62 %

Maksed

24

62 %

24

62 %

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

186

186

Otsused

170

92 %

170

92 %

Eraldatud vahendid

156

84 %

156

84 %

Maksed

106

57 %

106

57 %

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

5

0

5

Otsused

4

70 %

4

69 %

Eraldatud vahendid

2

45 %

2

44 %

Maksed

1

20 %

1

20 %

AKV riikide sisesed assigneeringud

AKV riikide sisesed assigneeringud

Assigneeringud

12

1

13

Otsused

12

99 %

1

100 %

13

99 %

Eraldatud vahendid

12

97 %

1

100 %

13

98 %

Maksed

10

83 %

10

75 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(11)

11

(11)

11

(11)

11

(11)

11

(11)

11

Cotonou

Cotonou

Riigi reserv

0

0

71

71

71

71

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

0

0

206

206

206

206

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

0

0

5 024

5 024

5 024

5 024

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

0

0

0

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Mittekasutatav reserv

86

86

65

65

151

151

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(11)

11

(11)

11

(11)

11

(11)

11

(11)

11

Assigneeringud

10 412

15 630

21 384

29 455

76 880

Otsused

10 404

100 %

15 533

99 %

21 137

99 %

6 533

22 %

53 607

70 %

Eraldatud vahendid

10 385

100 %

15 355

98 %

19 035

89 %

4 024

14 %

48 798

63 %

Maksed

10 376

100 %

14 985

96 %

15 009

70 %

1 619

5 %

41 989

55 %

Kõik assigneeringud KOKKU

Kõik assigneeringud KOKKU

Tabel 2.3

Tabel 2.3

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2015:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2015:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – KAHEKSAS EAF

AKV RIIGID + ÜMT – KAHEKSAS EAF

| | (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| L o m é | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Intressitulu kasutamine | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| MITMESUGUSED TULUD KOKKU | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Sihtprogrammid kokku | 4 963 | 4 958 | (9) | 100 % | 4 954 | (3) | 100 % | 4 951 | (1) | 100 % |
| SIHTPROGRAMMID KOKKU | 4 963 | 4 958 | (9) | 100 % | 4 954 | (3) | 100 % | 4 951 | (1) | 100 % |
| Pagulastele ettenähtud abi | 100 | 100 | | 100 % | 100 | | 100 % | 100 | | 100 % |
| Hädaabi (Lomé) | 136 | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | 1 060 | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % |
| Intressitoetused | 79 | 79 | 0 | 100 % | 72 | (7) | 91 % | 69 | | 95 % |
| Riskikapital | 1 016 | 1 015 | (1) | 100 % | 1 012 | (3) | 100 % | 1 012 | | 100 % |
| Stabex | 723 | 723 | (0) | 100 % | 723 | (0) | 100 % | 722 | (0) | 100 % |
| Struktuuriline kohandus | 1 497 | 1 497 | | 100 % | 1 497 | | 100 % | 1 497 | | 100 % |
| Sysmin | 101 | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % |
| PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 4 713 | 4 711 | (1) | 100 % | 4 700 | (11) | 100 % | 4 696 | (0) | 100 % |
| C o t o n o u | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 418 | 418 | (0) | 100 % | 417 | (0) | 100 % | 417 | (0) | 100 % |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 418 | 418 | (0) | 100 % | 417 | (0) | 100 % | 417 | (0) | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 237 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 235 | (1) | | 233 | (2) | 99 % | 231 | (1) | 99 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 237 | 235 | (1) | 99 % | 233 | (2) | 99 % | 231 | (1) | 99 % |
| Intressid ja muud tulud | 0 | | | | | | | | | |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| | AKV RIIGID KOKKU (A) | 10 365 | 10 357 | (12) | 100 % | 10 339 | (15) | 100 % | 10 330 | (2) | 100 % |
| L o m é | ÜMT


  Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Sihtprogrammid kokku | 36 | 36 | 0 | 100 % | 35 | (0) | 98 % | 35 | | 100 % |
| SIHTPROGRAMMID KOKKU | 36 | 36 | 0 | 100 % | 35 | (0) | 98 % | 35 | | 100 % |
| Intressitoetused | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Riskikapital | 6 | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| Stabex | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Sysmin | 2 | 2 | 0 | 100 % | 2 | (0) | 85 % | 2 | (0) | 100 % |
| PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 11 | 11 | 0 | 100 % | 10 | (0) | 97 % | 10 | (0) | 100 % |
| | ÜMT KOKKU (B) | 47 | 47 | 0 | 100 % | 46 | (0) | 98 % | 46 | (0) | 100 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B) | 10 412 | 10 404 | (12) | 100 % | 10 385 | (16) | 100 % | 10 376 | (3) | 100 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

L o m é

L o m é

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Intressitulu kasutamine

35

35

100 %

35

100 %

35

100 %

MITMESUGUSED TULUD KOKKU

MITMESUGUSED TULUD KOKKU

35

35

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

Sihtprogrammid kokku

4 963

4 958

(9)

100 %

4 954

(3)

100 %

4 951

(1)

100 %

SIHTPROGRAMMID KOKKU

SIHTPROGRAMMID KOKKU

4 963

4 963

4 958

4 958

(9)

(9)

100 %

100 %

4 954

4 954

(3)

(3)

100 %

100 %

4 951

4 951

(1)

(1)

100 %

100 %

Pagulastele ettenähtud abi

100

100

100 %

100

100 %

100

100 %

Hädaabi (Lomé)

136

136

100 %

136

100 %

136

100 %

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

1 060

1 060

100 %

1 060

100 %

1 060

100 %

Intressitoetused

79

79

0

100 %

72

(7)

91 %

69

95 %

Riskikapital

1 016

1 015

(1)

100 %

1 012

(3)

100 %

1 012

100 %

Stabex

723

723

(0)

100 %

723

(0)

100 %

722

(0)

100 %

Struktuuriline kohandus

1 497

1 497

100 %

1 497

100 %

1 497

100 %

Sysmin

101

101

100 %

101

100 %

101

100 %

PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

4 713

4 713

4 711

4 711

(1)

(1)

100 %

100 %

4 700

4 700

(11)

(11)

100 %

100 %

4 696

4 696

(0)

(0)

100 %

100 %

C o t o n o u

C o t o n o u

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Riikide A-assigneeringud

418

418

(0)

100 %

417

(0)

100 %

417

(0)

100 %

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

418

418

418

418

(0)

(0)

100 %

100 %

417

417

(0)

(0)

100 %

100 %

417

417

(0)

(0)

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

237

Eksporditulude hüvitamine

235

(1)

233

(2)

99 %

231

(1)

99 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

237

237

235

235

(1)

(1)

99 %

99 %

233

233

(2)

(2)

99 %

99 %

231

231

(1)

(1)

99 %

99 %

Intressid ja muud tulud

0

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

0

0

AKV RIIGID KOKKU (A)

AKV RIIGID KOKKU (A)

10 365

10 365

10 357

10 357

(12)

(12)

100 %

100 %

10 339

10 339

(15)

(15)

100 %

100 %

10 330

10 330

(2)

(2)

100 %

100 %

L o m é

L o m é

ÜMT

ÜMT

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Sihtprogrammid kokku

36

36

0

100 %

35

(0)

98 %

35

100 %

SIHTPROGRAMMID KOKKU

SIHTPROGRAMMID KOKKU

36

36

36

36

0

0

100 %

100 %

35

35

(0)

(0)

98 %

98 %

35

35

100 %

100 %

Intressitoetused

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Riskikapital

6

6

100 %

6

100 %

6

100 %

Stabex

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Sysmin

2

2

0

100 %

2

(0)

85 %

2

(0)

100 %

PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

11

11

11

11

0

0

100 %

100 %

10

10

(0)

(0)

97 %

97 %

10

10

(0)

(0)

100 %

100 %

ÜMT KOKKU (B)

ÜMT KOKKU (B)

47

47

47

47

0

0

100 %

100 %

46

46

(0)

(0)

98 %

98 %

46

46

(0)

(0)

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

10 412

10 412

10 404

10 404

(12)

(12)

100 %

100 %

10 385

10 385

(16)

(16)

100 %

100 %

10 376

10 376

(3)

(3)

100 %

100 %

Tabel 2.4

Tabel 2.4

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – ÜHEKSAS EAF

AKV RIIGID + ÜMT – ÜHEKSAS EAF

| | (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| L o m é | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 20 | 20 | (0) | 100 % | 20 | | 99 % | 20 | | 100 % |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 668 | 654 | (22) | 98 % | 648 | (16) | 99 % | 647 | (0) | 100 % |
| ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU | 689 | 674 | (22) | 98 % | 668 | (16) | 99 % | 667 | (0) | 100 % |
| C o t o n o u | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 8 716 | 8 680 | (60) | 100 % | 8 625 | (54) | 99 % | 8 563 | (6) | 99 % |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 8 716 | 8 680 | (60) | 100 % | 8 625 | (54) | 99 % | 8 563 | (6) | 99 % |
| Riikide B-assigneeringud | 1 227 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 149 | (7) | | 149 | (6) | 100 % | 149 | (1) | 100 % |
| Hädaabi | | 1 056 | (8) | | 1 051 | (5) | 100 % | 1 040 | (0) | 99 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 11 | | | 11 | | 100 % | 11 | | 100 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 227 | 1 216 | (16) | 99 % | 1 211 | (11) | 100 % | 1 200 | (1) | 99 % |
| C o t o n o u | CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| CDE, CTA JA PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE KOKKU | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| Rakenduskulud | 177 | 177 | (1) | 100 % | 177 | (0) | 100 % | 176 | 0 | 99 % |
| Intressid ja muud tulud | 63 | 63 | (0) | 100 % | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 240 | 240 | (2) | 100 % | 240 | (0) | 100 % | 239 | 0 | 100 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 629 | 2 625 | (34) | 100 % | 2 605 | (18) | 99 % | 2 556 | 25 | 98 % |
| Rahutagamisvahend | 360 | 354 | (7) | 98 % | 354 | (7) | 100 % | 353 | (1) | 100 % |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 2 990 | 2 979 | (41) | 100 % | 2 959 | (24) | 99 % | 2 910 | 24 | 98 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 799 | 792 | (25) | 99 % | 756 | (32) | 95 % | 722 | (3) | 96 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 799 | 792 | (25) | 99 % | 756 | (32) | 95 % | 722 | (3) | 96 % |
| Kongo Vabariigi eritoetus | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS KOKKU | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | 267 | 266 | (0) | 100 % | 217 | 85 | 81 % | 53 | 15 | 25 % |
| LÕUNA-SUDAANI ERITOETUS KOKKU | 267 | 266 | (0) | 100 % | 217 | 85 | 81 % | 53 | 15 | 25 % |
| Sudaani eritoetus | 110 | 109 | (1) | 99 % | 106 | 1 | 97 % | 60 | 15 | 57 % |
| SUDAANI ERITOETUS KOKKU | 110 | 109 | (1) | 99 % | 106 | 1 | 97 % | 60 | 15 | 57 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | 39 | 24 | | 62 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISVAHENDISSE KOKKU | 39 | 24 | | 62 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID (A) | 15 334 | 15 239 | (168) | 99 % | 15 063 | (51) | 99 % | 14 696 | 44 | 98 % |
| L o m é | ÜMT | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 0 | 0 | | 100 % | 0 | | 100 % | 0 | | 100 % |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 3 | 3 | (0) | 99 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU | 3 | 3 | (0) | 99 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| C o t o n o u | ÜMT | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 239 | 238 | (2) | 99 % | 237 | (0) | 100 % | 235 | (1) | 99 % |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 239 | 238 | (2) | 99 % | 237 | (0) | 100 % | 235 | (1) | 99 % |
| Riikide B-assigneeringud | 4 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 4 | | | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 4 | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT) | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 48 | 48 | 0 | 100 % | 46 | (0) | 97 % | 45 | 0 | 98 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 48 | 48 | 0 | 100 % | 46 | (0) | 97 % | 45 | 0 | 98 % |
| | KOKKU: ÜMT (B) | 295 | 294 | (2) | 100 % | 292 | (0) | 99 % | 288 | (1) | 99 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B) | 15 630 | 15 533 | (170) | 99 % | 15 355 | (52) | 99 % | 14 985 | 43 | 98 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

L o m é

L o m é

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

20

20

(0)

100 %

20

99 %

20

100 %

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

668

654

(22)

98 %

648

(16)

99 %

647

(0)

100 %

ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU

ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU

689

689

674

674

(22)

(22)

98 %

98 %

668

668

(16)

(16)

99 %

99 %

667

667

(0)

(0)

100 %

100 %

C o t o n o u

C o t o n o u

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Riikide A-assigneeringud

8 716

8 680

(60)

100 %

8 625

(54)

99 %

8 563

(6)

99 %

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

8 716

8 716

8 680

8 680

(60)

(60)

100 %

100 %

8 625

8 625

(54)

(54)

99 %

99 %

8 563

8 563

(6)

(6)

99 %

99 %

Riikide B-assigneeringud

1 227

Eksporditulude hüvitamine

149

(7)

149

(6)

100 %

149

(1)

100 %

Hädaabi

1 056

(8)

1 051

(5)

100 %

1 040

(0)

99 %

Suurtes võlgades vaesed riigid

11

11

100 %

11

100 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

1 227

1 227

1 216

1 216

(16)

(16)

99 %

99 %

1 211

1 211

(11)

(11)

100 %

100 %

1 200

1 200

(1)

(1)

99 %

99 %

C o t o n o u

C o t o n o u

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

100 %

154

100 %

154

100 %

CDE, CTA JA PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE KOKKU

CDE, CTA JA PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE KOKKU

154

154

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

Rakenduskulud

177

177

(1)

100 %

177

(0)

100 %

176

0

99 %

Intressid ja muud tulud

63

63

(0)

100 %

63

100 %

63

100 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

240

240

240

240

(2)

(2)

100 %

100 %

240

240

(0)

(0)

100 %

100 %

239

239

0

0

100 %

100 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 629

2 625

(34)

100 %

2 605

(18)

99 %

2 556

25

98 %

Rahutagamisvahend

360

354

(7)

98 %

354

(7)

100 %

353

(1)

100 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

2 990

2 990

2 979

2 979

(41)

(41)

100 %

100 %

2 959

2 959

(24)

(24)

99 %

99 %

2 910

2 910

24

24

98 %

98 %

Piirkondlikud assigneeringud

799

792

(25)

99 %

756

(32)

95 %

722

(3)

96 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

799

799

792

792

(25)

(25)

99 %

99 %

756

756

(32)

(32)

95 %

95 %

722

722

(3)

(3)

96 %

96 %

Kongo Vabariigi eritoetus

105

105

100 %

105

100 %

105

100 %

KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS KOKKU

KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS KOKKU

105

105

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

266

(0)

100 %

217

85

81 %

53

15

25 %

LÕUNA-SUDAANI ERITOETUS KOKKU

LÕUNA-SUDAANI ERITOETUS KOKKU

267

267

266

266

(0)

(0)

100 %

100 %

217

217

85

85

81 %

81 %

53

53

15

15

25 %

25 %

Sudaani eritoetus

110

109

(1)

99 %

106

1

97 %

60

15

57 %

SUDAANI ERITOETUS KOKKU

SUDAANI ERITOETUS KOKKU

110

110

109

109

(1)

(1)

99 %

99 %

106

106

1

1

97 %

97 %

60

60

15

15

57 %

57 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

39

24

62 %

24

100 %

24

100 %

VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISVAHENDISSE KOKKU

VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISVAHENDISSE KOKKU

39

39

24

24

62 %

62 %

24

24

100 %

100 %

24

24

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID (A)

KOKKU: AKV RIIGID (A)

15 334

15 334

15 239

15 239

(168)

(168)

99 %

99 %

15 063

15 063

(51)

(51)

99 %

99 %

14 696

14 696

44

44

98 %

98 %

L o m é

L o m é

ÜMT

ÜMT

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

0

0

100 %

0

100 %

0

100 %

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

3

3

(0)

99 %

3

100 %

3

100 %

ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU

ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU

3

3

3

3

(0)

(0)

99 %

99 %

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

C o t o n o u

C o t o n o u

ÜMT

ÜMT

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Riikide A-assigneeringud

239

238

(2)

99 %

237

(0)

100 %

235

(1)

99 %

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

239

239

238

238

(2)

(2)

99 %

99 %

237

237

(0)

(0)

100 %

100 %

235

235

(1)

(1)

99 %

99 %

Riikide B-assigneeringud

4

Hädaabi

4

4

100 %

4

100 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT)

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Piirkondlikud assigneeringud

48

48

0

100 %

46

(0)

97 %

45

0

98 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

48

48

48

48

0

0

100 %

100 %

46

46

(0)

(0)

97 %

97 %

45

45

0

0

98 %

98 %

KOKKU: ÜMT (B)

KOKKU: ÜMT (B)

295

295

294

294

(2)

(2)

100 %

100 %

292

292

(0)

(0)

99 %

99 %

288

288

(1)

(1)

99 %

99 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

15 630

15 630

15 533

15 533

(170)

(170)

99 %

99 %

15 355

15 355

(52)

(52)

99 %

99 %

14 985

14 985

43

43

98 %

98 %

Tabel 2.5

Tabel 2.5

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – KÜMNES EAF

AKV RIIGID + ÜMT – KÜMNES EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| A K V | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 13 507 | 13 375 | (149) | 99 % | 11 870 | 600 | 89 % | 9 185 | 1 487 | 77 % |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 13 507 | 13 375 | (149) | 99 % | 11 870 | 600 | 89 % | 9 185 | 1 487 | 77 % |
| Riikide B-assigneeringud | 2 020 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 210 | (0) | | 188 | 5 | 90 % | 168 | 37 | 89 % |
| Hädaabi | | 855 | (1) | | 826 | 17 | 97 % | 713 | 57 | 86 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 49 | | | 49 | 0 | 100 % | 49 | 0 | 100 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 906 | (5) | | 897 | 6 | 99 % | 850 | 27 | 95 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 2 020 | 2 019 | (6) | 100 % | 1 960 | 28 | 97 % | 1 779 | 121 | 91 % |
| Rakenduskulud | 429 | 429 | 0 | 100 % | 429 | (0) | 100 % | 425 | 11 | 99 % |
| Intressid ja muud tulud | 70 | 69 | (1) | 99 % | 67 | (1) | 97 % | 65 | 3 | 97 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 499 | 499 | (1) | 100 % | 496 | (1) | 99 % | 490 | 14 | 99 % |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 241 | 238 | (4) | 99 % | 237 | (3) | 100 % | 210 | (0) | 89 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 1 904 | 1 901 | (3) | 100 % | 1 826 | 60 | 96 % | 1 365 | 198 | 75 % |
| Rahutagamisvahend | 688 | 688 | 0 | 100 % | 660 | (23) | 96 % | 617 | (17) | 93 % |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 2 833 | 2 827 | (7) | 100 % | 2 723 | 34 | 96 % | 2 193 | 181 | 81 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 1 978 | 1 976 | (7) | 100 % | 1 628 | 97 | 82 % | 1 101 | 137 | 68 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 978 | 1 976 | (7) | 100 % | 1 628 | 97 | 82 % | 1 101 | 137 | 68 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 186 | 170 | 15 | 92 % | 156 | 11 | 92 % | 106 | 65 | 68 % |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 186 | 170 | 15 | 92 % | 156 | 11 | 92 % | 106 | 65 | 68 % |
| Rakenduskulud | 5 | 4 | 1 | 70 % | 2 | 2 | 65 % | 1 | 1 | 45 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 5 | 4 | 1 | 70 % | 2 | 2 | 65 % | 1 | 1 | 45 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 12 | 11 | 0 | 98 % | 11 | (0) | 99 % | 9 | 2 | 84 % |
| Rahutagamisvahend | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 99 % | 1 | | 100 % |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 12 | 12 | 0 | 99 % | 12 | (0) | 99 % | 10 | 2 | 85 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| A-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| RIIGI RESERV KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUT RESERV KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | (0) | | | | | | | | | |
| STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU | (0) | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 0 | | | | | | | | | |
| RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 67 | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU | 67 | | | | | | | | | |
| Ü M T | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 196 | 195 | (1) | 100 % | 134 | 2 | 69 % | 113 | 12 | 84 % |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 196 | 195 | (1) | 100 % | 134 | 2 | 69 % | 113 | 12 | 84 % |
| Riikide B-assigneeringud | 15 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 9 | 0 | | 7 | 0 | 76 % | 7 | 1 | 99 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 6 | | | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 15 | 15 | 0 | 100 % | 13 | 0 | 86 % | 13 | 1 | 100 % |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT) | 6 | 5 | (1) | 88 % | 5 | (0) | 98 % | 5 | 0 | 91 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 6 | 5 | (1) | 88 % | 5 | (0) | 98 % | 5 | 0 | 91 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 40 | 40 | (0) | 99 % | 35 | 9 | 89 % | 13 | 5 | 37 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 40 | 40 | (0) | 99 % | 35 | 9 | 89 % | 13 | 5 | 37 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| A-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| RIIGI RESERV KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 19 | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU | 19 | | | | | | | | | |
| KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 21 384 | 21 137 | (156) | 99 % | 19 035 | 783 | 90 % | 15 009 | 2 024 | 79 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

A K V

A K V

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

13 507

13 375

(149)

99 %

11 870

600

89 %

9 185

1 487

77 %

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

13 507

13 507

13 375

13 375

(149)

(149)

99 %

99 %

11 870

11 870

600

600

89 %

89 %

9 185

9 185

1 487

1 487

77 %

77 %

Riikide B-assigneeringud

2 020

Eksporditulude hüvitamine

210

(0)

188

5

90 %

168

37

89 %

Hädaabi

855

(1)

826

17

97 %

713

57

86 %

Suurtes võlgades vaesed riigid

49

49

0

100 %

49

0

100 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

906

(5)

897

6

99 %

850

27

95 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

2 020

2 020

2 019

2 019

(6)

(6)

100 %

100 %

1 960

1 960

28

28

97 %

97 %

1 779

1 779

121

121

91 %

91 %

Rakenduskulud

429

429

0

100 %

429

(0)

100 %

425

11

99 %

Intressid ja muud tulud

70

69

(1)

99 %

67

(1)

97 %

65

3

97 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

499

499

499

499

(1)

(1)

100 %

100 %

496

496

(1)

(1)

99 %

99 %

490

490

14

14

99 %

99 %

Institutsionaalsed ja toetuskulud

241

238

(4)

99 %

237

(3)

100 %

210

(0)

89 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

1 904

1 901

(3)

100 %

1 826

60

96 %

1 365

198

75 %

Rahutagamisvahend

688

688

0

100 %

660

(23)

96 %

617

(17)

93 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

2 833

2 833

2 827

2 827

(7)

(7)

100 %

100 %

2 723

2 723

34

34

96 %

96 %

2 193

2 193

181

181

81 %

81 %

Piirkondlikud assigneeringud

1 978

1 976

(7)

100 %

1 628

97

82 %

1 101

137

68 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

1 978

1 978

1 976

1 976

(7)

(7)

