# Službeni list C 346/21.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 346 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.21 rujna 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 346

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.21 rujna 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 27. do 30. travnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 206, 9.6.2016.

  Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2013., usvojeni 29. travnja 2015., objavljeni su u
  SL L 255,
  30.9.2015 .USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 27. do 30. travnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 206, 9.6.2016.

  Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2013., usvojeni 29. travnja 2015., objavljeni su u
  SL L 255,
  30.9.2015 .USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 206, 9.6.2016.

Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2013., usvojeni 29. travnja 2015., objavljeni su u

SL L 255,

30.9.2015

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 28. travnja 2015. |
| 2016/C 346/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o praćenju provedbe Bolonjskog procesa (2015/2039(INI)) | 2 |
| 2016/C 346/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o europskom filmu u digitalnom dobu (2014/2148(INI)) | 10 |
| 2016/C 346/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o Novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama (2014/2223(INI)) | 17 |
| | Srijeda, 29. travnja 2015. |
| 2016/C 346/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 27 |
| 2016/C 346/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o strategiji o alkoholu (2015/2543(RSP)) | 32 |
| 2016/C 346/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od od 29. travnja 2015. o drugoj obljetnici urušavanja zgrade Rana Plaza i napretku Pakta o održivosti za Bangladeš (2015/2589(RSP)) | 39 |
| 2016/C 346/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (2015/2660(RSP)) | 47 |
| | Četvrtak, 30. travnja 2015. |
| 2016/C 346/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o progonu kršćana diljem svijeta u vezi s ubojstvom studenata u Keniji koje je počinila teroristička skupina al-Shabaab (2015/2661(RSP)) | 51 |
| 2016/C 346/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh (2015/2649(RSP)) | 55 |
| 2016/C 346/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju na Maldivima (2015/2662(RSP)) | 60 |
| 2016/C 346/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o izvješću o napretku Albanije za 2014. (2014/2951(RSP)) | 63 |
| 2016/C 346/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o izvješću o napretku Bosne i Hercegovine za 2014. (2014/2952(RSP)) | 69 |
| 2016/C 346/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o Europskoj investicijskoj banci – godišnje izvješće za 2013. (2014/2156(INI)) | 77 |
| 2016/C 346/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu: hranjenje planeta – energija za život (2015/2574(RSP)) | 88 |
| 2016/C 346/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju u Nigeriji (2015/2520(RSP)) | 95 |
| 2016/C 346/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o slučaju Nadije Savčenko (2015/2663(RSP)) | 101 |
| 2016/C 346/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju u izbjegličkom kampu Jarmuk u Siriji (2015/2664(RSP)) | 103 |
| 2016/C 346/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o zatvaranju radnika i aktivista za ljudska prava u Alžiru (2015/2665(RSP)) | 106 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 28. travnja 2015.

2016/C 346/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o praćenju provedbe Bolonjskog procesa (2015/2039(INI))

2

2016/C 346/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o europskom filmu u digitalnom dobu (2014/2148(INI))

10

2016/C 346/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o Novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama (2014/2223(INI))

17

Srijeda, 29. travnja 2015.

2016/C 346/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

27

2016/C 346/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o strategiji o alkoholu (2015/2543(RSP))

32

2016/C 346/06

Rezolucija Europskog parlamenta od od 29. travnja 2015. o drugoj obljetnici urušavanja zgrade Rana Plaza i napretku Pakta o održivosti za Bangladeš (2015/2589(RSP))

39

2016/C 346/07

Rezolucija Europskog parlamenta od od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (2015/2660(RSP))

47

Četvrtak, 30. travnja 2015.

2016/C 346/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o progonu kršćana diljem svijeta u vezi s ubojstvom studenata u Keniji koje je počinila teroristička skupina al-Shabaab (2015/2661(RSP))

51

2016/C 346/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh (2015/2649(RSP))

55

2016/C 346/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju na Maldivima (2015/2662(RSP))

60

2016/C 346/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o izvješću o napretku Albanije za 2014. (2014/2951(RSP))

63

2016/C 346/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o izvješću o napretku Bosne i Hercegovine za 2014. (2014/2952(RSP))

69

2016/C 346/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o Europskoj investicijskoj banci – godišnje izvješće za 2013. (2014/2156(INI))

77

2016/C 346/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu: hranjenje planeta – energija za život (2015/2574(RSP))

88

2016/C 346/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju u Nigeriji (2015/2520(RSP))

95

2016/C 346/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o slučaju Nadije Savčenko (2015/2663(RSP))

101

2016/C 346/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju u izbjegličkom kampu Jarmuk u Siriji (2015/2664(RSP))

103

2016/C 346/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o zatvaranju radnika i aktivista za ljudska prava u Alžiru (2015/2665(RSP))

106

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 28. travnja 2015. |
| 2016/C 346/19 | Odluka Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o pregledu izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika (tumačenje stavka 1. točke (a) Priloga XVI. Poslovniku) (2015/2047(REG)) | 110 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 28. travnja 2015.