100 %

100 %

1 628

1 628

97

97

82 %

82 %

1 101

1 101

137

137

68 %

68 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

186

170

15

92 %

156

11

92 %

106

65

68 %

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

186

186

170

170

15

15

92 %

92 %

156

156

11

11

92 %

92 %

106

106

65

65

68 %

68 %

Rakenduskulud

5

4

1

70 %

2

2

65 %

1

1

45 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

5

5

4

4

1

1

70 %

70 %

2

2

2

2

65 %

65 %

1

1

1

1

45 %

45 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

11

0

98 %

11

(0)

99 %

9

2

84 %

Rahutagamisvahend

1

1

100 %

1

99 %

1

100 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

12

12

12

12

0

0

99 %

99 %

12

12

(0)

(0)

99 %

99 %

10

10

2

2

85 %

85 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

A-assigneeringute reserv

0

B-assigneeringute reserv

0

RIIGI RESERV KOKKU

RIIGI RESERV KOKKU

0

0

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

0

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUT RESERV KOKKU

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUT RESERV KOKKU

0

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

(0)

STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU

STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU

(0)

(0)

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

0

RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU

RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU

0

0

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV KOKKU

PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV KOKKU

0

0

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

67

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

67

67

Ü M T

Ü M T

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

196

195

(1)

100 %

134

2

69 %

113

12

84 %

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

196

196

195

195

(1)

(1)

100 %

100 %

134

134

2

2

69 %

69 %

113

113

12

12

84 %

84 %

Riikide B-assigneeringud

15

Hädaabi

9

0

7

0

76 %

7

1

99 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

6

6

100 %

6

100 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

15

15

15

15

0

0

100 %

100 %

13

13

0

0

86 %

86 %

13

13

1

1

100 %

100 %

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT)

6

5

(1)

88 %

5

(0)

98 %

5

0

91 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

6

6

5

5

(1)

(1)

88 %

88 %

5

5

(0)

(0)

98 %

98 %

5

5

0

0

91 %

91 %

Piirkondlikud assigneeringud

40

40

(0)

99 %

35

9

89 %

13

5

37 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

40

40

40

40

(0)

(0)

99 %

99 %

35

35

9

9

89 %

89 %

13

13

5

5

37 %

37 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

A-assigneeringute reserv

0

B-assigneeringute reserv

0

RIIGI RESERV KOKKU

RIIGI RESERV KOKKU

0

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU

STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU

0

0

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV KOKKU

PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV KOKKU

0

0

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

19

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

19

19

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

21 384

21 384

21 137

21 137

(156)

(156)

99 %

99 %

19 035

19 035

783

783

90 %

90 %

15 009

15 009

2 024

2 024

79 %

79 %

Tabel 2.6

Tabel 2.6

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – ÜHETEISTKÜMNES EAF

AKV RIIGID + ÜMT – ÜHETEISTKÜMNES EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| A K V | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 14 799 | 3 287 | 2 830 | 22 % | 1 483 | 1 286 | 45 % | 673 | 488 | 45 % |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 14 799 | 3 287 | 2 830 | 22 % | 1 483 | 1 286 | 45 % | 673 | 488 | 45 % |
| Riikide B-assigneeringud | 194 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 163 | 81 | | 113 | 48 | 69 % | 86 | 39 | 76 % |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 194 | 163 | 81 | 84 % | 113 | 48 | 69 % | 86 | 39 | 76 % |
| Üleminekurahastu | 0 | | | | | | | | | |
| ÜLEMINEKURAHASTU KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Rakenduskulud | 1 053 | 237 | 138 | 23 % | 202 | 110 | 85 % | 191 | 99 | 95 % |
| Intressid ja muud tulud | 15 | 6 | 1 | 43 % | 5 | 5 | 85 % | 3 | 3 | 47 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 067 | 243 | 139 | 23 % | 207 | 115 | 85 % | 194 | 102 | 94 % |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 244 | 101 | 68 | 41 % | 56 | 43 | 56 % | 39 | 34 | 70 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 240 | 291 | 236 | 13 % | 216 | 216 | 74 % | | | |
| Rahutagamisvahend | 900 | 900 | 575 | 100 % | 599 | 298 | 67 % | 516 | 290 | 86 % |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 3 384 | 1 292 | 879 | 38 % | 871 | 556 | 67 % | 556 | 324 | 64 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 4 640 | 1 542 | 1 439 | 33 % | 1 347 | 1 285 | 87 % | 110 | 71 | 8 % |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 4 640 | 1 542 | 1 439 | 33 % | 1 347 | 1 285 | 87 % | 110 | 71 | 8 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Rakenduskulud | 0 | | | | | | | | | |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Rahutagamisvahend | 1 | 1 | 1 | 100 % | 1 | 1 | 100 % | | | |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 | 1 | 1 | 100 % | 1 | 1 | 100 % | | | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | 71 | | | | | | | | | |
| RIIGI RESERV KOKKU | 71 | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 206 | | | | | | | | | |
| AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUT RESERV KOKKU | 206 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 4 668 | | | | | | | | | |
| RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU | 4 668 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 65 | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU | 65 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 1 | 1 | 1 | 100 % | 1 | 1 | 100 % | 1 | 1 | 73 % |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 | 1 | 1 | 100 % | 1 | 1 | 100 % | 1 | 1 | 73 % |
| Ü M T d | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased toetused | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Üleminekurahastu | 0 | | | | | | | | | |
| ÜLEMINEKURAHASTU KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT) | 3 | 3 | 3 | 100 % | 1 | 1 | 34 % | 0 | 0 | 39 % |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 3 | 3 | 3 | 100 % | 1 | 1 | 34 % | 0 | 0 | 39 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 357 | | | | | | | | | |
| RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU | 357 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 0 | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 29 455 | 6 533 | 5 372 | 22 % | 4 024 | 3 293 | 62 % | 1 619 | 1 024 | 40 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

A K V

A K V

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

14 799

3 287

2 830

22 %

1 483

1 286

45 %

673

488

45 %

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

14 799

14 799

3 287

3 287

2 830

2 830

22 %

22 %

1 483

1 483

1 286

1 286

45 %

45 %

673

673

488

488

45 %

45 %

Riikide B-assigneeringud

194

Hädaabi

163

81

113

48

69 %

86

39

76 %

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

194

194

163

163

81

81

84 %

84 %

113

113

48

48

69 %

69 %

86

86

39

39

76 %

76 %

Üleminekurahastu

0

ÜLEMINEKURAHASTU KOKKU

ÜLEMINEKURAHASTU KOKKU

0

0

Rakenduskulud

1 053

237

138

23 %

202

110

85 %

191

99

95 %

Intressid ja muud tulud

15

6

1

43 %

5

5

85 %

3

3

47 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1 067

1 067

243

243

139

139

23 %

23 %

207

207

115

115

85 %

85 %

194

194

102

102

94 %

94 %

Institutsionaalsed ja toetuskulud

244

101

68

41 %

56

43

56 %

39

34

70 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 240

291

236

13 %

216

216

74 %

Rahutagamisvahend

900

900

575

100 %

599

298

67 %

516

290

86 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

3 384

3 384

1 292

1 292

879

879

38 %

38 %

871

871

556

556

67 %

67 %

556

556

324

324

64 %

64 %

Piirkondlikud assigneeringud

4 640

1 542

1 439

33 %

1 347

1 285

87 %

110

71

8 %

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

4 640

4 640

1 542

1 542

1 439

1 439

33 %

33 %

1 347

1 347

1 285

1 285

87 %

87 %

110

110

71

71

8 %

8 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Rakenduskulud

0

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

0

0

Rahutagamisvahend

1

1

1

100 %

1

1

100 %

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

1

1

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

1

1

100 %

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

B-assigneeringute reserv

71

RIIGI RESERV KOKKU

RIIGI RESERV KOKKU

71

71

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

206

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUT RESERV KOKKU

AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUT RESERV KOKKU

206

206

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU

STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) KOKKU

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

4 668

RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU

RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU

4 668

4 668

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

65

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

65

65

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Reservid

Reservid

Riikide A-assigneeringud

1

1

1

100 %

1

1

100 %

1

1

73 %

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

1

1

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

1

1

73 %

73 %

Ü M T d

Ü M T d

Liikmesriikide korrapärased toetused

Liikmesriikide korrapärased toetused

Assigneeringud

Assigneeringud

Üleminekurahastu

0

ÜLEMINEKURAHASTU KOKKU

ÜLEMINEKURAHASTU KOKKU

0

0

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMT)

3

3

3

100 %

1

1

34 %

0

0

39 %

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

3

3

3

3

3

3

100 %

100 %

1

1

1

1

34 %

34 %

0

0

0

0

39 %

39 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

357

RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU

RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV KOKKU

357

357

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

0

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

0

0

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

29 455

29 455

6 533

6 533

5 372

5 372

22 %

22 %

4 024

4 024

3 293

3 293

62 %

62 %

1 619

1 619

1 024

1 024

40 %

40 %

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED

| EUROOPA INVESTEERIMISPANK | CA/491/16


  10. märts 2016 |
| --- | --- |
| | Dokument 16/119 |
| DIREKTORITE NÕUKOGU |
| INVESTEERIMISRAHASTU


  RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE


  SEISUGA 31. DETSEMBER 2015 |
| — | Finantsseisundi aruanne |

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

CA/491/16

CA/491/16

10. märts 2016

Dokument 16/119

Dokument 16/119

DIREKTORITE NÕUKOGU

DIREKTORITE NÕUKOGU

INVESTEERIMISRAHASTU

INVESTEERIMISRAHASTU

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2015

SEISUGA 31. DETSEMBER 2015

—

Finantsseisundi aruanne

| — | Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne |
| --- | --- |

—

Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne

| — | Omakapitali muutuste aruanne |
| --- | --- |

—

Omakapitali muutuste aruanne

| — | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

—

Rahavoogude aruanne

| — | Raamatupidamise aastaaruannete lisad |
| --- | --- |

—

Raamatupidamise aastaaruannete lisad

| — | Sõltumatu audiitori aruanne |
| --- | --- |

—

Sõltumatu audiitori aruanne

INVESTEERIMISRAHASTU

FINANTSSEISUNDI ARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015

FINANTSSEISUNDI ARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| VARAD | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 5 | 448 995 | 545 399 |
| Tuletisinstrumendid | 6 | 311 | 448 |
| Laenud ja nõuded | 7 | 1 460 057 | 1 331 918 |
| Müügivalmis finantsvarad | 8 | 419 353 | 403 085 |
| Nõuded rahastajate vastu | 9/15 | — | 42 590 |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | 10 | 228 521 | 99 988 |
| Muud varad | 11 | 27 | 5 522 |
| Varad kokku | | 2 557 264 | 2 428 950 |
| KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| KOHUSTUSED | | | |
| Tuletisinstrumendid | 6 | 8 219 | 14 632 |
| Edasilükkunud tulud | 12 | 29 325 | 31 310 |
| Võlad kolmandatele isikutele | 13 | 101 202 | 68 824 |
| Muud kohustused | 14 | 2 364 | 2 591 |
| Kohustused kokku | | 141 110 | 117 357 |
| RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud | 15 | 2 157 000 | 2 057 000 |
| Õiglase väärtuse reserv | | 163 993 | 156 122 |
| Jaotamata kasum | | 95,161 | 98,471 |
| Rahastu omakapital kokku | | 2 416 154 | 2 311 593 |
| Kohustused ja rahastu omakapital kokku | | 2 557 264 | 2 428 950 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

31.12.2015

31.12.2014

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

5

448 995

545 399

Tuletisinstrumendid

6

311

448

Laenud ja nõuded

7

1 460 057

1 331 918

Müügivalmis finantsvarad

8

419 353

403 085

Nõuded rahastajate vastu

9/15

—

42 590

Tähtajani hoitavad finantsvarad

10

228 521

99 988

Muud varad

11

27

5 522

Varad kokku

Varad kokku

2 557 264

2 557 264

2 428 950

2 428 950

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

Tuletisinstrumendid

6

8 219

14 632

Edasilükkunud tulud

12

29 325

31 310

Võlad kolmandatele isikutele

13

101 202

68 824

Muud kohustused

14

2 364

2 591

Kohustused kokku

Kohustused kokku

141 110

141 110

117 357

117 357

RAHASTU OMAKAPITAL

RAHASTU OMAKAPITAL

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

15

2 157 000

2 057 000

Õiglase väärtuse reserv

163 993

156 122

Jaotamata kasum

95,161

98,471

Rahastu omakapital kokku

Rahastu omakapital kokku

2 416 154

2 416 154

2 311 593

2 311 593

Kohustused ja rahastu omakapital kokku

Kohustused ja rahastu omakapital kokku

2 557 264

2 557 264

2 428 950

2 428 950

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2015 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2015 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2015 | Alates 1.1.2014 |
| kuni 31.12.2015 | kuni 31.12.2014 |
| Intressid ja samalaadsed tulud | 17 | 90 385 | 77 240 |
| Intressid ja samalaadsed kulud | 17 | -1 556 | -1 522 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (neto) | | 88 829 | 75 718 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest | 18 | 932 | 1 163 |
| Kulud teenus- ja vahendustasudest | 18 | - 63 | - 37 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) | | 869 | 1 126 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | 6 276 | -11 663 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum | 19 | 33 878 | 8 109 |
| Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum | | -52 483 | - 222 |
| Netotulu finantstehingutest | | -12 329 | -3 776 |
| Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist | 7 | -33 988 | -75 756 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus | 8 | -3 646 | -6 262 |
| Muud tulud | 21 | — | 337 |
| Üldhalduskulud | 20 | -43 045 | -38 128 |
| Majandusaasta kahjum | | -3 310 | -46 741 |
| Muu koondkasum | | | |
| Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse: | | | |
| Müügivalmis finantsvarad – õiglase väärtuse reserv | 8 | | |
| 1. | Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Alates 1.1.2015

Alates 1.1.2014

kuni 31.12.2015

kuni 31.12.2014

Intressid ja samalaadsed tulud

17

90 385

77 240

Intressid ja samalaadsed kulud

17

-1 556

-1 522

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

88 829

88 829

75 718

75 718

Tulud teenus- ja vahendustasudest

18

932

1 163

Kulud teenus- ja vahendustasudest

18

- 63

- 37

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

869

869

1 126

1 126

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

6 276

-11 663

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

19

33 878

8 109

Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum

-52 483

- 222

Netotulu finantstehingutest

Netotulu finantstehingutest

-12 329

-12 329

-3 776

-3 776

Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist

7

-33 988

-75 756

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

8

-3 646

-6 262

Muud tulud

21

—

337

Üldhalduskulud

20

-43 045

-38 128

Majandusaasta kahjum

Majandusaasta kahjum

-3 310

-3 310

-46 741

-46 741

Muu koondkasum

Muu koondkasum

Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse:

Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse:

Müügivalmis finantsvarad – õiglase väärtuse reserv

8

1.

Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

43 394

87 230

| 2. | Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma |
| --- | --- |

2.

Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma

-35 523

-9 299

Müügivalmis finantsvarad kokku

Müügivalmis finantsvarad kokku

7 871

7 871

77 931

77 931

Muu koondkasum kokku

Muu koondkasum kokku

7 871

7 871

77 931

77 931

Majandusaasta koondkasum kokku

Majandusaasta koondkasum kokku

4 561

4 561

31 190

31 190

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2015 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2015 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Sissenõutud osamaksud | Õiglase väärtuse reserv | Jaotamata kasum | Kokku |
| Seisuga 1. jaanuar 2015 | | 2 057 000 | 156 122 | 98 471 | 2 311 593 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 15 | 100 000 | — | — | 100 000 |
| Majandusaasta kahjum 2015. aastal | | — | — | -3 310 | -3 310 |
| Majandusaasta muu koondkasum kokku | | — | 7 871 | — | 7 871 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 100 000 | 7 871 | -3 310 | 104 561 |
| Seisuga 31. detsember 2015 | | 2 157 000 | 163 993 | 95 161 | 2 416 154 |
| Seisuga 1. jaanuar 2014 | | 1 661 309 | 78 191 | 145 212 | 1 884 712 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 15 | 105 691 | — | — | 105 691 |
| Kasutamata intressitoetused ja tehniline abi | 15 | 290 000 | — | — | 290 000 |
| Majandusaasta kahjum 2014. aastal | | — | — | -46 741 | -46 741 |
| Majandusaasta muu koondkasum kokku | | — | 77 931 | — | 77 931 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 395 691 | 77 931 | -46 741 | 426 881 |
| Seisuga 31. detsember 2014 | | 2 057 000 | 156 122 | 98 471 | 2 311 593 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Sissenõutud osamaksud

Õiglase väärtuse reserv

Jaotamata kasum

Kokku

Seisuga 1. jaanuar 2015

Seisuga 1. jaanuar 2015

2 057 000

2 057 000

156 122

156 122

98 471

98 471

2 311 593

2 311 593

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

15

100 000

—

—

100 000

Majandusaasta kahjum 2015. aastal

—

—

-3 310

-3 310

Majandusaasta muu koondkasum kokku

—

7 871

—

7 871

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

100 000

100 000

7 871

7 871

-3 310

-3 310

104 561

104 561

Seisuga 31. detsember 2015

Seisuga 31. detsember 2015

2 157 000

2 157 000

163 993

163 993

95 161

95 161

2 416 154

2 416 154

Seisuga 1. jaanuar 2014

Seisuga 1. jaanuar 2014

1 661 309

1 661 309

78 191

78 191

145 212

145 212

1 884 712

1 884 712

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

15

105 691

—

—

105 691

Kasutamata intressitoetused ja tehniline abi

15

290 000

—

—

290 000

Majandusaasta kahjum 2014. aastal

—

—

-46 741

-46 741

Majandusaasta muu koondkasum kokku

—

77 931

—

77 931

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

395 691

395 691

77 931

77 931

-46 741

-46 741

426 881

426 881

Seisuga 31. detsember 2014

Seisuga 31. detsember 2014

2 057 000

2 057 000

156 122

156 122

98 471

98 471

2 311 593

2 311 593

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2015 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2015 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015 | Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014 |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Eelarveaasta kahjum | | -3 310 | -46 741 |
| Korrigeerimised: | | | |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus | 8 | 3 646 | 6 262 |
| Muud tulud | 21 | — | - 337 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi netomuutus | 7 | 33 988 | 75 756 |
| Laenude ja nõuetega seotud kapitaliseeritud intress | 7 | -13 262 | -11 915 |
| Laenudelt ja nõuetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | | 1 594 | 895 |
| Tähtajani hoitavatelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 10 | 12 | 12 |
| Edasilükkunud tulude muutus | | -1 985 | -3 773 |
| Vahetuskursi muutuste mõju laenudele | 7 | -73 447 | -92 707 |
| Vahetuskursi muutuste mõju müügivalmis finantsvaradele | | -9 385 | - 449 |
| Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale | | -12 216 | -9 362 |
| Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist | | -74 365 | -82 359 |
| Laenude väljamaksed | 7 | - 282 784 | - 248 326 |
| Laenude tagastamine | 7 | 205 772 | 166 578 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus | 5 | 4 | 7 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | -6 276 | 11 663 |
| Tähtaja lõpuni hoitavate finantsvarade suurenemine | 10 | -1 545 550 | -1 610 057 |
| Tähtaja lõpuni hoitavad finantsvarad, mille tähtaeg möödub | 10 | 1 417 005 | 1 612 619 |
| Müügivalmis finantsvarade suurenemine | 8 | -67 449 | -42 646 |
| Müügivalmis finantsvarade tagasimaksmine/müük | 8 | 64 791 | 43 378 |
| Muude varade vähenemine/(suurenemine) | | 5 495 | -5 374 |
| Muude kohustuste (vähenemine)/suurenemine | | - 227 | 19 |
| Euroopa Investeerimispangale tasumisele kuuluvate summade suurenemine/(vähenemine) | | 4 668 | - 175 |
| Põhitegevuses kasutatud rahavood (neto) | | - 278 916 | - 154 673 |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | | | |
| Liikmesriikidelt saadud osamaksud | 15 | 100 000 | 105 691 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad | | 92 590 | 7 410 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad | | -22 290 | -21 899 |
| Rahavood finantseerimistegevusest (neto) | | 170 300 | 91 202 |
| Raha ja raha ekvivalentide vähenemine (neto) | | - 108 616 | -63 471 |
| Rahavoogude koondaruanne: | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | | 545 398 | 599 507 |
| Netorahavood: | | | |
| Põhitegevusest | | - 278 916 | - 154 673 |
| Finantseerimistegevusest | | 170 300 | 91 202 |
| Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele | | 12 216 | 9 362 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | | 448 998 | 545 398 |
| Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: | | | |
| Kassas olev sularaha | 5 | 71 405 | 9 642 |
| Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) | | 290 576 | 415 756 |
| Kommertsväärtpaberid | 5 | 87 017 | 120 000 |
| | | 448 998 | 545 398 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015

Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Eelarveaasta kahjum

-3 310

-46 741

Korrigeerimised:

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

8

3 646

6 262

Muud tulud

21

—

- 337

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi netomuutus

7

33 988

75 756

Laenude ja nõuetega seotud kapitaliseeritud intress

7

-13 262

-11 915

Laenudelt ja nõuetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

1 594

895

Tähtajani hoitavatelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

10

12

12

Edasilükkunud tulude muutus

-1 985

-3 773

Vahetuskursi muutuste mõju laenudele

7

-73 447

-92 707

Vahetuskursi muutuste mõju müügivalmis finantsvaradele

-9 385

- 449

Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale

-12 216

-9 362

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist

-74 365

-74 365

-82 359

-82 359

Laenude väljamaksed

7

- 282 784

- 248 326

Laenude tagastamine

7

205 772

166 578

Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus

5

4

7

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

-6 276

11 663

Tähtaja lõpuni hoitavate finantsvarade suurenemine

10

-1 545 550

-1 610 057

Tähtaja lõpuni hoitavad finantsvarad, mille tähtaeg möödub

10

1 417 005

1 612 619

Müügivalmis finantsvarade suurenemine

8

-67 449

-42 646

Müügivalmis finantsvarade tagasimaksmine/müük

8

64 791

43 378

Muude varade vähenemine/(suurenemine)

5 495

-5 374

Muude kohustuste (vähenemine)/suurenemine

- 227

19

Euroopa Investeerimispangale tasumisele kuuluvate summade suurenemine/(vähenemine)

4 668

- 175

Põhitegevuses kasutatud rahavood (neto)

Põhitegevuses kasutatud rahavood (neto)

- 278 916

- 278 916

- 154 673

- 154 673

FINANTSEERIMISTEGEVUS

FINANTSEERIMISTEGEVUS

Liikmesriikidelt saadud osamaksud

15

100 000

105 691

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad

92 590

7 410

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad

-22 290

-21 899

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

170 300

170 300

91 202

91 202

Raha ja raha ekvivalentide vähenemine (neto)

Raha ja raha ekvivalentide vähenemine (neto)

- 108 616

- 108 616

-63 471

-63 471

Rahavoogude koondaruanne:

Rahavoogude koondaruanne:

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

545 398

545 398

599 507

599 507

Netorahavood:

Põhitegevusest

- 278 916

- 154 673

Finantseerimistegevusest

170 300

91 202

Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele

12 216

9 362

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

448 998

448 998

545 398

545 398

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Kassas olev sularaha

5

71 405

9 642

Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta)

290 576

415 756

Kommertsväärtpaberid

5

87 017

120 000

448 998

448 998

545 398

545 398

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2015. aasta seisuga

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2015. aasta seisuga

1   Üldine teave

Üldine teave

Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu“) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid“) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping“) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 22. juunil 2010.