2016/C 346/19

Odluka Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o pregledu izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika (tumačenje stavka 1. točke (a) Priloga XVI. Poslovniku) (2015/2047(REG))

110

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 28. travnja 2015. |
| 2016/C 346/20 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE)) | 111 |
| 2016/C 346/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., dio III. – Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD)) | 112 |
| 2016/C 346/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava ePoziva ugrađenog u vozila koji se temelji na službi 112 i izmjeni Direktive 2007/46/EZ (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD)) | 114 |
| 2016/C 346/23 | P8_TA(2015)0100Direktiva o kakvoći goriva i direktiva o energiji iz obnovljivih izvora ***IIZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 28. travnja 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora | 115 |
| 2016/C 346/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 94/62/EZ u pogledu smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD)) | 116 |
| 2016/C 346/25 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju i provjeravanju emisija ugljičnog dioksida iz pomorskog prometa i izvješćivanju o njima te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD)) | 118 |
| 2016/C 346/26 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD)) | 119 |
| 2016/C 346/27 | Amandmani koji je Europski parlament usvojio 28. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) | 120 |
| 2016/C 346/28 | P8_TA(2015)0105Obveza iskrcavanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 28. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 te uredaba (EU) br. 1379/2013 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obveze iskrcavanja i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1434/98 | 142 |
| 2016/C 346/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE)) | 143 |
| | Srijeda, 29. travnja 2015. |
| 2016/C 346/30 | P8_TA(2015)0110Pretfinanciranje za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu u pogledu povećanja iznosa početnog pretfinanciranja za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog predfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu iz Inicijative za zapošljavanje mladih | 144 |
| 2016/C 346/31 | P8_TA(2015)0111Stavljanje izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015./... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja | 145 |
| 2016/C 346/32 | P8_TA(2015)0112Zaštitne mjere predviđene Sporazumom s Norveškom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim Sporazumom između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (kodifikacija) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim Sporazumom između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (kodificirani tekst) | 146 |
| 2016/C 346/33 | P8_TA(2015)0113Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Albanijom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane (kodifikacija) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane (kodificirani tekst) | 147 |
| 2016/C 346/34 | P8_TA(2015)0114Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima s Bosnom i Hercegovinom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, i za primjenu Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane (kodificirani tekst)() (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, i za primjenu Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane (kodificirani tekst) | 148 |
| 2016/C 346/35 | P8_TA(2015)0115Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane (kodificirani tekst) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane (kodificirani tekst) | 149 |
| 2016/C 346/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (kodificirani tekst) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE)) | 150 |
| 2016/C 346/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE)) | 151 |
| 2016/C 346/38 | Amandmani koji je Europski parlament usvojio 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) | 152 |
| 2016/C 346/39 | P8_TA(2015)0171Uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni posebnim uvoznim pravilima Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (preinaka) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (preinaka) | 186 |
| 2016/C 346/40 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2016. (2015/2012(BUD)) | 188 |
| | Četvrtak, 30. travnja 2015. |
| 2016/C 346/41 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 30. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani i obustavi njegove primjene u pogledu Bosne i Hercegovine (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) | 194 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 28. travnja 2015.

2016/C 346/20

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

111

2016/C 346/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., dio III. – Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

112

2016/C 346/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava ePoziva ugrađenog u vozila koji se temelji na službi 112 i izmjeni Direktive 2007/46/EZ (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

114

2016/C 346/23

P8_TA(2015)0100Direktiva o kakvoći goriva i direktiva o energiji iz obnovljivih izvora ***IIZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 28. travnja 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora

115

2016/C 346/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 94/62/EZ u pogledu smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

116

2016/C 346/25

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju i provjeravanju emisija ugljičnog dioksida iz pomorskog prometa i izvješćivanju o njima te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

118

2016/C 346/26

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

119

2016/C 346/27

Amandmani koji je Europski parlament usvojio 28. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))

120

2016/C 346/28

P8_TA(2015)0105Obveza iskrcavanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 28. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 te uredaba (EU) br. 1379/2013 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obveze iskrcavanja i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1434/98

142

2016/C 346/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

143

Srijeda, 29. travnja 2015.

2016/C 346/30

P8_TA(2015)0110Pretfinanciranje za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu u pogledu povećanja iznosa početnog pretfinanciranja za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog predfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu iz Inicijative za zapošljavanje mladih

144

2016/C 346/31

P8_TA(2015)0111Stavljanje izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015./... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja

145

2016/C 346/32

P8_TA(2015)0112Zaštitne mjere predviđene Sporazumom s Norveškom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim Sporazumom između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (kodifikacija) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim Sporazumom između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (kodificirani tekst)

146

2016/C 346/33

P8_TA(2015)0113Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Albanijom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane (kodifikacija) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane (kodificirani tekst)

147

2016/C 346/34

P8_TA(2015)0114Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima s Bosnom i Hercegovinom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, i za primjenu Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane (kodificirani tekst)() (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, i za primjenu Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane (kodificirani tekst)

148

2016/C 346/35

P8_TA(2015)0115Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane (kodificirani tekst) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane (kodificirani tekst)

149

2016/C 346/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (kodificirani tekst) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

150

2016/C 346/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

151

2016/C 346/38

Amandmani koji je Europski parlament usvojio 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))

152

2016/C 346/39

P8_TA(2015)0171Uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni posebnim uvoznim pravilima Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (preinaka) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (preinaka)

186

2016/C 346/40

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2016. (2015/2012(BUD))

188

Četvrtak, 30. travnja 2015.

2016/C 346/41

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 30. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani i obustavi njegove primjene u pogledu Bosne i Hercegovine (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

194

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

21.9.2016

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 346/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2015.–2016.

Dnevne sjednice od 27. do 30. travnja 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 206, 9.6.2016.

Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2013., usvojeni 29. travnja 2015., objavljeni su u

  SL L 255,
  30.9.2015
  .

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 28. travnja 2015.

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/2

---

P8_TA(2015)0107

Praćenje provedbe Bolonjskog procesa

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o praćenju provedbe Bolonjskog procesa (2015/2039(INI))

(2016/C 346/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 26., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 26.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezin članak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezin članak 14.,

| — | uzimajući u obzir Sorbonsku zajedničku deklaraciju o harmonizaciji arhitekture Europskog sustava visokog obrazovanja četiriju ministara nadležnih za Francusku, Njemačku, Italiju i Ujedinjenu Kraljevinu koja je potpisana u Parizu 25. svibnja 1998. (Sorbonska deklaracija) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sorbonsku zajedničku deklaraciju o harmonizaciji arhitekture Europskog sustava visokog obrazovanja četiriju ministara nadležnih za Francusku, Njemačku, Italiju i Ujedinjenu Kraljevinu koja je potpisana u Parizu 25. svibnja 1998. (Sorbonska deklaracija) (1),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju koju su 19. lipnja 1999. u Bolonji potpisali ministri obrazovanja 29 europskih zemalja (Bolonjska deklaracija) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju koju su 19. lipnja 1999. u Bolonji potpisali ministri obrazovanja 29 europskih zemalja (Bolonjska deklaracija) (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Konferencije europskih ministara nadležnih za visoko obrazovanje koja je održana 28. i 29. travnja 2009. u Leuvenu i Louvain-la-Neuveu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Konferencije europskih ministara nadležnih za visoko obrazovanje koja je održana 28. i 29. travnja 2009. u Leuvenu i Louvain-la-Neuveu (3),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Budimpešta – Beč od 12. ožujka 2010. koju su usvojili ministri obrazovanja 47 zemalja, a kojom je i službeno pokrenut Europski prostor visokog obrazovanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Budimpešta – Beč od 12. ožujka 2010. koju su usvojili ministri obrazovanja 47 zemalja, a kojom je i službeno pokrenut Europski prostor visokog obrazovanja (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju koju su usvojili Konferencija ministara i Treći forum o Bolonjskim politikama održani u Bukureštu 26. i 27. travnja 2012. (5) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju koju su usvojili Konferencija ministara i Treći forum o Bolonjskim politikama održani u Bukureštu 26. i 27. travnja 2012. (5)

| — | uzimajući u obzir Strategiju mobilnosti 2020. za Europski prostor visokog obrazovanja (EHEA) koju je usvojila Konferencija ministara EHEA u Bukureštu 26. i 27. travnja 2012. (6) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju mobilnosti 2020. za Europski prostor visokog obrazovanja (EHEA) koju je usvojila Konferencija ministara EHEA u Bukureštu 26. i 27. travnja 2012. (6)

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (7) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (7)