Rahastu ei ole juriidiline isik. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“ ja „pank“) haldab liikmesriikide („rahastajad“) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust.

Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest. Rahastu rahastamiseks ja intressitoetuste maksmiseks vajaliku toetuse summad saadakse ELi liikmesriikide osamaksudest mitmeaastase finantsraamistiku raames (esimene finantsprotokoll aastateks 2000–2007 (edaspidi „üheksas EAF“), teine finantsprotokoll aastateks 2008–2013 (edaspidi „kümnes EAF“), üleminekurahastu, mis hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni 28. veebruarini 2015, ja kolmas finantsprotokoll aastateks 2014–2020 (edaspidi „üheteistkümnes EAF“)). EIP-le on tehtud ülesandeks järgneva haldamine:

| — | rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd); |
| --- | --- |

—

rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd);

| — | intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks; |
| --- | --- |

—

intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks;

| — | üleminekurahastu, millest antakse intressitoetuste rahastamiseks ja projektidele tehnilise abi andmiseks ettenähtud toetusi ja mis hõlmab eelmiste EAFide kulukohustustega sidumata ja vabastatud vahendite saldosid. |
| --- | --- |

—

üleminekurahastu, millest antakse intressitoetuste rahastamiseks ja projektidele tehnilise abi andmiseks ettenähtud toetusi ja mis hõlmab eelmiste EAFide kulukohustustega sidumata ja vabastatud vahendite saldosid.

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2015.

EIP halduskomitee ettepanekul kiitis EIP direktorite nõukogu 10. märtsil 2016 raamatupidamise aastaaruande heaks ja andis loa esitada see EIP juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 26. aprilliks 2016 heaks kiita.

2   Peamised arvestuspõhimõtted

Peamised arvestuspõhimõtted

2.1   Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Rahastu raamatupidamise aastaaruanded on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS).

2.2   Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Raamatupidamise aastaaruannete koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid. Samal ajal peab EIP juhtkond rahastu raamatupidamispõhimõtete kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest. Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju.

Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades:

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustuste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal ja maaklerite hinnanoteeringutel. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest. Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisade punktides 2.4.3 ja 4.

Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid. Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon.

Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks.

Rahastus kasutatakse levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid. See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja. Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult. Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust. Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele.

Keerukamate instrumentide puhul kasutab rahastu enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel. Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest. Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg. Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel. Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad.

Rahastu on välja töötanud õiglase väärtuse mõõtmise kontrolliraamistiku. Raamistik hõlmab EIP investeerimispanganduse riskijuhtimise ja turuteabe haldamisega seotud ülesandeid. Neid ülesandeid täidetakse sõltumatult front office'i juhtimisest ja nende eesmärk on kontrollida olulist õiglase väärtuse mõõtmist. Konkreetsed kontrollimeetmed on järgmised:

front office

| — | jälgitavate hindade kontroll; |
| --- | --- |

—

jälgitavate hindade kontroll;

| — | olemasolevate mudelite muudatuste ja uute hindamismudelite analüüs ja kinnitamine; |
| --- | --- |

—

olemasolevate mudelite muudatuste ja uute hindamismudelite analüüs ja kinnitamine;

| — | mudelite täpsustamine ja järeltestimine jälgitavate turutehingute alusel; |
| --- | --- |

—

mudelite täpsustamine ja järeltestimine jälgitavate turutehingute alusel;

| — | väärtuse suuremate muutuste analüüs ja uurimine; |
| --- | --- |

—

väärtuse suuremate muutuste analüüs ja uurimine;

| — | oluliste mittejälgitavate sisendite analüüs ja hinnangute täpsustamine. |
| --- | --- |

—

oluliste mittejälgitavate sisendite analüüs ja hinnangute täpsustamine.

Kui õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutatakse kolmandatelt isikutelt saadud teavet, näiteks maaklerinoteeringuid ja hinnateabe vahendajate hinnateavet, kontrollib rahastu, kas need hinnangud lähtuvad IFRSi nõuetest. Selle raames:

| — | määratakse kindlaks, kas maakleri hinnanoteering või vahendaja hinnateave on asjakohane; |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks, kas maakleri hinnanoteering või vahendaja hinnateave on asjakohane;

| — | hinnatakse, kas maakleri konkreetne noteering või hinnateabeteenus on usaldusväärne; |
| --- | --- |

—

hinnatakse, kas maakleri konkreetne noteering või hinnateabeteenus on usaldusväärne;

| — | selgitatakse välja, kuidas õiglane väärtus on välja selgitatud, ning mil määral see vastab tegelikele turutehingutele; |
| --- | --- |

—

selgitatakse välja, kuidas õiglane väärtus on välja selgitatud, ning mil määral see vastab tegelikele turutehingutele;

| — | selgitatakse välja, mil viisil on sarnaste instrumentide hindu kohandatud vastavalt mõõdetava instrumendi omadustele, kui õiglast väärtust mõõdetakse sarnaste instrumentide abil. |
| --- | --- |

—

selgitatakse välja, mil viisil on sarnaste instrumentide hindu kohandatud vastavalt mõõdetava instrumendi omadustele, kui õiglast väärtust mõõdetakse sarnaste instrumentide abil.

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Rahastu vaatab oma laenud ja nõuded läbi igal aruandepäeval, et hinnata, kas kasumi- ja muu koondkasumi aruandes tuleks kajastada reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks. Nõutava reservi taseme kindlaksmääramiseks on tulevaste rahavoogude summa ja ajastuse hindamisel eelkõige nõutav EIP juhtkonna otsus. Sellised hinnangud põhinevad mitmete tegurite kohta tehtud eeldustel. Tegelikud tulemused võivad neist erineda, tuues kaasa reservi tulevase muutumise. Lisaks oluliste üksiklaenude ja -nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks moodustatavale erireservile moodustab rahastu väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks ka ühisreservi selliste riskipositsioonide maandamiseks, mille individuaalne väärtuse langus ei ole küll kindlaks tehtud, kuid mille makserisk on algsega võrreldes suurenenud.

Põhimõtteliselt loetakse laenu langenud väärtusega laenuks, kui intressi- ja laenu põhiosa maksetega on hilinetud 90 päeva või rohkem ja EIP juhtkonna arvates esineb objektiivseid põhjusi laenu väärtuse vähendamiseks.

Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtust hinnatakse tavaliselt ühel järgnevatest alustest:

| — | hiljutised ametlikud turutehingud; |
| --- | --- |

—

hiljutised ametlikud turutehingud;

| — | põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus; |
| --- | --- |

—

põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus;

| — | oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul; |
| --- | --- |

—

oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul;

| — | korrigeeritud netovarade meetod või |
| --- | --- |

—

korrigeeritud netovarade meetod või

| — | muud hindamismudelid. |
| --- | --- |

—

muud hindamismudelid.

Rahavoogude ja diskonteerimisel kasutatavate tegurite kindlaksmääramine noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute puhul nõuab olulisi hinnanguid. Rahastu kohandab hindamismeetodeid perioodiliselt ja testib nende asjakohasust, kasutades selleks kas sama instrumendiga tehtud turutehingute jälgitavaid jooksvaid hindasid või muid jälgitavaid turuandmeid.

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

Rahastu loeb müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse langenuks, kui nende õiglane väärtus on langenud oluliselt või pikaajaliselt alla soetusmaksumuse või kui väärtuse languse kohta leidub muid objektiivseid tõendeid. Seda, mis on „oluline“ või „pikaajaline“, tuleb kaaluda. Rahastu puhul on „oluline“ tavaliselt 30 % või enam ja „pikaajaline“ pikem kui 12 kuud. Lisaks hinnatakse rahastu puhul muid tegureid, sealhulgas noteeritud omakapitaliinvesteeringute aktsiahinna tavapärast volatiilsust ning tulevasi rahavooge ja noteerimata omakapitaliinvesteeringute diskonteerimisel kasutatavaid tegureid.

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu tegi olulise otsuse, et ükski üksustest, milles tal on osalus, ei ole tema kontrolli all. See on tingitud sellest, et kõikides sellistes üksustes kuulub vastutus haldamise, tegevuse juhtimise ja partnerlusasjade eest täisosanikule, fondijuhile või haldusnõukogule, kellel on õigus ja pädevus teha kõik vajalikud toimingud partnerluse ülesannete ja eesmärkide täitmiseks kooskõlas investeerimis- ja tegevuspõhimõtetega.

2.3   Muutused arvestuspõhimõtetes

Muutused arvestuspõhimõtetes

Kui järgmised muudatused kõrvale jätta, siis on rahastu kõigi käesoleva raamatupidamise aastaaruandega hõlmatud arvestusperioodide suhtes järjepidevalt kohaldanud lisade punktis 2.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtteid. Rahastu võttis aasta jooksul vastu järgmised standardimuudatused ja uued standardid.

Vastuvõetud standardid

Vastuvõetud standardid

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamise ajal võeti vastu järgmised standardid, standardimuudatused ja tõlgendused:

| — | IFRS-standardite 2010.–2012. aasta täiendused – mitmesugused standardid; |
| --- | --- |

—

IFRS-standardite 2010.–2012. aasta täiendused – mitmesugused standardid;

| — | IFRS-standardite 2011.–2013. aasta täiendused – mitmesugused standardid. |
| --- | --- |

—

IFRS-standardite 2011.–2013. aasta täiendused – mitmesugused standardid.

Need muudatused ei avaldanud olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Avaldatud, kuid veel jõustumata standardid

Avaldatud, kuid veel jõustumata standardid

Pärast 1. jaanuari 2015 algavate aastaste arvestusperioodide puhul järgitakse järgmisi standardeid, standardite muudatusi ja tõlgendusi, mida käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamisel ei ole veel arvesse võetud. Allpool on loetletud standardid, mis võivad olla olulised ka rahastule.

IFRS 9 Finantsinstrumendid

Finantsinstrumendid

Kõnealuse standardi viimane osa anti välja 24. juulil 2014. See asendab senise standardi IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine“. IFRS 9-s on esitatud muudetud suunised finantsinstrumentide liigitamise ja mõõtmise kohta, sealhulgas uus eeldatava krediidikahju mudel finantsvara väärtuse languse arvutamiseks, ning uued üldised riskimaandamisarvestuse nõuded. Lisaks on selles edasi arendatud IAS 39 finantsinstrumentide kajastamise ja kajastamise lõpetamise suuniseid. IFRS 9 hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate arvestusperioodide suhtes, kuid lubatud on ka selle varasem rakendamine. Euroopa Liit ei ole IFRS 9 veel vastu võtnud. Investeerimisrahastu ei plaani kõnealust standardit ennetähtaegselt kasutusele võtta ja selle mõju alles analüüsitakse.

IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav tulu“

IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav tulu“

IFRS 15-ga kehtestatakse terviklik raamistik, mille alusel määratakse kindlaks, kas tulu kajastatakse ning millises summas ja millal seda tehakse. See asendab senised tulu kajastamise suunised IAS 18 „Tulu“, IAS 11 „Ehituslepingud“ ja IFRIC 13 „Kliendilojaalsuse programmid“. IFRS 15 hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate arvestusperioodide suhtes, kuid lubatud on ka selle varasem rakendamine. Euroopa Liit ei ole IFRS 15 veel vastu võtnud. Rahastu ei ole veel välja selgitanud, millist mõju avaldaks selle standardi rakendamine.

2.4   Kokkuvõte tähtsamatest arvestuspõhimõtetest

Kokkuvõte tähtsamatest arvestuspõhimõtetest

Finantsseisundi aruandes on varad ja kohustused esitatud likviidsuse järgi kahanevas järjekorras ning käibe- ja põhivaral ei ole vahet tehtud.

2.4.1   
  Välisvaluuta ümberarvestamine

Välisvaluuta ümberarvestamine

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes, mis on ühtlasi rahastu arvestus- ja aruandlusvaluuta. Kui ei ole teisiti märgitud, on finantsteave esitatud eurodes ja ümardatud lähima tuhandeni.

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Rahalised varad ja kohustused, mis on nomineeritud muudes valuutades kui eurodes, arvestatakse eurodesse ümber bilansipäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Ümberarvestamisest tulenevat kasumit või kahjumit kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Mitterahalised kirjed, mille väärtust mõõdetakse välisvaluutas soetusmaksumuses, arvestatakse ümber algse tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Mitterahalised kirjed, mille väärtust mõõdetakse välisvaluutas õiglases väärtuses, arvestatakse ümber õiglase väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Vahetuskursierinevused, mis tulenevad tehingute teostamisest vahetuskursi alusel, mis erineb tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursist, ja realiseerimata vahetuskursierinevused, mis tulenevad välisvaluutas nomineeritud tasumata rahalistest varadest ja kohustustest, kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Kasumi- ja muu koondkasumi aruande read arvestatakse eurodesse ümber tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

2.4.2   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Rahastu loeb rahaks ja raha ekvivalentideks arvelduskontosid ja lühikese tähtajaga hoiuseid või kommertsväärtpabereid, mille esialgne tähtaeg on kuni kolm kuud.

2.4.3   
  Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarade üle arvestuse pidamisel kasutatakse alusena arvelduspäeva.

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustuse üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus peamisel turul, selle puudumisel aga kõige soodsamal turul, millele rahastul on sel kuupäeval juurdepääs.

Asjakohasel juhul mõõdab EIP rahastu nimel instrumendi õiglast väärtust, kasutades instrumendi noteeritud hinda aktiivsel turul. Aktiivse turuna käsitatakse turgu, kus vara või kohustusega seotud tehingud toimuvad piisava sagedusega ja piisavas mahus, et anda pidevalt teavet hinnakujunduse kohta.

Kui bilansis kajastatud finantsvarade ja -kohustuste õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Valitud hindamismeetod hõlmab kõiki tegureid, mida turul osalejad tavatsevad arvesse võtta tehinguhinna kindlaksmääramisel.

EIP mõõdab õiglast väärtust õiglase väärtuse hierarhia abil, mis kajastab mõõtmisel kasutatud sisendite olulisust. Hierarhia on järgmine:

| — | 1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega. |
| --- | --- |

—

1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega.

| — | 2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad. |
| --- | --- |

—

2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad.

| — | 3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest. |
| --- | --- |

—

3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest.

Rahastu kajastab üleviimist ühelt õiglase väärtuse hierarhia tasemelt teisele selle aruandeperioodi lõpul, mil muutus aset leidis.

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Tähtajani hoitavad finantsvarad on noteeritud võlakirjad, mida hoitakse tähtaja lõpuni, ja kommertsväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu.

Need võlakirjad ja kommertsväärtpaberid võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud otsesed tehingukulud. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Rahastu hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara või finantsvarade rühma väärtus on langenud. Finantsvara või finantsvarade rühma väärtus loetakse langenuks üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse (sündmus, mille tagajärjel tekkis kahjum) tagajärjel, mille mõju finantsvara või finantsvarade rühma prognoositud tulevastele rahavoogudele saab usaldusväärselt hinnata. Väärtuse langusest tulenev kahjum (mida mõõdetakse vara bilansilise väärtuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga) kajastatakse kasumiaruandes.

Laenud

Laenud

Rahastust antud laenud kajastatakse rahastu varana alates laenuvõtjatele raha ülekandmise hetkest. Need võetakse arvele soetusmaksumuses (väljamakse netosummana), mis põhineb laenu õiglasel väärtusel ja sisaldab tehingukulusid. Seejärel mõõdetakse laene amortiseeritud soetusmaksumuses, mille arvutamiseks kasutatakse tegeliku intressimäära meetodit ja millest on maha arvatud väärtuse languse või laenu tagasimaksmata jätmise riski katteks ette nähtud võimalikud eraldised.

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on kas müügivalmina määratletud finantsvarad või finantsvarad, mis ei vasta tingimustele, mis võimaldaks liigitada neid investeeringuteks, mida saab kajastada kas õiglases väärtuses läbi kasumiaruande, tähtajani hoitavana või laenude või nõuetena. Nende hulka kuuluvad otsesed omakapitaliinstrumendid ja investeeringud riskikapitalifondidesse.

Algse väärtuse hindamise järel kajastatakse müügivalmis finantsvarasid õiglases väärtuses. Kui omakapitaliinvesteeringute õiglast väärtust ei saa hinnata aktiivsete turgude alusel, tuleks silmas pidada järgmiseid üksikasju:

a.   Riskikapitalifondid

Iga riskikapitalifondi õiglane väärtus põhineb tema aruandes esitatud viimasel kättesaadaval puhasväärtusel, kui see on arvutatud vastavalt rahvusvahelistele hindamissuunistele (näiteks rahvusvahelised era- ja riskikapitali hindamise suunised, IPEVi suunised, nagu need on avaldatud Euroopa riskikapitali assotsiatsiooni poolt), mis on tunnistatud IFRSidega kooskõlas olevaks. Kui esineb asjaolusid, mis võivad antud hinnangut mõjutada, võib rahastu siiski teha otsuse korrigeerida fondi aruandes esitatud puhasväärtust.

b.   Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Investeeringu õiglane väärtus määratakse viimase kasutada oleva raamatupidamise aastaaruande alusel, kasutades võimaluse korral sama mudelit kui osaluse omandamisel.

Kuni sellise osaluse müügi, laekumise või võõrandamiseni või selle väärtuse languse kindakstegemiseni kajastatakse riskikapitalifondidest ja omakapitaliinvesteeringutest tulenevat realiseerimata kasumit või kahjumit rahastu omakapitali all. Kui tehakse kindlaks, et müügivalmis investeeringu väärtus on langenud, kantakse varem omakapitali all kajastatud kumulatiivne realiseerimata kasum või kahjum kasumi- ja muu koondkasumi aruandesse.

Noteerimata investeeringu õiglase väärtuse määramiseks kasutatakse tunnustatud hindamismeetodeid (näiteks korrigeeritud netovarade, diskonteeritud rahavoogude või kordse meetodit). Kui nende investeeringute õiglast väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta, kajastatakse neid soetusmaksumuses. Tuleb märkida, et kahe esimese aasta jooksul kajastatakse väärtust vastavalt soetusmaksumusele.

Rahastu omandatud osalused kujutavad endast investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse või riskikapitalifondidesse. Kooskõlas majandusharu tavadega on sellisteks investeeringuteks üldiselt mitme investori ühiselt märgitud investeeringud, kellest ükski ei ole sellises seisundis, et ta saaks üksinda mõjutada kõnealuse fondi igapäevast tööd ja investeerimistegevust. Selle tulemusena ei anna investori liikmesus sellise fondi juhtorganis talle põhimõtteliselt õigust mõjutada fondi igapäevast tegevust. Lisaks sellele ei määra börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või riskikapitalifondide üksikinvestorid kindlaks fondi tegevuspõhimõtteid, nagu dividendide või muude väljamaksete maksmise poliitikat. Selliseid otsuseid teeb üldjuhul fondi juhatus, tuginedes fondi juhatuse ja kõigi aktsionäride õigusi ja kohustusi reguleerivale aktsionäride kokkuleppele. Aktsionäride kokkuleppes üldiselt välistatakse üksikinvestorite võimalus teha fondiga kahepoolsel alusel olulisi tehinguid, vahetada omavahel juhtivtöötajaid või saada privilegeeritud juurdepääs olulisele tehnilisele teabele. Rahastu investeeringuid tehakse kooskõlas eespool nimetatud majandusharu tavadega, mis tagab, et rahastul ei ole kontrolli ega muud olulist mõju IFRS 10 ja IAS 28 tähenduses ühegi sellise investeeringu üle, sealhulgas selliste investeeringute üle, milles rahastul on üle 20 % hääleõigustest.

Tagatised

Tagatised

Arvele võtmisel kajastatakse finantstagatisi õiglases väärtuses, mis vastab oodatavate maksete nüüdispuhasväärtusele. See arvutus viiakse läbi iga tehingu alustamise kuupäeval ja see kajastatakse bilansis „finantstagatisena“„muude varade“ ja „muude kohustuste“ all.

Pärast arvelevõtmist mõõdetakse iga tagatisega seonduvaid rahastu kohustusi ühel järgnevatest viisidest, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem.

| — | Täpseima prognoosi alusel kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks, mida hinnatakse, tuginedes kõigile asjaomastele teguritele ja finantsseisundi aruande koostamise kuupäeval kättesaadavale teabele. |
| --- | --- |

—

Täpseima prognoosi alusel kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks, mida hinnatakse, tuginedes kõigile asjaomastele teguritele ja finantsseisundi aruande koostamise kuupäeval kättesaadavale teabele.

| — | Algse arvelevõtmise summa alusel, millest on maha arvatud kumulatiivne amortisatsioon. Algselt arvele võetud summa amortisatsiooni kajastatakse aktuaarse hindamise meetodit kasutades. |
| --- | --- |

—

Algse arvelevõtmise summa alusel, millest on maha arvatud kumulatiivne amortisatsioon. Algselt arvele võetud summa amortisatsiooni kajastatakse aktuaarse hindamise meetodit kasutades.

Finantstagatistega seotud kohustuste mis tahes suurenemist või vähenemist kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruande real „tulu teenus- ja vahendustasudest“.

Sellise tagatisega seonduvad rahastu varad amortiseeritakse seejärel aktuaarse hindamise meetodit kasutades ning kontrollitakse, kas nende väärtus on langenud.

Lisaks kajastatakse tagatislepingu allakirjutamisel seda rahastu tingimusliku kohustusena ja kui tagatis realiseeritakse, siis rahastu siduva kohustusena.

2.4.4   
  Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Rahastu hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara või finantsvarade rühma väärtus loetakse langenuks üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse (sündmus, mille tagajärjel tekkis kahjum) tagajärjel, mille mõju finantsvara või finantsvarade rühma prognoositud tulevastele rahavoogudele saab usaldusväärselt hinnata. Tõendiks väärtuse languse kohta võivad muu hulgas olla märgid sellest, et laenuvõtja või laenuvõtjate rühm on märkimisväärsetes finantsraskustes, ei täida oma kohustusi või ei maksa intressi- või põhiosa makseid, nende tõenäoline pankrotistumine või muu rahaline ümberkorraldamine ning juhtumid, mil jälgitavad andmed osutavad prognoositud tulevaste rahavoogude mõõdetavale langusele, näiteks võlasummade või majanduslike tingimuste muutumine, mis on maksete tasumata jätmisega korrelatsioonis.

Eelarveaasta lõpus tagasimaksmata ja amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud laenude puhul kajastatakse väärtuse langust, kui on objektiivselt tõendatud, et esialgsetele lepingutingimustele vastavat laenusummat või samaväärset summat võib olla võimatu osaliselt või tervikuna sisse nõuda. Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et on kantud väärtuse langusest tulenevat kahjumit, mõõdetakse kahjumi väärtust vara bilansilise väärtuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse vahena. Vara bilansilise väärtuse vähendamiseks kasutatakse reservkontot ning kahjumi summat kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Intressitulu arvestamist jätkatakse vähendatud bilansiliselt väärtuselt vara tegeliku intressimäära alusel. Laenud koos nendega seonduva reserviga kantakse maha, kui ei ole realistlik, et neid oleks tulevikus võimalik sisse nõuda. Kui väärtuse langusest tuleneva prognoositud kahjumi summa suureneb või väheneb järgneval aastal sündmuse tõttu, mis leidis aset pärast väärtuse languse kajastamist, suurendatakse või vähendatakse varem kajastatud väärtuse langusest tulenevat kahjumit reservkonto korrigeerimise teel.

Rahastu koostab krediidiriski hinnangu iga tehingu kohta eraldi ja ei kaalu tehingute üldist väärtuse vähendamist.

Müügivalmis finantsvarade puhul hindab rahastu igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et investeeringu väärtus on langenud. Objektiivseks tõendiks võivad muu hulgas olla märgid sellest, et investeeringu õiglane väärtus on oluliselt või pikaajaliselt langenud allapoole soetusmaksumust. Kui on tõendeid väärtuse languse kohta, kõrvaldatakse kumulatiivne kahjum (mida mõõdetakse soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud igasugune varem kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud sama investeeringu väärtuse langusest tulenev kahjum) rahastu omakapitali hulgast ja kajastatakse see kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata kasumi- ja muu koondkasumi aruande kaudu; õiglase vääruse vähenemisele järgnevat õiglase vääruse suurenemist kajastatakse otse rahastu omakapitali all.

Euroopa Investeerimispanga riskianalüüsi osakond kontrollib vähemalt kord aastas, kas finantsvara väärtus on langenud. Sellest tulenevad korrektsioonid hõlmavad diskonto tühistamist kasumi- ja muu koondkasumi aruandes vara kasuliku kasutusea jooksul ja mis tahes korrektsioone, mis tulenevad algse väärtuse languse ümberhindamisest.

2.4.5   
  Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumentide hulka kuuluvad eri valuutade vahetuslepingud, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud, lühiajalised valuutavahetuslepingud ja intressimäära vahetuslepingud.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes laialdaselt kasutatavates vääringutes kui eurodes, et tasakaalustada vahetuskursi muutustest põhjustatud mis tahes tulu või kulu.

Rahastu ei kasuta ühtegi IAS 39 kohast riskimaandamise võtet. Kõiki tuletisinstrumente mõõdetakse nende õiglases väärtuses kasumiaruande kaudu ja esitatakse tuletisinstrumentidena. Õiglane väärtus leitakse põhiliselt diskonteeritud rahavoogude mudelite, optsioonihinnamudelite ning kolmandate isikute noteeringute kaudu.

Tuletisinstrumente kajastatakse õiglases väärtuses, kirjendades need varana, kui nende õiglane väärtus on positiivne, ja kohustustena, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutused kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine“).

Alguses kajastatakse tuletisinstrumente tehingupäeva alusel.

2.4.6   
  Osamaksud

Osamaksud

Liikmesriikide osamaksusid kajastatakse finantsseisundi aruandes nõuetena selle kuupäeva seisuga, mil nõukogu otsusega kehtestatakse osamaksud, mille liikmesriigid peavad rahastule tasuma.

Liikmesriikide osamaksud liigitatakse omakapitaliks, sest need vastavad järgmistele tingimustele:

| — | vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral; |
| --- | --- |

—

vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral;

| — | need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele; |
| --- | --- |

—

need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele;

| — | kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused; |
| --- | --- |

—

kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused;

| — | instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustusteks, ning |
| --- | --- |

—

instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustusteks, ning

| — | instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

—

instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul.

2.4.7   
  Intressitulu laenudelt

Intressitulu laenudelt

Rahastust antud laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja nõuded“) tekkepõhiselt tegeliku intressimäära alusel. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netoväärtusele. Pärast laenu kirjendatud väärtuse vähendamist väärtuse languse tõttu jätkatakse intressitulu kajastamist algse tegeliku intressimäära alusel, mida kohaldatakse uue bilansilise väärtuse suhtes.

Siduvate kohustustega seotud teenustasude puhul on tegu edasilükkunud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära meetodi alusel, arvutatuna perioodi kohta, mis kestab vastava laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni. Neid kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“).

2.4.8   
  Intressitoetused ja tehniline abi

Intressitoetused ja tehniline abi

Oma tegevuse raames haldab rahastu liikmesriikide nimel intressitoetusi ja tehnilist abi.

Intressitoetuste ja tehnilise abi maksmiseks mõeldud osa liikmesriikide osamaksust ei kajastata rahastu omakapitalina, vaid liigitatakse võlgadeks kolmandatele isikutele. Rahastu teeb väljamaksed lõplikele abisaajatele ja seejärel vähendab kolmandatele isikutele võlgnetavaid summasid.

Kui intressitoetuste ja tehnilise abiga seoses makstud osamaksude summasid ei maksta täielikult välja, liigitatakse need rahastule tehtud osamaksuna.

2.4.9   
  Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt rahastu kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

2.4.10   
  Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Osutatud teenuste eest saadud tasu kajastatakse selle perioodi tuluna, mille jooksul teenuseid osutatakse, ning olulise toimingu eest teenitud tasu kajastatakse tuluna pärast olulise toimingu lõpuleviimist. Need tasud esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Teenus- ja vahendustasude tulu“).

Müügivalmis finantsvaradega seotud dividende kajastatakse nende laekumise ajal ja need esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum“).

2.4.11   
  Maksustamine

Maksustamine

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis on ette nähtud, et Euroopa Liidu institutsioonide varad, tulud ja muu vara on vabastatud kõigist otsestest maksudest.

3   Riskijuhtimine

Riskijuhtimine

Käesolevas lisas esitatakse teave rahastu krediidi- ja finantsriskide ning nende juhtimise ja kontrolli kohta, keskendudes eeskätt tema finantsinstrumentide kasutamisega seonduvatele peamistele riskidele. Need on järgmised:

| — | krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk; |
| --- | --- |

—

krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk;

| — | likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju; |
| --- | --- |

—

likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju;

| — | tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust. |
| --- | --- |

—

tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.1   Riskijuhtimise korralduslik külg

Riskijuhtimise korralduslik külg

Euroopa Investeerimispank kohandab oma riskijuhtimist jooksvalt.

EIP riskijuhtimise üksus määrab kindlaks rahastu riskid, hindab ja jälgib neid ning annab nende kohta aru, tegutsedes sealjuures sõltumatult. Ülesannete lahusust säilitavas raamistikus on riskijuhtimine front office'i toimingutest sõltumatu. EIPs annab riskijuhtimise üksuse peadirektor riskidega seonduvatest küsimustest aru selleks määratud riskijuhtimise asepresidendile. Nimetatud asepresident vastutab riskiaruannete esitamise eest Euroopa Investeerimispanga halduskomiteele ja direktorite nõukogule.

front office

3.2   Krediidirisk

Krediidirisk

Krediidirisk on potentsiaalne kahju, mis võib tekkida kliendi või vastaspoole makseviivitusest ning tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldustest.

3.2.1   
  Krediidiriski poliitika

Krediidiriski poliitika

Laenude vastaspoolte kohta krediidianalüüsi tegemisel hindab EIP krediidiriski eesmärgiga see välja arvutada ja seda hinnastada. EIP on välja töötanud sisereitingute metoodika (IRM), et määrata kindlaks oma laenuvõtjate/tagatise andjate sisereitingud. See metoodika põhineb hindamislehtede süsteemil, mis on töötatud välja iga suurema krediidi vastaspoolte liigi (nt äriühingud, pangad, avaliku sektori üksused) jaoks nende eripärasid arvestades. Võttes arvesse nii parimaid pangandustavasid kui ka Baseli rahvusvahelise kapitalikokkuleppe raames sätestatud põhimõtteid, jagatakse kõik vastaspooled, kes on konkreetse tehingu krediidiprofiili seisukohast olulised, sisereitingu kategooriatesse, kasutades asjaomase vastaspoole suhtes kohaldatavat sisereitingute metoodikat. Igale vastaspoolele määratakse sisereiting, mis vastab tema makseviivituse tõenäosust kirjeldavale välisvaluutareitingule, millele järgneb tema riskiprofiili ja tegevuse kontekstis asjakohase riigiriski põhjalik analüüs.

Projektipõhise finantseerimise ja muude piiratud kasutusega struktureeritud tehingute kohta tehtavate krediidikvaliteedi hinnangute korral kasutatakse asjaomase majandusharu puhul asjakohaseid krediidiriski töövahendeid, milles peamiselt keskendutakse rahavoogude kättesaadavusele ja võla teenindamise suutlikkusele. Need töövahendid hõlmavad projektide lepingulise raamistiku analüüsi, vastaspoole analüüsi ja rahavoogude modelleerimist. Sarnaselt äriühingute ja finantsasutustega määratakse igale projektile sisemine riskireiting.

Kõiki sisemisi riskireitinguid jälgitakse kogu laenutähtaja jooksul ja neid uuendatakse korrapäraselt.

Kõigi tehingute suhtes, mida tehakse majandusüksustega, kes ei ole riigid (või millele tagatise andja ei ole riik või sarnaste tehingute puhul), rakendatakse tehingulimiite ja vastaspoole suuruse piiranguid. Vastaspoole piiranguid määratakse asjakohasel juhul rühma konsolideeritud riskipositsioonide tasandil. Sellised piirangud peegeldavad üldjuhul vastaspoolte omavahendite suurust.

Krediidiriski maandamiseks kasutab EIP vastavalt vajadusele ja lähtudes iga juhtumi eripärast mitmesuguseid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid:

| — | vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt õiguste loovutamine või aktsiatele, varadele või kontodele seatud pant) ja/või |
| --- | --- |

—

vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt õiguste loovutamine või aktsiatele, varadele või kontodele seatud pant) ja/või

| — | tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii. |
| --- | --- |

—

tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii.

Rahastu ei kasuta krediidiriski maandamiseks krediidituletisinstrumente.

3.2.2   
  Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Järgnevas tabelis on näidatud maksimaalne krediidiriski positsioon finantsseisundi aruande kirjete, sealhulgas tuletisinstrumentide puhul. Maksimaalne riskipositsioon on näidatud brutosummana enne tagatise kasutamise abil toimuva riskimaandamise mõju arvesse võtmist.

| Maksimaalne riskipositsioon (tuhandetes eurodes) | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| VARAD | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 448 995 | 545 399 |
| Tuletisinstrumendid | 311 | 448 |
| Laenud ja nõuded | 1 460 057 | 1 331 918 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | 42 590 |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | 228 521 | 99 988 |
| Muud varad | 27 | 5 522 |
| Varad kokku | 2 137 911 | 2 025 865 |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| Tingimuslikud kohustused | | |
| — | Allakirjutatud väljavõtmata tagatised |

Maksimaalne riskipositsioon (tuhandetes eurodes)

31.12.2015

31.12.2014

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

448 995

545 399

Tuletisinstrumendid

311

448

Laenud ja nõuded

1 460 057

1 331 918

Nõuded rahastajate vastu

—

42 590

Tähtajani hoitavad finantsvarad

228 521

99 988

Muud varad

27

5 522

Varad kokku

Varad kokku

2 137 911

2 137 911

2 025 865

2 025 865

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

Tingimuslikud kohustused

—

Allakirjutatud väljavõtmata tagatised

10 000

25 000

Siduvad kohustused

| — | Väljamaksmata laenud |
| --- | --- |

—

Väljamaksmata laenud

1 189 564

1 161 859

| — | Väljavõetud tagatised |
| --- | --- |

—

Väljavõetud tagatised

798

2 298

Bilansivälised kirjed kokku

Bilansivälised kirjed kokku

1 200 362

1 200 362

1 189 157

1 189 157

Krediidiriski positsioon kokku

Krediidiriski positsioon kokku

3 338 273

3 338 273

3 215 022

3 215 022

3.2.3   
  Laenude ja nõuetega seonduv krediidirisk

Laenude ja nõuetega seonduv krediidirisk

3.2.3.1   Krediidiriski mõõtmine laenude ja nõuete puhul

Krediidiriski mõõtmine laenude ja nõuete puhul

Iga rahastu tehtava laenuandmise tehingu kohta koostatakse põhjalik riskihinnang ja arvutatakse välja oodatava kahju määrade hinnang, mis kajastuvad laenu reitinguklassis. Laenu reitinguklass määratakse kindlaks üldtunnustatud kriteeriumide põhjal, võttes aluseks laenuvõtja krediidikvaliteedi, laenu lõpptähtaja, tagatise ja vajaduse korral tagatise andja.

Laenu reitinguklassidesse määramise süsteem hõlmab metoodikaid, protsesse, andmebaase ja IT-süsteeme, mis toetavad laenuandmise tehingute krediidiriski hindamist ja oodatava kahju määra hinnangute arvutamist. Süsteemis võetakse kokku suur hulk teavet, et määrata laenude krediidiriskidele suhteline reiting. Laenu reitinguklassid kajastavad oodatava kahju määra hinnangulise taseme nüüdisväärtust, mis leitakse peamiste võlglaste makseviivituse tõenäosuse, asjaomase riskipositsiooni ja makseviivituse korral tekkiva kahju suuruse alusel. Laenu reitinguklasse kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| — | laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina;

| — | järelevalveülesannete jaotamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

järelevalveülesannete jaotamise abivahendina;

| — | laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

—

laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga;

| — | ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel. |
| --- | --- |

—

ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel.

Laenu reitinguklassi määramisel võetakse arvesse järgmiseid tegureid:

| i) | Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatise andjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks. |
| --- | --- |

i)

Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatise andjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks.

| ii) | Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatise andja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega ka laenu reitinguklass. |
| --- | --- |

ii)

Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatise andja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega ka laenu reitinguklass.

| iii) | Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel. |
| --- | --- |

iii)

Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel.

| iv) | Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja tõstab selle sisereitingut. |
| --- | --- |

iv)

Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja tõstab selle sisereitingut.

| v) | Laenu kestus: kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht. |
| --- | --- |

v)

Laenu kestus: kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht.

Laenu oodatava kahju määr arvutatakse viie eespool kirjeldatud elemendi kombineerimise teel. Olenevalt kõnealuse kahjumäära tasemest määratakse laen ühesse järgmistest allpool loetletud laenu reitinguklassidest:

| A | Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alamklassi. A hõlmab kõiki ELi riigiriske, st laenusid, mis on kas antud liikmesriikidele või mille on täielikult, selgesõnaliselt ja tingimusteta garanteerinud liikmesriigid, kui oodata ei ole mingeid tagasimakse raskusi ja mille puhul oodatava kahju määraks määratakse 0 %. A+ tähistab laenusid, mis on antud muudele majandusüksustele kui liikmesriigid (või millele sellised üksused on tagatise andnud), mille puhul ei ole laenu kestuse ajal oodata krediidikvaliteedi langust. A- hõlmab selliseid laenuandmise tehinguid, mille olemasoleva reitinguklassi säilimise osas on mõningaid kahtlusi (näiteks pika lõpptähtaja tõttu või muus osas suurepärase tagatise tulevikuhinna suure volatiilsuse tõttu), kuid mille puhul võimalikku negatiivset arengut hinnatakse siiski üsna piiratuks. |
| --- | --- |

A

Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alamklassi. A hõlmab kõiki ELi riigiriske, st laenusid, mis on kas antud liikmesriikidele või mille on täielikult, selgesõnaliselt ja tingimusteta garanteerinud liikmesriigid, kui oodata ei ole mingeid tagasimakse raskusi ja mille puhul oodatava kahju määraks määratakse 0 %. A+ tähistab laenusid, mis on antud muudele majandusüksustele kui liikmesriigid (või millele sellised üksused on tagatise andnud), mille puhul ei ole laenu kestuse ajal oodata krediidikvaliteedi langust. A- hõlmab selliseid laenuandmise tehinguid, mille olemasoleva reitinguklassi säilimise osas on mõningaid kahtlusi (näiteks pika lõpptähtaja tõttu või muus osas suurepärase tagatise tulevikuhinna suure volatiilsuse tõttu), kuid mille puhul võimalikku negatiivset arengut hinnatakse siiski üsna piiratuks.

| B | Kõrge krediidikvaliteediga laenud. Nende näol on tegemist varaklassiga, mille väärtust pank peab usaldusväärseks, kuigi väike krediidikvaliteedi halvenemine ei ole tulevikus välistatud. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise aset leidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks. |
| --- | --- |

B

Kõrge krediidikvaliteediga laenud. Nende näol on tegemist varaklassiga, mille väärtust pank peab usaldusväärseks, kuigi väike krediidikvaliteedi halvenemine ei ole tulevikus välistatud. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise aset leidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks.

| C | Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud (bullet loans) või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud. |
| --- | --- |

C

Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud (bullet loans) või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud.

bullet loans

| D | See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D- reitinguga laenude puhul on nõutav tähelepanelikum jälgimine. |
| --- | --- |

D

See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D- reitinguga laenude puhul on nõutav tähelepanelikum jälgimine.

| E | See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa vältida. Seetõttu kohaldatakse nende laenude puhul tähelepanelikku ja süvendatud jälgimist. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimisprotsessi intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav teatavas vormis võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju. |
| --- | --- |

E

See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa vältida. Seetõttu kohaldatakse nende laenude puhul tähelepanelikku ja süvendatud jälgimist. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimisprotsessi intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav teatavas vormis võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju.

| F | F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematud, erakorralised ja drastilised negatiivsed asjaolud. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja nende puhul nähakse ette konkreetne eraldis. |
| --- | --- |

F

F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematud, erakorralised ja drastilised negatiivsed asjaolud. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja nende puhul nähakse ette konkreetne eraldis.

Üldjuhul pannakse D- või sellest madalama sisereitinguga laenud jälgimisnimekirja. Kui laen siiski kiideti juba algselt D- või sellest madalama reitinguklassi riskiprofiiliga heaks, pannakse see jälgimisnimekirja üksnes juhul, kui aset leiab oluline krediidisündmus, mis põhjustab selle laenu reitinguklassi täiendava languse.

Punktis 3.2.3.3. esitatud tabelis on näidatud rahastu laenuportfelli krediidikvaliteedi analüüs, mis põhineb eespool kirjeldatud laenu reitinguklassidel.

3.2.3.2   Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Järgnevas tabelis on näidatud allakirjutatud ja väljamakstud laenudest tulenev maksimaalne krediidiriski positsioon laenuvõtjate liikide lõikes, võttes arvesse tagatise andjate antud tagatisi:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2015. aasta seisuga | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal |
| Pangad | 18 964 | 73 670 | 758 412 | 851 046 | 58 % |
| Äriühingud | 37 431 | 89 170 | 272 186 | 398 787 | 27 % |
| Avaliku sektori asutused | 37 112 | — | 14 | 37 126 | 3 % |
| Riigid | — | 4 295 | 168 803 | 173 098 | 12 % |
| Kokku välja makstud | 93 507 | 167 135 | 1 199 415 | 1 460 057 | 100 % |
| Alla kirjutatud, kuid välja maksmata | 135 821 | — | 1 053 743 | 1 189 564 | |

(tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2015. aasta seisuga

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal

Pangad

18 964

73 670

758 412

851 046

851 046

58 %

58 %

Äriühingud

37 431

89 170

272 186

398 787

398 787

27 %

27 %

Avaliku sektori asutused

37 112

—

14

37 126

37 126

3 %

3 %

Riigid

—

4 295

168 803

173 098

173 098

12 %

12 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

93 507

93 507

167 135

167 135

1 199 415

1 199 415

1 460 057

1 460 057

100 %

100 %

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

135 821

135 821

—

—

1 053 743

1 053 743

1 189 564

1 189 564

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2014. aasta seisuga | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal |
| Pangad | 16 457 | 106 667 | 571 609 | 694 733 | 52 % |
| Äriühingud | 23 494 | 93 731 | 310 396 | 427 621 | 32 % |
| Avaliku sektori asutused | 33 279 | — | 31 | 33 310 | 3 % |
| Riigid | — | 4 815 | 171 439 | 176 254 | 13 % |
| Kokku välja makstud | 73 230 | 205 213 | 1 053 475 | 1 331 918 | 100 % |
| Alla kirjutatud, kuid välja maksmata | 121 826 | 117 758 | 922 275 | 1 161 859 | |

(tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2014. aasta seisuga

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal

Pangad

16 457

106 667

571 609

694 733

694 733

52 %

52 %

Äriühingud

23 494

93 731

310 396

427 621

427 621

32 %

32 %

Avaliku sektori asutused

33 279

—

31

33 310

33 310

3 %

3 %

Riigid

—

4 815

171 439

176 254

176 254

13 %

13 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

73 230

73 230

205 213

205 213

1 053 475

1 053 475

1 331 918

1 331 918

100 %

100 %

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

121 826

121 826

117 758

117 758

922 275

922 275

1 161 859

1 161 859

Laenuvõtjate ja tagatise andjate jälgimine ning projektidega seonduv finants- ja lepinguline järelevalve on tehinguhalduse ja restruktureerimise üksuse ülesanne. Seega on rahastu antud laenude, laenuvõtjate ja tagatise andjate krediidivõimelisus pideva jälgimise all. Neid jälgitakse vähemalt kord aastas, kuid vajaduse korral ka sagedamini, ning krediidisündmuse toimumisel. Eelkõige uurib tehinguhalduse ja restruktureerimise üksus, kas lepingulistest õigustest on kinni peetud, ja võtab meetmeid krediidireitingu langetamise ja/või lepinguliste kohustuste mittetäitmise heastamiseks. Kui krediidiriski suunised seda nõuavad, võetakse riskimaandamise meetmeid. Kui tuleb uuendada väljaantud laenude eest saadud pangatagatisi, siis tagatakse, et need asendatakse või meetmed võetakse õigeaegselt.