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005. da se državama članicama olakša izdavanje jedinstvenih viza za kratkotrajni boravak za istraživače iz trećih zemalja koji putuju unutar Zajednice zbog provođenja znanstvenog istraživanja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005. da se državama članicama olakša izdavanje jedinstvenih viza za kratkotrajni boravak za istraživače iz trećih zemalja koji putuju unutar Zajednice zbog provođenja znanstvenog istraživanja (8),

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o nastavku europske suradnje za jamčenje kvalitete visokog obrazovanja (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o nastavku europske suradnje za jamčenje kvalitete visokog obrazovanja (9),

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (10) (EQF-LLL), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (10) (EQF-LLL),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju na području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju na području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (11),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, od 26. studenoga 2009. o razvoju uloge obrazovanja u potpuno funkcionalnom trokutu znanja (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, od 26. studenoga 2009. o razvoju uloge obrazovanja u potpuno funkcionalnom trokutu znanja (12),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. svibnja 2010. o internacionalizaciji visokog obrazovanja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. svibnja 2010. o internacionalizaciji visokog obrazovanja (13),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. o načinima smanjenja ranog prekidanja školovanja (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. o načinima smanjenja ranog prekidanja školovanja (14),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. naslovljenu „Mladi u pokretu – promocija mobilnosti mladih u svrhu učenja” (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. naslovljenu „Mladi u pokretu – promocija mobilnosti mladih u svrhu učenja” (15),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. svibnja 2006. naslovljenu „Provođenje programa modernizacije sveučilišta: obrazovanje, istraživanje i inovacije” (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. svibnja 2006. naslovljenu „Provođenje programa modernizacije sveučilišta: obrazovanje, istraživanje i inovacije” (COM(2006)0208),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. kolovoza 2010. o digitalnom programu za Europu (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. kolovoza 2010. o digitalnom programu za Europu (COM(2010)0245),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2011. naslovljenu „Podrška rastu i radnim mjestima – program za osuvremenjivanje sustava visokog obrazovanja Europe” (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2011. naslovljenu „Podrška rastu i radnim mjestima – program za osuvremenjivanje sustava visokog obrazovanja Europe” (COM(2011)0567),

| — | uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Visoko obrazovanje u Europi 2009.: razvoj Bolonjskog procesa” (Eurydice, Europska komisija, 2009.) (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Visoko obrazovanje u Europi 2009.: razvoj Bolonjskog procesa” (Eurydice, Europska komisija, 2009.) (16),

| — | uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Naglasak na visokom obrazovanju u Europi 2010.: učinak Bolonjskog procesa” (Eurydice, Europska komisija, 2010.) (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Naglasak na visokom obrazovanju u Europi 2010.: učinak Bolonjskog procesa” (Eurydice, Europska komisija, 2010.) (17),

| — | uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Europski prostor visokog obrazovanja 2012.: izvješće o provedbi Bolonjskog procesa” (Eurydice, Europska komisija, 2012.) (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Europski prostor visokog obrazovanja 2012.: izvješće o provedbi Bolonjskog procesa” (Eurydice, Europska komisija, 2012.) (18),

| — | uzimajući u obzir anketu Eurobarometra od 2007. za prosvjetne radnike o reformi visokog obrazovanja (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir anketu Eurobarometra od 2007. za prosvjetne radnike o reformi visokog obrazovanja (19),

| — | uzimajući u obzir anketu Eurobarometra od 2009. za studente o reformi visokog obrazovanja (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir anketu Eurobarometra od 2009. za studente o reformi visokog obrazovanja (20),

| — | uzimajući u obzir objavu Eurostata od 16. travnja 2009. naslovljenu „Bolonjski proces u visokom školstvu u Europi – ključni pokazatelji socijalne dimenzije i mobilnosti” (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir objavu Eurostata od 16. travnja 2009. naslovljenu „Bolonjski proces u visokom školstvu u Europi – ključni pokazatelji socijalne dimenzije i mobilnosti” (21),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Međunarodne konferencije za financiranje visokog obrazovanja u Erevanu, Armeniji, 8. i 9. rujna 2011. (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Međunarodne konferencije za financiranje visokog obrazovanja u Erevanu, Armeniji, 8. i 9. rujna 2011. (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. rujna 2008. o Bolonjskom procesu i mobilnosti studenata (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. rujna 2008. o Bolonjskom procesu i mobilnosti studenata (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. naslovljenu: „Dijalog sveučilišta i poduzeća: novo partnerstvo za modernizaciju europskih sveučilišta” (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. naslovljenu: „Dijalog sveučilišta i poduzeća: novo partnerstvo za modernizaciju europskih sveučilišta” (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o doprinosu europskih institucija konsolidaciji i napretku Bolonjskog procesa (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o doprinosu europskih institucija konsolidaciji i napretku Bolonjskog procesa (25),

| — | uzimajući u obzir Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) (26),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0121/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0121/2015),

| A. | budući da bi važnost Bolonjskog procesa u trenutnoj gospodarskoj situaciji trebala biti u ostvarivanju najviše moguće razine znanja i inovacija za građane na temelju širokog pristupa obrazovanju i njegovog neprestanog ažuriranja i budući da bi se to trebalo odražavati na reviziju strategije Europa 2020. i provedbu Junckerovog investicijskog plana za Europu; |
| --- | --- |