3.2.3.3   Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Järgmistes tabelites on näidatud rahastu laenuportfelli (31. detsembri 2015. aasta ja 31. detsembri 2014. aasta seisuga) krediidikvaliteedi analüüs, mis on koostatud laenude reitinguklassidesse määramise rakenduste abil, võttes aluseks alla kirjutatud (väljamakstud ja välja maksmata) laenudest tuleneva riskipositsiooni.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2015. aasta seisuga | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min. aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A – B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 92 260 | 31 558 | 326 635 | 990 971 | 245 160 | 1 686 584 | 64 % |
| Äriühingud | 125 963 | — | 12 493 | 450 045 | — | 588 501 | 22 % |
| Avaliku sektori asutused | — | — | 37 112 | 40 014 | — | 77 126 | 3 % |
| Riigid | — | — | 9 277 | 288 133 | — | 297 410 | 11 % |
| Kokku | 218 223 | 31 558 | 385 517 | 1 769 163 | 245 160 | 2 649 621 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2015. aasta seisuga

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min. aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A – B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

92 260

31 558

326 635

990 971

245 160

1 686 584

1 686 584

64 %

64 %

Äriühingud

125 963

—

12 493

450 045

—

588 501

588 501

22 %

22 %

Avaliku sektori asutused

—

—

37 112

40 014

—

77 126

77 126

3 %

3 %

Riigid

—

—

9 277

288 133

—

297 410

297 410

11 %

11 %

Kokku

Kokku

218 223

218 223

31 558

31 558

385 517

385 517

1 769 163

1 769 163

245 160

245 160

2 649 621

2 649 621

100 %

100 %

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2014. aasta seisuga | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min. aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A – B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 75 268 | 7 074 | 307 049 | 879 420 | 336 318 | 1 605 129 | 65 % |
| Äriühingud | 102 974 | 7 964 | 16 713 | 456 210 | — | 583 861 | 23 % |
| Avaliku sektori asutused | — | — | 33 279 | 40 031 | — | 73 310 | 3 % |
| Riigid | — | — | 4 815 | 226 662 | — | 231 477 | 9 % |
| Kokku | 178 242 | 15 038 | 361 856 | 1 602 323 | 336 318 | 2 493 777 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2014. aasta seisuga

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min. aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A – B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

75 268

7 074

307 049

879 420

336 318

1 605 129

1 605 129

65 %

65 %

Äriühingud

102 974

7 964

16 713

456 210

—

583 861

583 861

23 %

23 %

Avaliku sektori asutused

—

—

33 279

40 031

—

73 310

73 310

3 %

3 %

Riigid

—

—

4 815

226 662

—

231 477

231 477

9 %

9 %

Kokku

Kokku

178 242

178 242

15 038

15 038

361 856

361 856

1 602 323

1 602 323

336 318

336 318

2 493 777

2 493 777

100 %

100 %

3.2.3.4   Laenude ja nõuete riskikontsentratsioonid

Laenude ja nõuete riskikontsentratsioonid

3.2.3.4.1   Geograafiline analüüs

Geograafiline analüüs

Laenuvõtja riigi põhjal saab rahastu laenuportfelli kohta koostada järgmise geograafilise analüüsi (tuhandetes eurodes):

| Laenuvõtja riik | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| Nigeeria | 195 290 | 137 832 |
| Keenia | 192 945 | 155 168 |
| Uganda | 178 515 | 161 657 |
| Piirkondlik (AKV) | 111 103 | 136 182 |
| Mauritaania | 94 123 | 95 319 |
| Jamaica | 85 278 | 77 272 |
| Togo | 75 387 | 45 780 |
| Dominikaani Vabariik | 72 474 | 64 614 |
| Etioopia | 67 589 | 68 614 |
| Tansaania | 56 367 | 62 916 |
| Kamerun | 51 930 | 61 067 |
| Ghana | 40 439 | 16 130 |
| Kongo (Demokraatlik Vabariik) | 39 766 | 39 786 |
| Mosambiik | 25 124 | 29 139 |
| Cabo Verde | 24 623 | 26 101 |
| Prantsuse Polüneesia | 22 095 | 14 622 |
| Rwanda | 20 466 | 14 854 |
| Mauritius | 18 882 | 35 811 |
| Malawi | 13 030 | 9 945 |
| Senegal | 10 991 | 12 046 |
| Sambia | 8 733 | 5 761 |
| Haiti | 7 071 | 7 379 |
| Mali | 6 688 | 7 207 |
| Botswana | 6 605 | — |
| Samoa | 6 267 | 7 595 |
| Burkina Faso | 5 967 | 7 456 |
| Kongo | 5 189 | 6 919 |
| Vanuatu | 2 772 | 3 835 |
| Uus-Kaledoonia | 2 705 | 3 211 |
| Saint Lucia | 2 671 | 2 363 |
| Belau | 2 197 | 2 254 |
| Grenada | 1 735 | 1 996 |
| Nigeeria | 1 372 | 2 581 |
| Mikroneesia | 1 169 | 1 141 |
| Trinidad ja Tobago | 1 010 | 1 180 |
| Libeeria | 921 | 821 |
| Seišellid | 468 | — |
| Tonga | 54 | 681 |
| Burundi | 40 | 40 |
| Sint-Maarten | 6 | — |
| Angola | — | 3 623 |
| Gabon | — | 528 |
| Fidži | — | 474 |
| Tšaad | — | 18 |
| Kokku | 1 460 057 | 1 331 918 |

Laenuvõtja riik

31.12.2015

31.12.2014

Nigeeria

195 290

137 832

Keenia

192 945

155 168

Uganda

178 515

161 657

Piirkondlik (AKV)

111 103

136 182

Mauritaania

94 123

95 319

Jamaica

85 278

77 272

Togo

75 387

45 780

Dominikaani Vabariik

72 474

64 614

Etioopia

67 589

68 614

Tansaania

56 367

62 916

Kamerun

51 930

61 067

Ghana

40 439

16 130

Kongo (Demokraatlik Vabariik)

39 766

39 786

Mosambiik

25 124

29 139

Cabo Verde

24 623

26 101

Prantsuse Polüneesia

22 095

14 622

Rwanda

20 466

14 854

Mauritius

18 882

35 811

Malawi

13 030

9 945

Senegal

10 991

12 046

Sambia

8 733

5 761

Haiti

7 071

7 379

Mali

6 688

7 207

Botswana

6 605

—

Samoa

6 267

7 595

Burkina Faso

5 967

7 456

Kongo

5 189

6 919

Vanuatu

2 772

3 835

Uus-Kaledoonia

2 705

3 211

Saint Lucia

2 671

2 363

Belau

2 197

2 254

Grenada

1 735

1 996

Nigeeria

1 372

2 581

Mikroneesia

1 169

1 141

Trinidad ja Tobago

1 010

1 180

Libeeria

921

821

Seišellid

468

—

Tonga

54

681

Burundi

40

40

Sint-Maarten

6

—

Angola

—

3 623

Gabon

—

528

Fidži

—

474

Tšaad

—

18

Kokku

Kokku

1 460 057

1 460 057

1 331 918

1 331 918

3.2.3.4.2   Majandussektori analüüs

Majandussektori analüüs

Järgmises tabelis on analüüsitud rahastu laenuportfelli laenuvõtja majandussektori järgi. Tehinguid, mis jõuavad lõpliku laenuvõtjani läbi finantsvahendajate, kajastatakse üldiste laenude all (tuhandetes eurodes).

| Laenuvõtja majandussektor | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| Üldised laenud ja agendilepingud | 658 098 | 541 600 |
| Linnaareng, renoveerimine ja transport | 207 773 | 209 849 |
| Teenindussektor jm | 201 361 | 168 689 |
| Elektrienergia, süsi jm | 197 547 | 198 604 |
| Toormed ja kaevandamine | 88 615 | 108 367 |
| Teed ja kiirteed | 48 165 | 43 993 |
| Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid | 37 126 | 33 310 |
| Materjalitöötlus, ehitus | 13 719 | 16 243 |
| Toiduahel | 7 643 | 18 |
| Telekommunikatsioon | 6 | 6 089 |
| Jäätmete taaskasutamine | 4 | — |
| Paberi tootmisahel | — | 5 156 |
| Kokku | 1 460 057 | 1 331 918 |

Laenuvõtja majandussektor

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

Üldised laenud ja agendilepingud

658 098

541 600

Linnaareng, renoveerimine ja transport

207 773

209 849

Teenindussektor jm

201 361

168 689

Elektrienergia, süsi jm

197 547

198 604

Toormed ja kaevandamine

88 615

108 367

Teed ja kiirteed

48 165

43 993

Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid

37 126

33 310

Materjalitöötlus, ehitus

13 719

16 243

Toiduahel

7 643

18

Telekommunikatsioon

6

6 089

Jäätmete taaskasutamine

4

—

Paberi tootmisahel

—

5 156

Kokku

Kokku

1 460 057

1 460 057

1 331 918

1 331 918

3.2.3.5   Maksetähtaja ületanud ja vähenenud väärtusega laenud

Maksetähtaja ületanud ja vähenenud väärtusega laenud

Laenude hilinenud tagasimaksete summad tehakse kindlaks, neid jälgitakse ja nende kohta antakse aru pangas kehtestatud „Finantsjärelevalve suunistes ja korras“ sätestatud korra kohaselt. See kord on kooskõlas hea pangandustavaga ja seda kohaldatakse kõigi EIP hallatavate laenude suhtes.

Jälgimise käigus tagatakse, et i) tähtajaks tasumata jäänud summad avastatakse ja neist teatatakse vastutavale talitusele lühikese tähtaja jooksul; ii) suure mõjuga juhtumid suunatakse viivitamata edasi asjakohasele tegevus- ja otsustamistasandile; iii) tähtajaks tasumata laenude üldseisu ning võetud ja võetavate tagasinõudmismeetmete kohta antakse korrapäraselt aru EIP juhtkonnale ja liikmesriikidele.

Sellistest maksetähtaega ületanud ja vähenenud väärtusega laenudest tulenevaid võlgnevusi saab analüüsida järgmiselt (tuhandetes eurodes):

| | | Laenud ja nõuded | Laenud ja nõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| Lisad | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| Bilansiline väärtus | | 1 460 057 | 1 331 918 |
| Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse vähenemine | | | |
| Brutosumma | | 214 232 | 210 338 |
| Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks | 7 | - 191 046 | - 152 137 |
| Individuaalselt vähenenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 23 186 | 58 201 |
| Laenude ja nõuete rühma väärtuse vähenemine | | | |
| Brutosumma | | — | — |
| Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks | | — | — |
| Vähenenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus | | — | — |
| Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega | | | |
| Tähtaeg on ületatud: | | | |
| 0–30 päeva | | 1 521 | 2 558 |
| 30–60 päeva | | 15 | 528 |
| 60–90 päeva | | — | 5 |
| 90–180 päeva | | — | — |
| Üle 180 päeva | | 13 | — |
| Tähtajaks tasumata, kuid vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 1 549 | 3 091 |
| Tähtajaks tasutud ning vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 1 435 322 | 1 270 626 |
| Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku | | 1 460 057 | 1 331 918 |

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Lisad

31.12.2015

31.12.2014

Bilansiline väärtus

Bilansiline väärtus

1 460 057

1 460 057

1 331 918

1 331 918

Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse vähenemine

Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse vähenemine

Brutosumma

214 232

210 338

Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks

7

- 191 046

- 152 137

Individuaalselt vähenenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Individuaalselt vähenenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

23 186

23 186

58 201

58 201

Laenude ja nõuete rühma väärtuse vähenemine

Laenude ja nõuete rühma väärtuse vähenemine

Brutosumma

—

—

Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks

—

—

Vähenenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus

Vähenenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus

—

—

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

Tähtaeg on ületatud:

Tähtaeg on ületatud:

0–30 päeva

1 521

2 558

30–60 päeva

15

528

60–90 päeva

—

5

90–180 päeva

—

—

Üle 180 päeva

13

—

Tähtajaks tasumata, kuid vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Tähtajaks tasumata, kuid vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

1 549

1 549

3 091

3 091

Tähtajaks tasutud ning vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Tähtajaks tasutud ning vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

1 435 322

1 435 322

1 270 626

1 270 626

Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku

Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku

1 460 057

1 460 057

1 331 918

1 331 918

3.2.4   
  Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Kasutada olevaid vahendeid investeeritakse kooskõlas rahastu lepinguliste väljamaksekohustuste ajagraafikuga. 31. detsembri 2015. aasta ja 31. detsembri 2014. aasta seisuga olid investeeringud pangahoiuste, hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite vormis.

Heakskiidetud üksustelt nõutakse samasugust reitingut kui EIP sularahahalduse investeeringute suhtes kohaldatav lühi- ja pikaajaline reiting. Heakskiidetud üksustelt nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1/A-1/F1 (Moody’s, S&P, Fitch). Juhul kui krediidireitingu on andnud rohkem kui üks reitinguagentuur ja nende antud reitingud on erinevad, lähtutakse madalaimast reitingust. Iga heakskiidetud panga puhul (välja arvatud rahastu hoiukontod jooksvate tehingute jaoks) on maksimaalne lubatud limiit praegu 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot).

Kõik investeeringud on tehtud heakskiidetud majandusüksustesse, nende lõpptähtaeg on kuni kolm kuud alates tehingupäevast ja need ei tohi ületada krediidiriski positsioonile kehtestatud ülempiiri. Nii 31. detsembri 2014. aasta kui ka 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli rahastu portfelli kuuluvate tähtajaliste hoiuste, kommertsväärtpaberite ja kassas oleva sularaha reiting arvelduspäeval vähemalt samaväärne reitinguga P-1 (Moody’s).

Järgmises tabelis on näidatud raha ja raha ekvivalentide seis koos kogunenud intressidega (tuhandetes eurodes):

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aaa | 49 999 | 11 % | 47 937 | 9 % |
| P-1 | Aa2 | 26 | 0 % | 38 | 0 % |
| P-1 | A1 | 115 705 | 26 % | 137 820 | 25 % |
| P-1 | A2 | 283 265 | 63 % | 359 604 | 66 % |
| Kokku | 448 995 | 100 % | 545 399 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2015

31.12.2014

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aaa

49 999

11 %

47 937

9 %

P-1

Aa2

26

0 %

38

0 %

P-1

A1

115 705

26 %

137 820

25 %

P-1

A2

283 265

63 %

359 604

66 %

Kokku

Kokku

448 995

448 995

100 %

100 %

545 399

545 399

100 %

100 %

3.2.5   
  Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

3.2.5.1   Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide puhul kujutab krediidirisk endast kahjumit, mida üks pool kannaks, kui tehingu vastaspool ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita. Tuletisinstrumentidega seonduv krediidirisk erineb sõltuvalt mitmest tegurist (nagu intressimäärad ja valuutakursid) ning üldiselt vastab see vaid väiksele osale nende tinglikust väärtusest.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes aktiivselt kaubeldavates valuutades kui eurodes. Euroopa Investeerimispank teeb kõik vahetustehingud väliste vastaspooltega. Vahetustehingud lähtuvad samadest vahetuslepingute raamlepingutest ja krediiditoe lisadest, millele Euroopa Investeerimispank ja tema välised vastaspooled on alla kirjutanud.

3.2.5.2   Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Kõiki seoses rahastuga tehtud Euroopa Investeerimispanga vahetustehinguid käsitletakse samas lepingulises raamistikus ja sama metoodika kohaselt, mida Euroopa Investeerimispank kasutab enda jaoks tuletisinstrumente omandades. Eeskätt määrab Euroopa Investeerimispank vahetustehingute vastaspoolte aktsepteeritavuse kindlaks samade aktsepteeritavuse tingimuste põhjal, mida ta kasutab üldiselt oma vahetustehingute puhul.

Euroopa Investeerimispank kasutab vahetustehingute ja tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seonduva krediidiriski positsiooni mõõtmiseks tururiski netopositsiooni ja potentsiaalse tulevase riskipositsiooni aruandluse ja tehingulimiitide kontrolli meetodit. Kõnealustes meetodites võetakse täielikult arvesse rahastuga seonduvaid tuletisinstrumente.

Järgmises tabelis on näidatud eri valuutade vahetuslepingute ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingute lõpptähtajad, jaotatuna nende tingliku väärtuse ja õiglase väärtuse lõikes:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2015 | alla | 1 aasta | 5 aastat | üle | Kokku 2015 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | kuni 10 aastat |
| Tinglik väärtus | — | 9 589 | — | — | 9 589 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | -3 835 | — | — | -3 835 |

(tuhandetes eurodes)

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2015

alla

1 aasta

5 aastat

üle

Kokku 2015

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

Tinglik väärtus

—

9 589

—

—

9 589

9 589

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

-3 835

—

—

-3 835

-3 835

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2014 | alla | 1 aasta | 5 aastat | üle | Kokku 2014 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | kuni 10 aastat |
| Tinglik väärtus | — | 11 606 | — | — | 11 606 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | -3 219 | — | — | -3 219 |

(tuhandetes eurodes)

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2014

alla

1 aasta

5 aastat

üle

Kokku 2014

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

Tinglik väärtus

—

11 606

—

—

11 606

11 606

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

-3 219

—

—

-3 219

-3 219

Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks. Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt. Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli 1 400,0 miljonit eurot (31. detsembri 2014. aasta seisuga 1 059,0 miljonit eurot). Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli -3,8 miljonit eurot (31. detsembri 2014. aasta seisuga -10,8 miljonit eurot).

Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske. Seisuga 31. detsember 2015 oli selliseid lepinguid kaks. Nende tinglik väärtus nimetatud kuupäeva seisuga oli 44,9 miljonit eurot (2014. aastal 44,7 miljonit eurot) ja õiglane väärtus -0,3 miljonit eurot (2014. aastal -0,1 miljonit eurot).

3.2.6   
  Tähtajani hoitavate finantsvaradega seotud krediidirisk

Tähtajani hoitavate finantsvaradega seotud krediidirisk

Järgmises tabelis on esitatud tähtajani hoitavate finantsvarade olukord. Selle finantsvara moodustavad eranditult Hispaania, Itaalia ja Portugali lühiajalised riigivõlakirjad, mille järelejäänud tähtaeg on alla kolme kuu. Kõlblikud emitendid on ELi liikmesriigid. Iga heakskiidetud emitendi puhul on maksimaalne lubatud limiit 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Investeerimissuuniste kohaselt ja olenevalt likviidsusvajadustest saaks investeeringuid teha ka keskmise pikkusega ja pikaajalistesse võlakirjadesse:

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | A2 | 69 502 | 31 % | — | 0 % |
| P-3 | Baa3 | 50 012 | 22 % | 49 994 | 50 % |
| P-2 | Baa2 | 50 007 | 22 % | — | 0 % |
| NP | Ba1 | 49 000 | 21 % | — | 0 % |
| P-1 | A1 | 10 000 | 4 % | — | 0 % |
| NP | Ba2 | — | 0 % | 49 994 | 50 % |
| Kokku | 228 521 | 100 % | 99 988 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2015

31.12.2015

31.12.2014

31.12.2014

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

A2

69 502

31 %

—

0 %

P-3

Baa3

50 012

22 %

49 994

50 %

P-2

Baa2

50 007

22 %

—

0 %

NP

Ba1

49 000

21 %

—

0 %

P-1

A1

10 000

4 %

—

0 %

NP

Ba2

—

0 %

49 994

50 %

Kokku

Kokku

228 521

228 521

100 %

100 %

99 988

99 988

100 %

100 %

3.3   Likviidsusrisk

Likviidsusrisk

Likviidsusrisk on risk, et üksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, põhjustades vastuvõetamatu kahju. Likviidsusriski võib jagada rahastamisriskiks ja turu likviidsusriskiks. Rahastamisrisk on risk, et üksus ei suuda tõhusalt rahuldada oodatavaid ja ootamatuid, praegusi ja tulevasi rahavoovajadusi, ilma et see mõjutaks tema igapäevatoiminguid ja finantsseisundit. Turu likviidsusrisk on risk, et üksusel on ebapiisava turu sügavuse või turuhäirete tõttu raske positsiooni turuhinnaga tasaarvestada või likvideerida.

3.3.1   
  Likviidsusriski juhtimine

Likviidsusriski juhtimine

Rahastut rahastatakse peamiselt liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest ja rahastu tehingutest tulenevatest tagasimaksetest. Oma rahastamisriski juhtimiseks koostab rahastu netolikviidsusvajaduse ja liikmesriikide iga-aastaste osamaksude kavasid.

Liikmesriikide aastaste osamaksude arvutamiseks analüüsitakse ja jälgitakse kogu aasta vältel olemasolevate ja ettevalmistamisel olevate tehingute portfelli väljamaksete struktuuri. Aastase likviidsusvajaduse korrigeerimiseks võetakse arvesse erakorralisi sündmusi, nagu ennetähtaegseid tagasimakseid, aktsiate müüki ja makseviivituse juhtumeid.

Selleks et likviidsusriski veelgi minimeerida, on rahastul likviidsusreserv, mis on igal ajal piisav prognoositavate väljamaksete katmiseks, millest EIP laenude osakond korrapäraselt teatab. Vahendid investeeritakse raha- ja riigivõlakirjaturgudele pankadevaheliste hoiuste ja muude lühiajaliste finantsinstrumentide vormis, võttes arvesse rahastu väljamaksekohustusi. Rahastu likviidseid varasid haldab panga sularahahalduse osakond, pidades silmas vajadust säilitada rahastu kohustuste täitmiseks vajalik likviidsus.

Kooskõlas front office'i ja back office'i ülesannete lahususe põhimõttega kuuluvad nende varade investeerimisega seotud arveldustoimingud EIP tehingute planeerimise ja arvelduste osakonna vastutusalasse. Vastaspoolte ja sularahahalduse investeeringute limiitide heakskiitmine ning nimetatud limiitidest kinnipidamise jälgimine kuulub aga panga riskijuhtimise direktoraadi vastutusalasse.

front office

back office

3.3.2   
  Likviidsusriskide mõõtmine

Likviidsusriskide mõõtmine

Käesoleva jao tabelites esitatakse rahastu finantskohustuste jaotus bilansipäeva ja lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa (diskonteerimata rahavood). Rahastule kuulub järgmisi kohustusi muude kui tuletisinstrumentide näol:

allakirjutatud laenulepingute alusel antud laenude väljamaksmata summad, kapitali märkimise/investeerimislepingute alusel väljamaksmisele kuuluvate summade väljamaksmata osad, väljamaksmata laenutagatised ning intressitoetuste ja tehnilise abi väljamaksmata summad.

Investeerimisrahastust antud laenude väljamaksmisele on kehtestatud tähtaeg, kuid väljamaksete aeg ja summa sõltub aluseks olevate investeerimisprojektide edenemisest. Kuna investeerimisrahastu annab laenusid võrdlemisi kiiresti muutuvas keskkonnas, on väljamaksmise ajakava väga ebakindel.

Kapitaliinvesteeringud tehakse kohe pärast seda, kui fondivalitseja, võttes arvesse investeerimistegevuse edusamme, esitab kehtiva fondikapitali nõude. Krediidi kasutuselevõtu tähtaeg on tavaliselt kolm aastat, mida sageli pikendatakse ühe või kahe aasta võrra. Mõned väljamaksed ületavad kasutuselevõtu tähtaja ja nendega seotud kohustusi ei täideta kuni kõigi fondi aluseks olevate investeeringute tegemiseni, kuna mõnikord ei piisa fondi likviidsusest tasudest ja muudest kuludest tulenevate maksekohustuste täitmiseks.

Tagatiste suhtes konkreetseid väljamaksekohustusi ei esine, välja arvatud juhtudel, kui tagatis välja nõutakse. Tagatiste suurust vähendatakse vastavalt tagatud laenude tagasimaksmise ajakavale.

Intressitoetustega seotud väljamaksed tulenevad panga omavahenditest rahastatavatest subsideeritud laenudest. Seetõttu kajastavad aruandes esitatud väljamaksed neist laenudest tulenevaid kohustusi, mitte aga väljamaksmata intressitoetuste kogusummat. Intressitoetuste väljamaksmise ajakava on sama ebakindel kui laenude puhul.

Tabelis „Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus“ esitatud tehnilise abi väljamaksekohustustega seotud „Väljamaksete nominaalne brutosumma“ kajastab sõlmitud tehnilise abi lepingute väljamaksmata osa. Väljamaksmise ajakava on väga ebakindel. Vahemikku „3 kuud või vähem“ liigitatud väljamaksete näitaja puhul on tegemist aruandepäeva seisuga tasumata arvete summaga.

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevad finantskohustused, mille lepingulist tähtaega ei ole kindlaks määratud, on kajastatud real „Tähtajatud“. Kulukohustused, mille alusel on aruandepäevaks esitatud väljamaksetaotlus, liigitatakse vastavalt maksetähtajale.

Tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste tähtajaline jaotus põhineb vahetuslepingutest tulenevatel lepingulistel diskonteerimata rahavoogudel, sealhulgas eri valuutade vahetuslepingutel, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingutel, lühiajalistel valuutavahetuslepingutel ja intressimäära vahetuslepingutel.

| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 41 028 | — | — | — | 1 148 536 | 1 189 564 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 23 371 | — | — | — | 274 984 | 298 355 |
| Muud (allakirjutatud väljastamata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 10 798 | 10 798 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 281 682 | 281 682 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 811 | — | — | — | 28 072 | 28 883 |
| Kokku | 65 210 | — | — | — | 1 744 072 | 1 809 282 |

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

41 028

—

—

—

1 148 536

1 189 564

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

23 371

—

—

—

274 984

298 355

Muud (allakirjutatud väljastamata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

10 798

10 798

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

281 682

281 682

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

811

—

—

—

28 072

28 883

Kokku

Kokku

65 210

65 210

—

—

—

1 744 072

1 744 072

1 809 282

1 809 282

| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 1 576 | — | — | — | 1 160 283 | 1 161 859 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 4 584 | — | — | — | 196 053 | 200 637 |
| Muud (allakirjutatud väljastamata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 27 298 | 27 298 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 241 890 | 241 890 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 595 | — | — | — | 18 978 | 19 573 |
| Kokku | 6 755 | — | — | — | 1 644 502 | 1 651 257 |

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

1 576

—

—

—

1 160 283

1 161 859

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

4 584

—

—

—

196 053

200 637

Muud (allakirjutatud väljastamata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

27 298

27 298

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

241 890

241 890

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

595

—

—

—

18 978

19 573

Kokku

Kokku

6 755

6 755

—

—

—

1 644 502

1 644 502

1 651 257

1 651 257

| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 5 | 2 307 | 7 671 | — | 9 983 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -3 571 | -10 714 | — | -14 285 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised | 1 400 000 | — | — | — | 1 400 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed | -1 407 763 | — | — | — | -1 407 763 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 383 | 1 269 | 6 059 | 2 524 | 10 235 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -2 145 | -6 127 | -2 206 | -10 478 |
| Kokku | -7 375 | -2 140 | -3 111 | 318 | -12 308 |

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

5

2 307

7 671

—

9 983

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-3 571

-10 714

—

-14 285

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised

1 400 000

—

—

—

1 400 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed

-1 407 763

—

—

—

-1 407 763

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

383

1 269

6 059

2 524

10 235

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-2 145

-6 127

-2 206

-10 478

Kokku

Kokku

-7 375

-7 375

-2 140

-2 140

-3 111

-3 111

318

318

-12 308

-12 308

| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 6 | 2 218 | 10 036 | — | 12 260 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -3 202 | -12 809 | — | -16 011 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised | 1 059 000 | — | — | — | 1 059 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed | -1 070 677 | — | — | — | -1 070 677 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 371 | 1 103 | 6 495 | 3 619 | 11 588 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -2 143 | -6 373 | -3 022 | -11 538 |
| Kokku | -11 300 | -2 024 | -2 651 | 597 | -15 378 |

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

6

2 218

10 036

—

12 260

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-3 202

-12 809

—

-16 011

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised

1 059 000

—

—

—

1 059 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed

-1 070 677

—

—

—

-1 070 677

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

371

1 103

6 495

3 619

11 588

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-2 143

-6 373

-3 022

-11 538

Kokku

Kokku

-11 300

-11 300

-2 024

-2 024

-2 651

-2 651

597

597

-15 378

-15 378

3.4   Tururisk

Tururisk

Tururisk on risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.4.1   
  Intressirisk

Intressirisk

Intressiriski põhjustab intressitootlike positsioonide majandusliku väärtuse või neist saadava tulu volatiilsus, mis tuleneb vahetuskursside negatiivsetest muutustest.

Investeerimisrahastut ei mõjuta otseselt selle majandusliku väärtuse kõikumine ega eri varade, kohustuste ja riskimaandusvahendite hindamiserinevused, sest i) tal puuduvad vahetud laenukulud ja kohustused, millelt tuleb maksta intressi, ning ii) ta aktsepteerib intressimäära kõikumise mõju investeeringutelt saadavale tulule.

Oma laenuportfelli ja mikrovahetuslepingute tundlikkust intressimäärade kõikumise suhtes mõõdab rahastu baaspunkti väärtuse (BPV) alusel.

BPV väljendab asjaomase portfelli nüüdispuhasväärtuse suurenemist või vähenemist sõltuvalt intressimäära suurenemisest 1 baaspunkti (0,01 %) võrra eelnevalt kindlaksmääratud tähtajavahemike (rahaturg – kuni üks aasta, väga lühikese tähtajaga – 2–3 aastat, lühikese tähtajaga – 4–6 aastat, keskmise tähtajaga – 7–11 aastat, pika tähtajaga –12–20 aastat ja ülipika tähtajaga – üle 21 aasta) kaupa.

Rahastu kasutab eurodes nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks EIP eurodes rahastamise baaskõverat (vahetuskursi kõver, mida on korrigeeritud EIP üldise rahastamispreemia võrra). USA dollarites nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse EIP USA dollarites rahastamise kõverat. Kui rahavoogude aluseks olenevad laenud on nomineeritud vääringus, millel diskontomäära kõver ei ole usaldusväärne ja piisavalt täielik, määratakse nüüdispuhasväärtus kindlaks EIP eurodes rahastamise baaskõvera kaudu.

Riski maandamiseks sõlmitud mikrovahetuslepingute nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks kasutab rahastu euro vahetuskursi kõverat, kui tegemist on eurodes nomineeritud rahavoogudega, ning USA dollari vahetuskursi kõverat, kui tegemist on USA dollarites nomineeritud rahavoogudega.

Nagu nähtub järgmisest tabelist, väheneks laenuportfelli (sh seotud mikrovahetuslepingud) netonüüdispuhasväärtus 31. detsembri 2015. aasta seisuga 532 000 eurot, kui intressimäärad tõuseksid samaaegselt 1 baaspunkti võrra (31. detsembri 2014. aasta seisuga oleks vähenemine olnud 419 000 eurot).

| Baaspunkti väärtus | Raha- turg | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) |
| seisuga 31.12.2015 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | - 37 | - 72 | - 252 | - 139 | - 32 | — | - 532 |

Baaspunkti väärtus

Raha- turg

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

(tuhandetes eurodes)

seisuga 31.12.2015

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

- 37

- 72

- 252

- 139

- 32

—

- 532

| Baaspunkti väärtus | Raha- turg | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) |
| seisuga 31.12.2014 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | - 33 | - 70 | - 126 | - 146 | - 44 | — | - 419 |

Baaspunkti väärtus

Raha- turg

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

(tuhandetes eurodes)

seisuga 31.12.2014

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

- 33

- 70

- 126

- 146

- 44

—

- 419

3.4.2   
  Valuutarisk

Valuutarisk

Rahastu valuutarisk seisneb ohus, et negatiivsete vahetuskursi muutuste tõttu väheneb tulu või majanduslik väärtus.

Kuna rahastu arvestusvääring on euro, esineb tal valuutariski alati, kui tekib ebakõla muus kui arvestusvääringus nomineeritud varade ja kohustuste vahel. Valuutariski põhjustab ka tulevaste muus kui arvestusvääringus sooritatavatest arveldustest tekkivate rahavoogude (näiteks intressi- ja dividendimaksed) väärtuse muutus vahetuskursside muutumise tõttu.

3.4.2.1   Valuutarisk ja sularahahalduse varad

Valuutarisk ja sularahahalduse varad

Investeerimisrahastu sularahahalduse varad on nomineeritud kas eurodes või USA dollarites.

Valuutariski maandatakse eri valuutade hetke- ja forvardtehingutega, valuuta vahetustehingute ning eri valuutade vahetustehingutega. EIP sularahahalduse osakond võib juhul, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks, kasutada kooskõlas panga poliitikaga ka mis tahes muud instrumenti, mis annab kaitse investeerimisrahastu finantstegevusega seoses esinevate tururiskide vastu.

3.4.2.2   Valuutarisk ja investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Valuutarisk ja investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Liikmesriikide osamaksud investeerimisrahastusse laekuvad eurodes. Investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud ning intressitoetused võivad olla nomineeritud eurodes, USA dollarites või mis tahes muus aktsepteeritud valuutas.

Valuutariski positsioon (võrdlusvaluuta euro suhtes) tekib, kui muus valuutas kui eurodes nomineeritud tehingute risk on jäetud maandamata. Allpool on esitatud investeerimisrahastu valuutariski maandamise suunised.

3.4.2.2.1.   USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Rahastu USA dollarites nomineeritud tehingute valuutarisk kaetakse tervikuna, kasutades USD/EUR valuutavahetuslepinguid, mida pikendatakse ja mille summat korrigeeritakse korrapäraselt. Valuutavahetuslepinguid kasutatakse kahel põhjusel. Esiteks pakub see likviidsust uute väljamaksete tarvis (laenud ja omakapital), teiseks aga maandatakse makrotasandi riskid.

Iga perioodi alguses prognoositakse järgmise perioodi jooksul USA dollarites sissetulevaid või väljaminevaid rahavoogusid, võttes aluseks planeeritud või oodatavad tagasimaksed/väljamaksed. Seejärel pikendatakse neid valuutavahetuslepinguid, mille lõpptähtaeg saabub, korrigeerides nende summat selliselt, et vähemalt prognoositavad järgmise perioodi USA dollari likviidsusvajadused oleksid kaetud.

| — | Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega. |
| --- | --- |

—

Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega.

| — | Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse sularahahalduse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest. |
| --- | --- |

—

Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse sularahahalduse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest.

3.4.2.2.2.   Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

| — | Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud investeerimisrahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv. |
| --- | --- |

—

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud investeerimisrahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv.

| — | Investeerimisrahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Investeerimisrahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all. |
| --- | --- |

—

Investeerimisrahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Investeerimisrahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all.

3.4.2.2.3   Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Selle lisa tabelites on esitatud investeerimisrahastu valuutapositsioon.

Valuutapositsioon on tabelites esitatud vastavalt investeerimisfondi riskipoliitikale, mida on kirjeldatud fondi finantsriskiraamistikus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni aluseks on raamatupidamisandmed ning need väljenduvad teatavate varade ja kohustuste vahena. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni varad ja kohustused valitakse selliselt, et laekuvaid tulusid saaks konverteerida aruandlusvaluutasse (eurodesse) alles nende laekumisel.

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis on kajastatud müügivalmis finantsvarade väärtuse langus, realiseerimata kasum ja kahjum ning laenude ja nõuete väärtuse langus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis sisalduvad tuletisinstrumendid on arvel nimiväärtuses, mitte õiglases väärtuses, et viia see vastavusse varade säilinud väärtusega, mida samuti väljendatakse nimiväärtuses, mida on kohandatud vastavalt laenude väärtuse vähenemisele.

Ülejäänud varad ja kohustused (peamiselt laenudelt, tuletisinstrumentidelt ja toetustelt kogunenud intressid) on tabelites esitatud pealkirja „Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon“ all.

| Seisuga 31. detsember 2015 | Varad ja kohustused | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USD | - 207 050 | 5 023 | - 202 027 | 270 236 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (****) | | | | |
| KES | 129 862 | 3 101 | 132 963 | — |
| TZS | 46 246 | 780 | 47 025 | — |
| DOP | 40 799 | 1 274 | 42 073 | — |
| UGX | 30 182 | 565 | 30 747 | — |
| RWF | 11 979 | 164 | 12 143 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (****) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW | 15 474 | 201 | 15 675 | 798 |
| Kokku muud vääringud peale euro | 67 492 | 11 108 | 78 599 | 271 034 |
| EUR | — | 2 337 555 | 2 337 555 | 1 579 719 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 67 492 | 2 348 663 | 2 416 154 | 1 850 753 |

Seisuga 31. detsember 2015

Varad ja kohustused

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USD

USD

- 207 050

5 023

- 202 027

270 236

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (****)

(sünteetilise riskimaandusega)

****

KES

KES

129 862

3 101

132 963

—

TZS

TZS

46 246

780

47 025

—

DOP

DOP

40 799

1 274

42 073

—

UGX

UGX

30 182

565

30 747

—

RWF

RWF

11 979

164

12 143

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (****)

(sünteetilise riskimaanduseta)

****

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW

15 474

201

15 675

798

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

67 492

67 492

11 108

11 108

78 599

78 599

271 034

271 034

EUR

EUR

—

2 337 555

2 337 555

2 337 555

2 337 555

1 579 719

1 579 719

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

67 492

67 492

2 348 663

2 348 663

2 416 154

2 416 154

1 850 753

1 850 753

| Seisuga 31. detsember 2014 | Varad ja kohustused | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USD | 42 050 | 3 997 | 46 047 | 237 987 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (*****) | | | | |
| KES | 97 921 | 2 481 | 100 402 | — |
| TZS | 52 799 | 613 | 53 412 | — |
| DOP | 31 266 | 1 273 | 32 539 | — |
| UGX | 27 028 | 503 | 27 531 | — |
| RWF | 11 937 | 178 | 12 115 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (*****) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF | 15 916 | 265 | 16 181 | 2 298 |
| Kokku muud vääringud peale euro | 278 917 | 9 310 | 288 227 | 240 285 |
| EUR | — | 2 023 366 | 2 023 366 | 1 434 748 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 278 917 | 2 032 676 | 2 311 593 | 1 675 033 |

Seisuga 31. detsember 2014

Varad ja kohustused

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USD

USD

42 050

3 997

46 047

237 987

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (*****)

(sünteetilise riskimaandusega)

*****

KES

KES

97 921

2 481

100 402

—

TZS

TZS

52 799

613

53 412

—

DOP

DOP

31 266

1 273

32 539

—

UGX

UGX

27 028

503

27 531

—

RWF

RWF

11 937

178

12 115

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (*****)

(sünteetilise riskimaanduseta)

*****

HTG, MUR, MZN, XOF

HTG, MUR, MZN, XOF

15 916

265

16 181

2 298

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

278 917

278 917

9 310

9 310

288 227

288 227

240 285

240 285

EUR

EUR

—

2 023 366

2 023 366

2 023 366

2 023 366

1 434 748

1 434 748

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

278 917

278 917

2 032 676

2 032 676

2 311 593

2 311 593

1 675 033

1 675 033

3.4.2.3   Valuutariski analüüs

Valuutariski analüüs

31. detsembri 2015. aasta seisuga põhjustaks euro kümneprotsendiline odavnemine muude vääringute suhtes omakapitali suurenemise 8,7 miljoni euro võrra (31. detsembri 2014. aasta seisuga 32,0 miljonit eurot). Euro kümneprotsendiline kallinemine muude vääringute suhtes põhjustaks omakapitali vähenemise 7,1 miljoni euro võrra (31. detsembri 2014. aasta seisuga 26,2 miljonit eurot).

3.4.2.4   Vahetuskurss

Vahetuskurss

31. detsembri 2015. aasta ja 31. detsembri 2014. aasta bilansi koostamisel kasutati järgmisi vahetuskursse:

| | 31. detsember 2015 | 31. detsember 2014 |
| --- | --- | --- |
| Kolmandate riikide vääringud | | |
| Dominikaani Vabariigi peeso (DOF) | 49,0144 | 53,1988 |
| Fidži dollar (FJD) | 2,3124 | 2,376 |
| Haiti gurd (HTG) | 61,19 | 55,23 |
| Keenia šilling (KES) | 111,3 | 109,86 |
| Mauritaania ouguiya (MRO) | 326,46 | 350,61 |
| Mauritiuse ruupia (MUR) | 38,85 | 38,46 |
| Mosambiigi metikal (MZN) | 50,59 | 40,04 |
| Rwanda frank (RWF) | 806,36 | 831,04 |
| Tansaania šilling (TZS) | 2 344,42 | 2 096,58 |
| Uganda šilling (UGX) | 3 665,00 | 3 354,00 |
| USA dollar (USD) | 1,0887 | 1,2141 |
| CFA frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Lõuna-Aafrika rand (ZAR) | 16,953 | 14,0353 |
| Sambia kvacha (ZMW) | 11,9571 | 7,753 |

31. detsember 2015

31. detsember 2014

Kolmandate riikide vääringud

Kolmandate riikide vääringud

Dominikaani Vabariigi peeso (DOF)

49,0144

53,1988

Fidži dollar (FJD)

2,3124

2,376

Haiti gurd (HTG)

61,19

55,23

Keenia šilling (KES)

111,3

109,86

Mauritaania ouguiya (MRO)

326,46

350,61

Mauritiuse ruupia (MUR)

38,85

38,46

Mosambiigi metikal (MZN)

50,59

40,04

Rwanda frank (RWF)

806,36

831,04

Tansaania šilling (TZS)

2 344,42

2 096,58

Uganda šilling (UGX)

3 665,00

3 354,00

USA dollar (USD)

1,0887

1,2141

CFA frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Lõuna-Aafrika rand (ZAR)

16,953

14,0353

Sambia kvacha (ZMW)

11,9571

7,753

3.4.3   
  Aktsiarisk

Aktsiarisk

Aktsiarisk on risk, et aktsiainvesteeringu õiglane väärtus langeb muutuste tõttu aktsiahindade tasemes ja/või aktsiainvesteeringute väärtuses.

Investeerimisrahastu jaoks tekib aktsiarisk, kui ta investeerib otse aktsiakapitali ja riskikapitalifondidesse.

Börsil noteerimata aktsiapositsioonide väärtus ei ole järelevalve ja kontrolli teostamiseks pidevalt kättesaadav. Nende positsioonide väärtuse kindlakstegemiseks tuleb kasutada asjakohaseid hindamismeetodeid.

Kui omakapitaliinvesteeringute ja riskikapitaliinvesteeringute väärtus muutub +/-10 %, kuid muud muutujad püsivad muutumatuna, muutub rahastu omakapital müügivalmis omakapitaliportfelli õiglase väärtuse muutuse tulemusel 31. detsembri 2015. aasta seisuga vastavalt 41,9 miljonit eurot ja -41,9 miljonit eurot (31. detsembri 2014. aasta seisuga vastavalt 40,3 miljonit eurot ja -40,3 miljonit eurot).

4   Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

4.1   Liigitus ja õiglane väärtus

Liigitus ja õiglane väärtus

Järgmises tabelis on esitatud finantsvara ja -kohustuste bilansiline väärtus ja õiglane väärtus, kusjuures viimane on esitatud tasemete kaupa. Need andmed ei hõlma selliste õiglases väärtuses finantsvarade ja -kohustuste õiglast väärtust, mida ei ole esitatud õiglases väärtuses, kui nende bilansiline väärtus on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

| Seisuga 31. detsember 2015 | Bilansiline väärtus | Õiglane väärtus |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Müügivalmis finantsvarad | Raha, laenud ja nõuded | Tähtajani hoitavad finantsvarad | Muud finantskohustused | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | 311 | — | — | — | — | 311 | — | 311 | — | 311 |
| Riskikapitalifondid | — | 396 203 | — | — | — | 396 203 | — | — | 396 203 | 396 203 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 23 150 | — | — | — | 23 150 | 178 | — | 22 972 | 23 150 |
| Kokku | 311 | 419 353 | — | — | — | 419 664 | 178 | 311 | 419 175 | 419 664 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 448 995 | — | — | 448 995 | | | | |
| Laenud ja nõuded | — | — | 1 460 057 | — | — | 1 460 057 | — | 1 649 401 | — | 1 649 401 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | — | — | — | — | | | | |
| Võlakirjad | — | — | — | 228 521 | — | 228 521 | 124 009 | 104 520 | — | 228 529 |
| Muud varad | — | — | 27 | — | — | 27 | | | | |
| Kokku | — | — | 1 909 079 | 228 521 | — | 2 137 600 | 124 009 | 1 753 921 | — | 1 877 930 |
| Finantsvarad kokku | 311 | 419 353 | 1 909 079 | 228 521 | — | 2 557 264 | | | | |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | -8 219 | — | — | — | — | -8 219 | — | -8 219 | — | -8 219 |
| Kokku | -8 219 | — | — | — | — | -8 219 | — | -8 219 | — | -8 219 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 101 202 | - 101 202 | | | | |
| Muud kohustused | — | — | — | — | -2 364 | -2 364 | | | | |
| Kokku | — | — | — | — | - 103 566 | - 103 566 | | | | |
| Finantskohustused kokku | -8 219 | — | — | — | - 103 566 | - 111 785 | | | | |

Seisuga 31. detsember 2015

Bilansiline väärtus

Õiglane väärtus

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Raha, laenud ja nõuded

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Muud finantskohustused

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Tuletisinstrumendid

311

—

—

—

—

311

—

311

—

311

Riskikapitalifondid

—

396 203

—

—

—

396 203

—

—

396 203

396 203

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

23 150

—

—

—

23 150

178

—

22 972

23 150

Kokku

Kokku

311

311

419 353

419 353

—

—

—

419 664

419 664

178

178

311

311

419 175

419 175

419 664

419 664

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

448 995

—

—

448 995

Laenud ja nõuded

—

—

1 460 057

—

—

1 460 057

—

1 649 401

—

1 649 401

Nõuded rahastajate vastu

—

—

—

—

—

—

Võlakirjad

—

—

—

228 521

—

228 521

124 009

104 520

—

228 529

Muud varad

—

—

27

—

—

27

Kokku

Kokku

—

—

1 909 079

1 909 079

228 521

228 521

—

2 137 600

2 137 600

124 009

124 009

1 753 921

1 753 921

—

1 877 930

1 877 930

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

311

311

419 353

419 353

1 909 079

1 909 079

228 521

228 521

—

2 557 264

2 557 264

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Tuletisinstrumendid

-8 219

—

—

—

—

-8 219

—

-8 219

—

-8 219

Kokku

Kokku

-8 219

-8 219

—

—

—

—

-8 219

-8 219

—

-8 219

-8 219

—

-8 219

-8 219

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 101 202

- 101 202

Muud kohustused

—

—

—

—

-2 364

-2 364

Kokku

Kokku

—

—

—

—

- 103 566

- 103 566

- 103 566

- 103 566

Finantskohustused kokku

Finantskohustused kokku

-8 219

-8 219

—

—

—

- 103 566

- 103 566

- 111 785

- 111 785

| Seisuga 31. detsember 2014 | Bilansiline väärtus | Õiglane väärtus |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Müügivalmis finantsvarad | Raha, laenud ja nõuded | Tähtajani hoitavad finantsvarad | Muud finantskohustused | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | 448 | — | — | — | — | 448 | — | 448 | — | 448 |
| Riskikapitalifondid | — | 385 245 | — | — | — | 385 245 | — | — | 385 245 | 385 245 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 17 840 | — | — | — | 17 840 | 1 159 | — | 16 681 | 17 840 |
| Kokku | 448 | 403 085 | — | — | — | 403 533 | 1 159 | 448 | 401 926 | 403 533 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 545 399 | — | — | 545 399 | | | | |
| Laenud ja nõuded | — | — | 1 331 918 | — | — | 1 331 918 | — | 1 488 215 | — | 1 488 215 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 42 590 | — | — | 42 590 | | | | |
| Võlakirjad | — | — | — | 99 988 | — | 99 988 | 99 985 | — | — | 99 985 |
| Muud varad | — | — | 5 522 | — | — | 5 522 | — | — | — | — |
| Kokku | — | — | 1 925 429 | 99 988 | — | 2 025 417 | 99 985 | 1 488 215 | — | 1 588 200 |
| Finantsvarad kokku | 448 | 403 085 | 1 925 429 | 99 988 | — | 2 428 950 | | | | |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | -14 632 | — | — | — | — | -14 632 | — | -14 632 | — | -14 632 |
| Kokku | -14 632 | — | — | — | — | -14 632 | — | -14 632 | — | -14 632 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | -68 824 | -68 824 | | | | |
| Muud kohustused | — | — | — | — | -2 591 | -2 591 | | | | |
| Kokku | — | — | — | — | -71 415 | -71 415 | | | | |
| Finantskohustused kokku | -14 632 | — | — | — | -71 415 | -86 047 | | | | |

Seisuga 31. detsember 2014

Bilansiline väärtus

Õiglane väärtus

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Raha, laenud ja nõuded

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Muud finantskohustused

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Tuletisinstrumendid

448

—

—

—

—

448

—

448

—

448

Riskikapitalifondid

—

385 245

—

—

—

385 245

—

—

385 245

385 245

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

17 840

—

—

—

17 840

1 159

—

16 681

17 840

Kokku

Kokku

448

448

403 085

403 085

—

—

—

403 533

403 533

1 159

1 159

448

448

401 926

401 926

403 533

403 533

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

545 399

—

—

545 399

Laenud ja nõuded

—

—

1 331 918

—

—

1 331 918

—

1 488 215

—

1 488 215

Nõuded rahastajate vastu

—

—

42 590

—

—

42 590

Võlakirjad

—

—

—

99 988

—

99 988

99 985

—

—

99 985

Muud varad

—

—

5 522

—

—

5 522

—

—

—

—

Kokku

Kokku

—

—

1 925 429

1 925 429

99 988

99 988

—

2 025 417

2 025 417

99 985

99 985

1 488 215

1 488 215

—

1 588 200

1 588 200

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

448

448

403 085

403 085

1 925 429

1 925 429

99 988

99 988

—

2 428 950

2 428 950

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Tuletisinstrumendid

-14 632

—

—

—

—

-14 632

—

-14 632

—

-14 632

Kokku

Kokku

-14 632

-14 632

—

—

—

—

-14 632

-14 632

—

-14 632

-14 632

—

-14 632

-14 632

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

-68 824

-68 824

Muud kohustused

—

—

—

—

-2 591

-2 591

Kokku

Kokku

—

—

—

—

-71 415

-71 415

-71 415

-71 415

Finantskohustused kokku

Finantskohustused kokku

-14 632

-14 632

—

—

—

-71 415

-71 415

-86 047

-86 047

4.2   Õiglase väärtuse mõõtmine

Õiglase väärtuse mõõtmine

4.2.1   
  Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Järgmises tabelis on esitatud teave õiglase väärtuse hierarhias 2. ja 3. tasemele paigutatud finantsinstrumentide väärtuse mõõtmisel kasutatavate hindamismeetodite ja oluliste mittejälgitavate sisendite kohta.

| Hindamismeetod | Olulised mittejälgitavad sisendid | Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos |
| --- | --- | --- |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid | | |
| Tuletisinstrumendid | Rahavoogude diskonteerimine: Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale. | Puudub. | Puudub. |
| Riskikapitalifondid | Netovarade korrigeerimise meetod: õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust. | Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi. | Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Netovarade korrigeerimine. | Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist. | Mida pikem on ajavahemik investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast kuni õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| | | Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %. | Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus. |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid | | |
| Laenud ja nõuded | Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ja saadakse laenude ja nõuete õiglane väärtus. | Puudub. | Puudub. |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | Rahavoogude diskonteerimine. | Puudub. | Puudub. |
| Võlad kolmandatele isikutele | Rahavoogude diskonteerimine. | Puudub. | Puudub. |
| Muud kohustused | Rahavoogude diskonteerimine. | Puudub. | Puudub. |

Hindamismeetod

Hindamismeetod

Olulised mittejälgitavad sisendid

Olulised mittejälgitavad sisendid

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Rahavoogude diskonteerimine: Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale.

Puudub.

Puudub.

Riskikapitalifondid

Netovarade korrigeerimise meetod: õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust.

Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi.

Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Netovarade korrigeerimine.

Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist.

Mida pikem on ajavahemik investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast kuni õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %.

Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus.

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Laenud ja nõuded

Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ja saadakse laenude ja nõuete õiglane väärtus.

Puudub.

Puudub.

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Rahavoogude diskonteerimine.

Puudub.

Puudub.

Võlad kolmandatele isikutele

Rahavoogude diskonteerimine.

Puudub.

Puudub.

Muud kohustused

Rahavoogude diskonteerimine.

Puudub.

Puudub.

Vastavalt IFRS 13-le on 31. detsembri 2015. aasta ja 31. detsembri 2014. aasta seisuga tuletisinstrumentide õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võetud arvesse järgmisi väärtuse korrektsioone:

| — | Krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on - 122 000 eurot 31. detsembril 2015 ja - 184 000 eurot 31. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

Krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on - 122 000 eurot 31. detsembril 2015 ja - 184 000 eurot 31. detsembril 2014.

| — | Deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on +64 000 eurot 31. detsembril 2015 ja +30 000 eurot 31. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

Deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on +64 000 eurot 31. detsembril 2015 ja +30 000 eurot 31. detsembril 2014.

Rahastu kehtestatud korra kohaselt kajastatakse varade ühelt tasemelt teisele ümberpaigutamist selle kuupäeva seisuga, mil toimus ümberpaigutamise põhjustanud sündmus või muutus.

Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Ei 2015. ega 2014. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 1. tasemest 2. tasemesse ega vastupidi.

3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglase väärtuse võrdlus

3. taseme õiglase väärtuse võrdlus

Järgmises tabelis on esitatud 31. detsembril 2015 ja 31. detsembril 2014 lõppenud majandusaasta jooksul 3. taseme instrumentides toimunud muutused.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Müügivalmis finantsvarad |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2015 | 401 926 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum |

(tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad

Saldo seisuga 1. jaanuar 2015

Saldo seisuga 1. jaanuar 2015

401 926

401 926

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

-33 878

| — | müügivalmis finantsvarade väärtuse langus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

-2 665

Kokku

Kokku

-36 543

-36 543

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

| — | müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

52 365

Kokku

Kokku

52 365

52 365

Väljamaksed

67 449

Tagasimaksed

-64 791

Mahakandmised

-1 231

Saldo seisuga 31. detsember 2015

Saldo seisuga 31. detsember 2015

419 175

419 175

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Müügivalmis finantsvarad |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2014 | 324 855 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum |

(tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad

Saldo seisuga 1. jaanuar 2014

Saldo seisuga 1. jaanuar 2014

324 855

324 855

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

8 109

| — | müügivalmis finantsvarade väärtuse langus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

-2 084

Kokku

Kokku

6 025

6 025

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

| — | müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

71 778

Kokku

Kokku

71 778

71 778

Väljamaksed

42 646

Tagasimaksed

-43 378

Saldo seisuga 31. detsember 2014

Saldo seisuga 31. detsember 2014

401 926

401 926

Ei 2015. ega 2014. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 3. tasemest ega 3. tasemesse.

Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs

Kui mõni oluline riskikapitalifondide ja otseste omakapitaliinvesteeringute väärtuse mõõtmiseks kasutatav mittejälgitav sisend muutuks ±10 % ning muud sisendid püsiksid muutumatuna, avaldaks see aruandekuupäeva seisuga muule koondkasumile järgmist mõju:

| Seisuga 31. detsember 2015 | Suurenemine | Vähenemine |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | 31 | - 31 |
| Kokku | 31 | - 31 |

Seisuga 31. detsember 2015

Suurenemine

Vähenemine

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

31

- 31

Kokku

Kokku

31

31

- 31

- 31

| Seisuga 31. detsember 2014 | Suurenemine | Vähenemine |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | 31 | - 31 |
| Kokku | 31 | - 31 |

Seisuga 31. detsember 2014

Suurenemine

Vähenemine

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

31

- 31

Kokku

Kokku

31

31

- 31

- 31

5   Raha ja raha ekvivalendid (tuhandetes eurodes)

Raha ja raha ekvivalendid (tuhandetes eurodes)

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| Kassas olev sularaha | 71 405 | 9 642 |
| Tähtajalised hoiused | 290 573 | 415 757 |
| Kommertsväärtpaberid | 87 017 | 120 000 |
| Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes | 448 995 | 545 399 |
| Kogunenud intress | 3 | - 1 |
| Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes | 448 998 | 545 398 |

31.12.2015

31.12.2014

Kassas olev sularaha

71 405

9 642

Tähtajalised hoiused

290 573

415 757

Kommertsväärtpaberid

87 017

120 000

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

448 995

448 995

545 399

545 399

Kogunenud intress

3

- 1

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

448 998

448 998

545 398

545 398

6   Tuletisinstrumendid (tuhandetes eurodes)

Tuletisinstrumendid (tuhandetes eurodes)

Põhilised tuletisinstrumendid, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks, on järgmised:

| Seisuga 31. detsember 2015 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| --- | --- | --- |
| Varad | Kohustused |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | — | -3 835 | 9 589 |
| Intressivahetustehingud | 311 | - 639 | 44 913 |
| Valuuta vahetuslepingud | — | -3 745 | 1 400 000 |
| Tuletisinstrumendid kokku | 311 | -8 219 | 1 454 502 |

Seisuga 31. detsember 2015

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustused

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

—

-3 835

9 589

Intressivahetustehingud

311

- 639

44 913

Valuuta vahetuslepingud

—

-3 745

1 400 000

Tuletisinstrumendid kokku

Tuletisinstrumendid kokku

311

311

-8 219

-8 219

1 454 502

1 454 502

| Seisuga 31. detsember 2014 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| --- | --- | --- |
| Varad | Kohustused |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | — | -3 219 | 11 606 |
| Intressivahetustehingud | 448 | - 564 | 44 749 |
| Valuuta vahetuslepingud | — | -10 849 | 1 059 000 |
| Tuletisinstrumendid kokku | 448 | -14 632 | 1 115 355 |

Seisuga 31. detsember 2014

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustused

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

—

-3 219

11 606

Intressivahetustehingud

448

- 564

44 749

Valuuta vahetuslepingud

—

-10 849

1 059 000

Tuletisinstrumendid kokku

Tuletisinstrumendid kokku

448

448

-14 632

-14 632

1 115 355

1 115 355

7   Laenud ja nõuded (tuhandetes eurodes)

Laenud ja nõuded (tuhandetes eurodes)

Laenud ja nõuded koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Üldised laenud (******) | Eelislaenud | Allutatud laenud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2015 | 542 506 | 782 563 | 146 643 | 1 471 712 |
| Väljamaksed | 196 607 | 86 177 | — | 282 784 |
| Tagasimaksed | - 106 921 | -96 147 | -2 704 | - 205 772 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | 13 262 | 13 262 |
| Vahetuskursierinevused | 29 600 | 45 414 | 3 354 | 78 368 |
| Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2015 | 661 792 | 818 007 | 160 555 | 1 640 354 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015 | -5 751 | -13 491 | - 132 895 | - 152 137 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus | -3 692 | -7 576 | -24 995 | -36 263 |
| Väärtuse languse vähenemine | 381 | 57 | 1 837 | 2 275 |
| Vahetuskursierinevused | - 341 | -1 435 | -3 145 | -4 921 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015 | -9 403 | -22 445 | - 159 198 | - 191 046 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 129 | -5 781 | 284 | -8 626 |
| Intressid | 8 838 | 10 533 | 4 | 19 375 |
| Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2015 | 658 098 | 800 314 | 1 645 | 1 460 057 |

Üldised laenud (******)

******

Eelislaenud

Allutatud laenud

Kokku

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2015

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2015

542 506

542 506

782 563

782 563

146 643

146 643

1 471 712

1 471 712

Väljamaksed

196 607

86 177

—

282 784

Tagasimaksed

- 106 921

-96 147

-2 704

- 205 772

Kapitaliseeritud intressid

—

—

13 262

13 262

Vahetuskursierinevused

29 600

45 414

3 354

78 368

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2015

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2015

661 792

661 792

818 007

818 007

160 555

160 555

1 640 354

1 640 354

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015

-5 751

-5 751

-13 491

-13 491

- 132 895

- 132 895

- 152 137

- 152 137

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus

-3 692

-7 576

-24 995

-36 263

Väärtuse languse vähenemine

381

57

1 837

2 275

Vahetuskursierinevused

- 341

-1 435

-3 145

-4 921

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015

-9 403

-9 403

-22 445

-22 445

- 159 198

- 159 198

- 191 046

- 191 046

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 129

-5 781

284

-8 626

Intressid

8 838

10 533

4

19 375

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2015

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2015

658 098

658 098

800 314

800 314

1 645

1 645

1 460 057

1 460 057

| | Üldised laenud (*******) | Eelislaenud | Allutatud laenud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2014 | 342 113 | 806 007 | 131 632 | 1 279 752 |
| Väljamaksed | 216 672 | 31 654 | — | 248 326 |
| Tagasimaksed | -58 417 | - 107 794 | - 367 | - 166 578 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | 11 915 | 11 915 |
| Vahetuskursierinevused | 42 138 | 52 696 | 3 463 | 98 297 |
| Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2014 | 542 506 | 782 563 | 146 643 | 1 471 712 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2014 | -7 675 | -12 734 | -50 382 | -70 791 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus | — | — | -79 249 | -79 249 |
| Väärtuse languse vähenemine | 2 586 | 907 | — | 3 493 |
| Vahetuskursierinevused | - 662 | -1 664 | -3 264 | -5 590 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2014 | -5 751 | -13 491 | - 132 895 | - 152 137 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -2 562 | -5 125 | 28 | -7 659 |
| Intressid | 7 407 | 11 930 | 665 | 20 002 |
| Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2014 | 541 600 | 775 877 | 14 441 | 1 331 918 |

Üldised laenud (*******)

*******

Eelislaenud

Allutatud laenud

Kokku

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2014

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2014

342 113

342 113

806 007

806 007

131 632

131 632

1 279 752

1 279 752

Väljamaksed

216 672

31 654

—

248 326

Tagasimaksed

-58 417

- 107 794

- 367

- 166 578

Kapitaliseeritud intressid

—

—

11 915

11 915

Vahetuskursierinevused

42 138

52 696

3 463

98 297

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2014

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2014

542 506

542 506

782 563

782 563

146 643

146 643

1 471 712

1 471 712

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2014

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2014

-7 675

-7 675

-12 734

-12 734

-50 382

-50 382

-70 791

-70 791

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus

—

—

-79 249

-79 249

Väärtuse languse vähenemine

2 586

907

—

3 493

Vahetuskursierinevused

- 662

-1 664

-3 264

-5 590

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2014

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2014

-5 751

-5 751

-13 491

-13 491

- 132 895

- 132 895

- 152 137

- 152 137

Amortiseeritud soetusmaksumus

-2 562

-5 125

28

-7 659

Intressid

7 407

11 930

665

20 002

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2014

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2014

541 600

541 600

775 877

775 877

14 441

14 441

1 331 918

1 331 918

8   Müügivalmis finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2015 | 259 784 | 19 714 | 279 498 |
| Väljamaksed | 63 574 | 3 875 | 67 449 |
| Tagasimaksed/müük | -64 181 | - 610 | -64 791 |
| Mahakandmised | -1 231 | — | -1 231 |
| Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga | 9 385 | — | 9 385 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2015 | 267 331 | 22 979 | 290 310 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2015 | 149 995 | 6 127 | 156 122 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | 3 906 | 3 965 | 7 871 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2015 | 153 901 | 10 092 | 163 993 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015 | -24 534 | -8 001 | -32 535 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus | -1 726 | -1 920 | -3 646 |
| Mahakandmised | 1 231 | — | 1 231 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015 | -25 029 | -9 921 | -34 950 |
| Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2015 | 396 203 | 23 150 | 419 353 |

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2015

Kulud seisuga 1. jaanuar 2015

259 784

259 784

19 714

19 714

279 498

279 498

Väljamaksed

63 574

3 875

67 449

Tagasimaksed/müük

-64 181

- 610

-64 791

Mahakandmised

-1 231

—

-1 231

Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga

9 385

—

9 385

Kulud seisuga 31. detsember 2015

Kulud seisuga 31. detsember 2015

267 331

267 331

22 979

22 979

290 310

290 310

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2015

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2015

149 995

149 995

6 127

6 127

156 122

156 122

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

3 906

3 965

7 871

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2015

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2015

153 901

153 901

10 092

10 092

163 993

163 993

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015

-24 534

-24 534

-8 001

-8 001

-32 535

-32 535

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus

-1 726

-1 920

-3 646

Mahakandmised

1 231

—

1 231

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015

-25 029

-25 029

-9 921

-9 921

-34 950

-34 950

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2015

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2015

396 203

396 203

23 150

23 150

419 353

419 353

| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2014 | 256 161 | 23 620 | 279 781 |
| Väljamaksed | 41 990 | 656 | 42 646 |
| Tagasimaksed/müük | -38 535 | -4 843 | -43 378 |
| Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga | 168 | 281 | 449 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2014 | 259 784 | 19 714 | 279 498 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2014 | 71 931 | 6 260 | 78 191 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | 78 064 | - 133 | 77 931 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2014 | 149 995 | 6 127 | 156 122 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2014 | -22 450 | -3 823 | -26 273 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus | -2 084 | -4 178 | -6 262 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2014 | -24 534 | -8 001 | -32 535 |
| Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2014 | 385 245 | 17 840 | 403 085 |

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2014

Kulud seisuga 1. jaanuar 2014

256 161

256 161

23 620

23 620

279 781

279 781

Väljamaksed

41 990

656

42 646

Tagasimaksed/müük

-38 535

-4 843

-43 378

Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga

168

281

449

Kulud seisuga 31. detsember 2014

Kulud seisuga 31. detsember 2014

259 784

259 784

19 714

19 714

279 498

279 498

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2014

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2014

71 931

71 931

6 260

6 260

78 191

78 191

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

78 064

- 133

77 931

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2014

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2014

149 995

149 995

6 127

6 127

156 122

156 122

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2014

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2014

-22 450

-22 450

-3 823

-3 823

-26 273

-26 273

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus

-2 084

-4 178

-6 262

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2014

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2014

-24 534

-24 534

-8 001

-8 001

-32 535

-32 535

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2014

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2014

385 245

385 245

17 840

17 840

403 085

403 085

9   Nõuded rahastajate vastu (tuhandetes eurodes)

Nõuded rahastajate vastu (tuhandetes eurodes)

Nõuded rahastajate vastu sisaldasid üksnes liikmesriikidelt sissenõutud, kuid veel tasumata osamaksusid.

10   Tähtajani hoitavad finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Tähtajani hoitavad finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Tähtajani hoitavate väärtpaberite portfelli koosneb noteeritud võlakirjadest, mille tähtaja lõpuni on aruande kuupäeval jäänud vähem kui kolm kuud. Järgmine tabel näitab tähtajani hoitavate väärtpaberite portfellis toimunud liikumisi:

| Saldo seisuga 1. jaanuar 2015 | 99 988 |
| --- | --- |
| Soetamine | 1 545 550 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -1 417 005 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | - 12 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2015 | 228 521 |

Saldo seisuga 1. jaanuar 2015

Saldo seisuga 1. jaanuar 2015

99 988

99 988

Soetamine

1 545 550

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-1 417 005

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

- 12

Saldo seisuga 31. detsember 2015

Saldo seisuga 31. detsember 2015

228 521

228 521

| Saldo seisuga 1. jaanuar 2014 | 102 562 |
| --- | --- |
| Soetamine | 1 610 057 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -1 612 619 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | - 12 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2014 | 99 988 |

Saldo seisuga 1. jaanuar 2014

Saldo seisuga 1. jaanuar 2014

102 562

102 562

Soetamine

1 610 057

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-1 612 619

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

- 12

Saldo seisuga 31. detsember 2014

Saldo seisuga 31. detsember 2014

99 988

99 988

11   Muud varad (tuhandetes eurodes)

Muud varad (tuhandetes eurodes)

Põhilised muud varad olid järgmised:

| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| Nõuded EIP vastu | 1 | 5 447 |
| Finantstagatised | 26 | 75 |
| Muud varad kokku | 27 | 5 522 |

31.12.2015

31.12.2014

Nõuded EIP vastu

1

5 447

Finantstagatised

26

75

Muud varad kokku

Muud varad kokku

27

27

5 522

5 522

12   Edasilükkunud tulud (tuhandetes eurodes)

Edasilükkunud tulud (tuhandetes eurodes)

Edasilükkunud tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| Ettemakstud intressitoetused | 28 683 | 30 750 |
| Laenude ja nõuetega seotud ettemakstud vahendustasud | 642 | 560 |
| Edasilükkunud tulud kokku | 29 325 | 31 310 |

31.12.2015

31.12.2014

Ettemakstud intressitoetused

28 683

30 750

Laenude ja nõuetega seotud ettemakstud vahendustasud

642

560

Edasilükkunud tulud kokku

Edasilükkunud tulud kokku

29 325

29 325

31 310

31 310

13   Võlad kolmandatele isikutele (tuhandetes eurodes)

Võlad kolmandatele isikutele (tuhandetes eurodes)

Põhilised võlad kolmandatele isikutele olid järgmised:

| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto) | 43 045 | 38 348 |
| Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad | 15 | 44 |
| Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi | 58 142 | 30 432 |
| Võlad kolmandatele isikutele kokku | 101 202 | 68 824 |

31.12.2015

31.12.2014

EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto)

43 045

38 348

Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad

15

44

Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi

58 142

30 432

Võlad kolmandatele isikutele kokku

Võlad kolmandatele isikutele kokku

101 202

101 202

68 824

68 824

14   Muud kohustused (tuhandetes eurodes)

Muud kohustused (tuhandetes eurodes)

Muud kohustused koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed | 1 826 | 1 973 |
| Edasilükkunud tulu intressitoetustest | 512 | 542 |
| Finantstagatised | 26 | 76 |
| Muud kohustused kokku | 2 364 | 2 591 |

31.12.2015

31.12.2014

Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed

1 826

1 973

Edasilükkunud tulu intressitoetustest

512

542

Finantstagatised

26

76

Muud kohustused kokku

Muud kohustused kokku

2 364

2 364

2 591

2 591

15   Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

| Liikmesriigid | Osamaks rahastusse | Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks | Kokku osamaksud | Sissenõutud, kuid veel tasumata (********) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | 56 921 | 6 218 | 63 139 | — |
| Belgia | 84 164 | 9 163 | 93 327 | — |
| Bulgaaria | 140 | 140 | 280 | — |
| Küpros | 90 | 90 | 180 | — |
| Tšehhi Vabariik | 510 | 510 | 1 020 | — |
| Taani | 46 020 | 5 075 | 51 095 | — |
| Eesti | 50 | 50 | 100 | — |
| Soome | 31 914 | 3 597 | 35 511 | — |
| Prantsusmaa | 519 401 | 54 467 | 573 868 | — |
| Saksamaa | 501 015 | 54 066 | 555 081 | — |
| Kreeka | 27 183 | 3 266 | 30 449 | — |
| Ungari | 550 | 550 | 1 100 | — |
| Iirimaa | 13 663 | 1 801 | 15 464 | — |
| Itaalia | 270 808 | 30 879 | 301 687 | — |
| Läti | 70 | 70 | 140 | — |
| Leedu | 120 | 120 | 240 | — |
| Luksemburg | 6 235 | 687 | 6 922 | — |
| Malta | 30 | 30 | 60 | — |
| Madalmaad | 112 225 | 12 350 | 124 575 | — |
| Poola | 1 300 | 1 300 | 2 600 | — |
| Portugal | 21 103 | 2 544 | 23 647 | — |
| Rumeenia | 370 | 370 | 740 | — |
| Slovakkia | 210 | 210 | 420 | — |
| Sloveenia | 180 | 180 | 360 | — |
| Hispaania | 127 979 | 16 241 | 144 220 | — |
| Rootsi | 58 896 | 6 663 | 65 559 | — |
| Ühendkuningriik | 275 853 | 33 054 | 308 907 | — |
| Kokku seisuga 31. detsember 2015 | 2 157 000 | 243 691 | 2 400 691 | — |
| Kokku seisuga 31. detsember 2014 | 2 057 000 | 143 691 | 2 200 691 | 42 590 |

Liikmesriigid

Osamaks rahastusse

Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks

Kokku osamaksud

Sissenõutud, kuid veel tasumata (********)

********

Austria

56 921

6 218

63 139

—

Belgia

84 164

9 163

93 327

—

Bulgaaria

140

140

280

—

Küpros

90

90

180

—

Tšehhi Vabariik

510

510

1 020

—

Taani

46 020

5 075

51 095

—

Eesti

50

50

100

—

Soome

31 914

3 597

35 511

—

Prantsusmaa

519 401

54 467

573 868

—

Saksamaa

501 015

54 066

555 081

—

Kreeka

27 183

3 266

30 449

—

Ungari

550

550

1 100

—

Iirimaa

13 663

1 801

15 464

—

Itaalia

270 808

30 879

301 687

—

Läti

70

70

140

—

Leedu

120

120

240

—

Luksemburg

6 235

687

6 922

—

Malta

30

30

60

—

Madalmaad

112 225

12 350

124 575

—

Poola

1 300

1 300

2 600

—

Portugal

21 103

2 544

23 647

—

Rumeenia

370

370

740

—

Slovakkia

210

210

420

—

Sloveenia

180

180

360

—

Hispaania

127 979

16 241

144 220

—

Rootsi

58 896

6 663

65 559

—

Ühendkuningriik

275 853

33 054

308 907

—

Kokku seisuga 31. detsember 2015

Kokku seisuga 31. detsember 2015

2 157 000

2 157 000

243 691

243 691

2 400 691

2 400 691

—

—

Kokku seisuga 31. detsember 2014

Kokku seisuga 31. detsember 2014

2 057 000

2 057 000

143 691

143 691

2 200 691

2 200 691

42 590

42 590

16   Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused (tuhandetes eurodes)

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused (tuhandetes eurodes)

| | 31.12.2015 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- |
| Siduvad kohustused | | |
| Väljamaksmata laenud | 1 189 564 | 1 161 859 |
| Väljamaksmata müügivalmis finantsvaradega seotud kulukohustused | 298 355 | 200 637 |
| Väljastatud tagatised | 798 | 2 298 |
| Intressitoetused ja tehniline abi | 352 036 | 285 239 |
| Tingimuslikud kohustused | | |
| Allakirjutatud väljastamata tagatised | 10 000 | 25 000 |
| Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku | 1 850 753 | 1 675 033 |

31.12.2015

31.12.2014

Siduvad kohustused

Siduvad kohustused

Väljamaksmata laenud

1 189 564

1 161 859

Väljamaksmata müügivalmis finantsvaradega seotud kulukohustused

298 355

200 637

Väljastatud tagatised

798

2 298

Intressitoetused ja tehniline abi

352 036

285 239

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Allakirjutatud väljastamata tagatised

10 000

25 000

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku

1 850 753

1 850 753

1 675 033

1 675 033

17   Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud (tuhandetes eurodes)

Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud (tuhandetes eurodes)

Intressid ja samalaadsed tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2015 | Alates 1.1.2014 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2015 | kuni 31.12.2014 |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | 543 |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | 4 | 276 |
| Laenud ja nõuded | 86 305 | 72 135 |
| Intressitoetused | 4 076 | 4 286 |
| Intressid ja samalaadsed tulud kokku | 90 385 | 77 240 |

Alates 1.1.2015

Alates 1.1.2014

kuni 31.12.2015

kuni 31.12.2014

Raha ja raha ekvivalendid

—

543

Tähtajani hoitavad finantsvarad

4

276

Laenud ja nõuded

86 305

72 135

Intressitoetused

4 076

4 286

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

90 385

90 385

77 240

77 240

Intressid ja samalaadsed kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2015 | Alates 1.1.2014 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2015 | kuni 31.12.2014 |
| Tuletisinstrumendid | -1 525 | -1 522 |
| Raha ja raha ekvivalendid | - 31 | — |
| Intressid ja samalaadsed kulud kokku | -1 556 | -1 522 |

Alates 1.1.2015

Alates 1.1.2014

kuni 31.12.2015

kuni 31.12.2014

Tuletisinstrumendid

-1 525

-1 522

Raha ja raha ekvivalendid

- 31

—

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

-1 556

-1 556

-1 522

-1 522

18   Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest (tuhandetes eurodes)

Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest (tuhandetes eurodes)

Teenus- ja vahendustasudest laekuv tulu koosneb põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2015 | Alates 1.1.2014 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2015 | kuni 31.12.2014 |
| Laenude ja nõuetega seotud teenus- ja vahendustasud | 890 | 316 |
| Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud | 42 | 78 |
| Muu | — | 769 |
| Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku | 932 | 1 163 |

Alates 1.1.2015

Alates 1.1.2014

kuni 31.12.2015

kuni 31.12.2014

Laenude ja nõuetega seotud teenus- ja vahendustasud

890

316

Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud

42

78

Muu

—

769

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

932

932

1 163

1 163

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2015 | Alates 1.1.2014 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2015 | kuni 31.12.2014 |
| Müügivalmis finantsvaradega seoses kolmandatele isikutele makstud vahendustasud | - 63 | - 37 |
| Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku | - 63 | - 37 |

Alates 1.1.2015

Alates 1.1.2014

kuni 31.12.2015

kuni 31.12.2014

Müügivalmis finantsvaradega seoses kolmandatele isikutele makstud vahendustasud

- 63

- 37

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

- 63

- 63

- 37

- 37

19   Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum koosneb põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2015 | Alates 1.1.2014 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2015 | kuni 31.12.2014 |
| Puhastulu müügivalmis finantsvaradelt | 834 | 3 179 |
| Dividenditulu | 33 044 | 4 930 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum | 33 878 | 8 109 |

Alates 1.1.2015

Alates 1.1.2014

kuni 31.12.2015

kuni 31.12.2014

Puhastulu müügivalmis finantsvaradelt

834

3 179

Dividenditulu

33 044

4 930

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

33 878

33 878

8 109

8 109

20   Üldhalduskulud (tuhandetes eurodes)

Üldhalduskulud (tuhandetes eurodes)

Üldhalduskulud on kulud, mida EIP rahastu haldamise käigus tegelikult kannab ja millest on arvatud maha tulud, mida EIP saab otse rahastu klientidelt võetavatest standardsetest hindamistasudest.

| | Alates 1.1.2015 | Alates 1.1.2014 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2015 | kuni 31.12.2014 |
| EIP kantud tegelikud kulud | -45 506 | -40 912 |
| Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest | 2 461 | 2 784 |
| Üldhalduskulud kokku | -43 045 | -38 128 |

Alates 1.1.2015

Alates 1.1.2014

kuni 31.12.2015

kuni 31.12.2014

EIP kantud tegelikud kulud

-45 506

-40 912

Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest

2 461

2 784

Üldhalduskulud kokku

Üldhalduskulud kokku

-43 045

-43 045

-38 128

-38 128

Pärast läbivaadatud Cotonou partnerluslepingu jõustumist 1. juulil 2008 ei kata liikmesriigid enam üldisi halduskulusid.

21   Muude varade väärtuse langus (tuhandetes eurodes)

Muude varade väärtuse langus (tuhandetes eurodes)

2012. aastal sooritati rahastust 638 euro väärtuses selliseid tehnilise abi makseid, mis vastaspoole pettuse tõttu ei jõudnud lõpliku abisaajani. Juriidilise sekkumise teel õnnestus rahastul tagasi saada 301 eurot; tasumata 337 eurot kajastati rahastu koondkasumis väärtuse vähendamisena.

2014. aastal lisati tasumata summa 337 eurot rahastu intressitoetuste ja tehnilise abi assigneeringutele ning see kajastati rahastu kasumi- ja muu koondkasumi aruandes muu tuluna.

22   Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksus on üksus, mille kontrollija määratlemisel ei ole peamiseks teguriks hääleõigus või muud sarnased õigused. IFRS 12-s on märgitud, et struktureeritud (majandus)üksusel on mõned või kõik alljärgnevatest tunnustest:

| — | piiratud tegevus; |
| --- | --- |

—

piiratud tegevus;

| — | kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu; |
| --- | --- |

—

kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu;

| — | ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta; |
| --- | --- |

—

ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta;

| — | rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad). |
| --- | --- |

—

rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad).

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksused on kõik struktureeritud (majandus)üksused, mida ei kontrolli rahastu. Siia kuulub ka osalus konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes.

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

IFRS 12 kohaselt on osalus lepingupõhine ja lepinguväline seotus, mille tõttu aruandvat (majandus)üksust mõjutab tema finantstulemusega seotud kasumi muutlikkus. Sellise osaluse näited on omakapitaliosalus ja muud laadi seotus, näiteks rahastamine, likviidsustoetus, krediidikvaliteedi parandamine, teise (majandus)üksuse ees kohustuste võtmine ja talle tagatiste andmine. IFRS 12 kohaselt ei tähenda tavaline kliendi-tarnija suhe seda, et aruandvale (majandus)üksusele peab tingimata kuuluma osalus teises (majandus)üksuses.

Järgmises tabelis on loetletud need struktureeritud (majandus)üksuste liigid, milles rahastamisvahendil on osalus, kuid mis ei ole tema poolt konsolideeritud.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Laad ja eesmärk | Rahastu osalus |
| --- | --- | --- |
| Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele | Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbelistele vahendite kaudu. | Väljamakse netosumma;
  intressitulu |
| Riskikapitalitehingud | Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises. | Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;
  dividendituluna saadud dividendid |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Laad ja eesmärk

Rahastu osalus

Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele

Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbelistele vahendite kaudu.

Väljamakse netosumma;

intressitulu

Riskikapitalitehingud

Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises.

Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;

dividendituluna saadud dividendid

Järgmises tabelis on esitatud selliste konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksuste bilansiline väärtus, milles rahastul on aruandekuupäeva seisuga osalus, ning nimetatud üksustest lähtuv rahastu maksimaalne kahjumirisk. Maksimaalse kahjumiriski moodustavad bilansiline väärtus ja sellega seotud väljamaksmata kulukohustused.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Osa | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2015 | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2014 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2015 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektide finantseerimise tehingud | Laenud ja nõuded | — | 7 225 | — | 7 225 |
| Riskikapitalifondid | Müügivalmis finantsvarad | 396 203 | 385 245 | 645 833 | 555 629 |
| Kokku | | 396 203 | 392 470 | 645 833 | 562 854 |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Osa

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2015

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2014

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2015

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2014

Projektide finantseerimise tehingud

Laenud ja nõuded

—

7 225

—

7 225

Riskikapitalifondid

Müügivalmis finantsvarad

396 203

385 245

645 833

555 629

Kokku

Kokku

396 203

396 203

392 470

392 470

645 833

645 833

562 854

562 854

23   Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

2013. aasta juunis kiitis AKV-ELi ministrite ühisnõukogu heaks üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi uue finantsprotokolli aastateks 2014–2020.

Lepiti kokku eraldada investeerimisrahastule 500 miljoni eurone rahaline kate, nn tulemusliku rahastamise vahend (IFE), mis võimaldab rahastul toetada projekte, mille mõju arengule on eriti tugev, kuid ka kaasnevad riskid on tavapärasest suuremad. Kõnealuse vahendiga avardatakse investeerimisrahastu võimalusi anda laenu erasektorile, milleks tehakse sellest investeeringuid järgmistesse rahastamisvahenditesse:

Sotsiaalmõju omakapitalifondid – fondid, mida populariseerivad uute ja üha laienevate erakapitali investeerimisfondide fondijuhid, kes seavad fondi investeerimisstrateegia eesmärgiks sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide leevendamise, pidades samas silmas fondi enda ja selle investeerimisobjektiks olevate äriühingute jätkusuutlikkust.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Laenud finantsvahendajatele (näiteks mikrokrediidiasutustele, kohalikele pankadele ja krediidiühistutele) neis AKV riikides, kus EIP ei saa krediidiriski suuniste tõttu eriti kohalikus vääringus rahastamist pakkuda, näiteks kuna riigi riskitase on kõrge, valuuta volatiilne või hinnakujunduse võrdlusalus puudub. Selliste laenude peamine eesmärk on rahastada projekte, millel on suur mõju arengule, eelkõige pakkudes toetust mikro- ja väikeettevõtetele ning põllumajandusele, mis muidu ei ole investeerimisrahastu seisukohalt rahastamiskõlblikud.

Laenud finantsvahendajatele

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid, mis kujutavad endast tagatist esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa) suhtes, millega edendatakse EIP ja kohalikele finantsvahendajate (põhiliselt kommertspankade) vahelisi riskijagamistoiminguid, millest saavad kasu muude skeemidega hõlmamata VKEd ja väikesed projektid, mis vastavad mõjupõhistele rahastamiskriteeriumitele ja millel turulünga tõttu puuduvad muud rahastamisvõimalused. Esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa on kõrgema nõudeõiguse järguga tagatisele antud edasigarantii, mida rahastavad EIP (investeerimisrahastu raames) ja muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid ja arengu rahastajad. Selline garantii võimaldab saavutada märkimisväärse finantsvõimenduse.

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid

Otserahastamine, mida pakutakse võla- ja omakapitaliinstrumentide kaudu usaldusväärsete ja kogenud arendajate projektidele, mis võivad märkimisväärselt edendada arengut, kuid mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju ja jääda ilma oma investeeringust (s.t esineb aktsiariski laadne risk, mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju). Selle vahendi kasutamisel lähtub EIP rangetest projektide valiku ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitest, olenemata sellest, kui suur on projektide mõju arengule, kuna need projektid ei vasta piisaval määral rahastamiskriteeriumitele (sest ei ole tõenäoline teenida investeering tagasi või katta kahjum intressimääralt või omakapitalilt saadava tuluga).

Otserahastamine

Tulemusliku rahastamise vahendi abil saab ka tegevust mitmekesistada, hõlmates uusi valdkondi nagu tervishoid ja haridus, põllumajandus ja toiduga kindlustatus, ning töötada välja uusi ja uuenduslikke riskijagamisvahendeid.

Raamatupidamise ja finantsvaatenurgast kuulub tulemusliku rahastamise vahend investeerimisrahastu portfelli. Selle aruanne esitatakse investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruande osana, kuid selle tehingute üle peetakse eraldi arvestust.

Järgmises tabelis on esitatud bilansiline väärtus ja kulukohustustega seotud, kuid väljamaksmata summad varaliikide kaupa.

| IFE investeeringu liik | Osa | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2015 | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2014 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2015 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Müügivalmis finantsvarad | 2 257 | — | 16 927 | 8 237 |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja nõuded | — | — | 10 000 | — |
| Riskijagamisvahendid | Väljastatud tagatised | — | — | — | — |
| Otserahastamine – omakapitaliosalus | Müügivalmis finantsvarad | — | — | 40 000 | — |
| Kokku | | 2 257 | — | 66 927 | 8 237 |

IFE investeeringu liik

Osa

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2015

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2014

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2015

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2014

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Müügivalmis finantsvarad

2 257

—

16 927

8 237

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja nõuded

—

—

10 000

—

Riskijagamisvahendid

Väljastatud tagatised

—

—

—

—

Otserahastamine – omakapitaliosalus

Müügivalmis finantsvarad

—

—

40 000

—

Kokku

Kokku

2 257

2 257

—

—

66 927

66 927

8 237

8 237

24   Bilansipäevajärgsed sündmused

Bilansipäevajärgsed sündmused

Pärast bilansipäeva ei ole toimunud ühtegi olulist sündmust, mis tuleks avalikustada või mis nõuaks 31. detsembri 2015. aasta raamatupidamisaruande korrigeerimist.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

1

(2)  Esmalt esitati üleminekurahastu loomise ettepanek ühes üheteistkümnenda EAFi rakendamist käsitleva määruse (COM(2013) 445) artiklis, kuid komisjon tegi ettepaneku luua üleminekurahastu eraldi nõukogu otsusega (ettepanek: Nõukogu otsus, milles käsitletakse EAFi juhtimise üleminekumeetmeid alates 1. jaanuarist 2014 kuni 11. Euroopa Arengufondi jõustumiseni (COM(2013) 663)).

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 215/2008, 18. veebruar 2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust. ELT L 78, 19.2.2008, lk 1.

3

(4)  Nõukogu määrus (EL) nr 567/2014, 26. mai 2014, millega muudetakse 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses 10. ja 11. Euroopa Arengufondi vahelise üleminekuperioodi kohaldamisega kuni 11. Euroopa Arengufondi sisekokkuleppe jõustumiseni. ELT L 157, 27.5.2014, lk 52.

4

(5)  Nõukogu määrus (EL) 2015/323, 2. märts 2015, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust. ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

5

(6)  Nõukogu määrus (EL) 2015/322, 2. märts 2015, 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta. ELT L 58, 3.3.2015, lk 1–16.

6

(7)  Nõukogu määrus (EL) nr 567/2014, 26. mai 2014, millega muudetakse 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses 10. ja 11. Euroopa Arengufondi vahelise üleminekuperioodi kohaldamisega kuni 11. Euroopa Arengufondi sisekokkuleppe jõustumiseni. ELT L 157, 27.5.2014, artikkel 43.

7

(1)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

1

Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

(8)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

8

(*)  Lühiajalised nõuded, välja arvatud nõuded, mis on seotud tavapäraste osamaksudega.

*

Lühiajalised nõuded, välja arvatud nõuded, mis on seotud tavapäraste osamaksudega.

(**)  Lühiajalised kohustused, välja arvatud kohustused, mis on seotud tavapäraste osamaksudega.

**

Lühiajalised kohustused, välja arvatud kohustused, mis on seotud tavapäraste osamaksudega.

(9)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 59 kajastatakse hoiukontosid üheteistkümnenda EAFi bilansis.

9

(10)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 59 kajastatakse hoiukontosid üheteistkümnenda EAFi bilansis. Erinevate pangakontode laadi on kirjeldatud 5. peatükis „Finantsriskide juhtimine“.

10

(***)  See saldo kujutab endast Kongo Demokraatliku Vabariigi jaoks kättesaadavaid summasid vastavalt nõukogu otsusele 2003/583/EÜ.

***

(11)  ELT L 156, 29.5.1998, lk 3–106.

11

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2013. aasta otsus 2013/759/EL.

2

(12)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

12

(3)  Netokulud on usaldusfondi kulud, vajadusel ka hinnangulised summad, ilma usaldusfondi tulusid arvesse võtmata.

3

(13)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

13

(4)  Kõik vähenemised vastavad vahendite vabastamisele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

4

(5)  Kõik vähenemised vastavad vahendite vabastamisele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

5

(6)  Nõukogu otsuse 2010/406/EL tulemusena eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 150 miljonit eurot (147 miljonit eritoetuseks Sudaanile ja 3 miljonit eurot rakenduskuludeks).

6

(7)  Nõukogu otsuse 2011/315/EL tulemusena eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 200 miljonit eurot (194 miljonit eritoetuseks Lõuna-Sudaanile ja 6 miljonit eurot rakenduskuludeks).

7

(8)  Mittekasutatavasse reservi on paigutatud ümber 377 miljoni euro ulatuses üheksanda EAFi ja varasemate EAFide projektide vabastatud assigneeringuid, millest tuleb lahutada 200 miljoni euro suurune ümberpaigutus Lõuna-Sudaanile (üheksanda EAFi raames). AKV riikide mittekasutatava reservi suurus on 807 miljonit eurot, millest on ära kasutatud 350 miljonit eurot (üheksanda EAFi raames on 150 miljonit eurot paigutatud ümber Sudaanile ja 200 miljonit eurot Lõuna-Sudaanile).

8

(9)  Ümberpaigutused kümnenda EAFi reservi/reservist.

9

(10)  Kaasrahastamise puhul on tabelis esitatud ainult kulukohustuste assigneeringud.

10

(11)  % assigneeringutest

11

(****)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

****

(*****)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

*****

(******)  sealhulgas agendilepingud

******

(*******)  sealhulgas agendilepingud

*******

(********)  10. novembril 2014 määras nõukogu kindlaks, kui suure rahalise osamaksu iga liikmesriik peab tasuma 21. jaanuariks 2015. 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli sisse maksmata 42 590 eurot.

********

---

| 14.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/131 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/131

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 8., 9.,10. JA 11. EAFI KOHTA – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(2016/C 379/02)

| I. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta) auditeeris kontrollikoda:






  a) | 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja Euroopa Arengufondide nõuete tabelit ning rahalise rakendamise aruannet ja mille komisjon kiitis heaks 15. juulil 2016; |
| --- | --- | --- |

I.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta) auditeeris kontrollikoda:

a)

8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja Euroopa Arengufondide nõuete tabelit ning rahalise rakendamise aruannet ja mille komisjon kiitis heaks 15. juulil 2016;

| b) | EAFide õigusraamistikuga reguleeritava aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (1). |
| --- | --- |

b)

EAFide õigusraamistikuga reguleeritava aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (1).

Juhtkonna kohustused

| II. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja kohaldatavatele finantsmäärustele (2) vastutab juhtkond EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele (3) ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Komisjoni kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

II.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja kohaldatavatele finantsmäärustele (2) vastutab juhtkond EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele (3) ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Komisjoni kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

| Audiitori kohustused










  III. | Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulist väärkajastamist ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Audiitori kohustused

III.

Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulist väärkajastamist ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile. |
| --- | --- |

IV.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile.

| V. | Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane arvamuste esitamiseks.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  VI. | Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFi finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

VI.

Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFi finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  VII. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

VII.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

| Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  VIII. | Kontrollikoja hinnangul on 8., 9., 10. ja 11. EAFi kulutehingute kõige tõenäolisem veamäär 3,8 %. |
| --- | --- |

Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

VIII.

Kontrollikoja hinnangul on 8., 9., 10. ja 11. EAFi kulutehingute kõige tõenäolisem veamäär 3,8 %.

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IX. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

IX.

Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

14. juuli 2016

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Vastavalt 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklitele 43, 48–50 ja 58 ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFi vahendite sellele osale, mida haldab ja mille eest vastutab EIP.

1

(2)  11. EAFi suhtes kohaldatav finantsmäärus.

2

(3)  EAFide peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade koostamisel lähtuti rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või vaikimisi rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS), mis on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu poolt.

3

---