A.

budući da bi važnost Bolonjskog procesa u trenutnoj gospodarskoj situaciji trebala biti u ostvarivanju najviše moguće razine znanja i inovacija za građane na temelju širokog pristupa obrazovanju i njegovog neprestanog ažuriranja i budući da bi se to trebalo odražavati na reviziju strategije Europa 2020. i provedbu Junckerovog investicijskog plana za Europu;

| B. | budući da analize pokazuju da gotovo svaki treći poslodavac u EU-u teško pronalazi zaposlenike odgovarajućih kvalifikacija; budući da se iz perspektive cilja smanjenja neusklađenosti između postojećih i traženih stručnih vještina (razlika između stručnih vještina pojedinca i potražnje na tržištu rada) Bolonjska reforma zasad nije pokazala uspješnom; budući da je neusklađenost između postojećih i traženih stručnih vještina postala glavni izazov za Europu i da pogađa sva područja društva, od produktivnosti i učinkovitosti poduzeća do trenutne i buduće dobrobiti mladih; |
| --- | --- |

B.

budući da analize pokazuju da gotovo svaki treći poslodavac u EU-u teško pronalazi zaposlenike odgovarajućih kvalifikacija; budući da se iz perspektive cilja smanjenja neusklađenosti između postojećih i traženih stručnih vještina (razlika između stručnih vještina pojedinca i potražnje na tržištu rada) Bolonjska reforma zasad nije pokazala uspješnom; budući da je neusklađenost između postojećih i traženih stručnih vještina postala glavni izazov za Europu i da pogađa sva područja društva, od produktivnosti i učinkovitosti poduzeća do trenutne i buduće dobrobiti mladih;

| C. | budući da se situacija u vezi s problemom nezaposlenosti mladih nije puno poboljšala od početka krize 2008. godine; budući da je na kraju 2014. u EU-u zabilježeno oko 5 milijuna nezaposlenih mladih u dobi ispod 25 godina; |
| --- | --- |

C.

budući da se situacija u vezi s problemom nezaposlenosti mladih nije puno poboljšala od početka krize 2008. godine; budući da je na kraju 2014. u EU-u zabilježeno oko 5 milijuna nezaposlenih mladih u dobi ispod 25 godina;

| D. | budući da bi, prema riječima jednog filozofa, potraga za istinom i ljepotom trebale biti značajka sveučilišta, zajedno s njihovom dužnosti pripreme novih stručnjaka, znanstvenika, inženjera, učitelja, doktora, političara i građana; |
| --- | --- |

D.

budući da bi, prema riječima jednog filozofa, potraga za istinom i ljepotom trebale biti značajka sveučilišta, zajedno s njihovom dužnosti pripreme novih stručnjaka, znanstvenika, inženjera, učitelja, doktora, političara i građana;

| E. | budući da je važno sveučilišta smatrati istinskim glavnim akterima Bolonjskog procesa, a ne ih promatrati samo kroz njihove uloge u koordinaciji, uređenju i resursima regionalnih i nacionalnih institucija; |
| --- | --- |

E.

budući da je važno sveučilišta smatrati istinskim glavnim akterima Bolonjskog procesa, a ne ih promatrati samo kroz njihove uloge u koordinaciji, uređenju i resursima regionalnih i nacionalnih institucija;

| F. | budući da je ova međuvladina inicijativa, provedena u suradnji s akademskim ustanovama, dovela do nastojanja za pružanjem zajedničkog europskog odgovora na ozbiljne probleme u mnogim državama, ali ta nastojanja nisu dovoljna; |
| --- | --- |

F.

budući da je ova međuvladina inicijativa, provedena u suradnji s akademskim ustanovama, dovela do nastojanja za pružanjem zajedničkog europskog odgovora na ozbiljne probleme u mnogim državama, ali ta nastojanja nisu dovoljna;

| G. | budući da je prava svrha Bolonjskog procesa pružiti potporu mobilnosti i internacionalizaciji, kao i osigurati kompatibilnost i usporedivost u standardima i kvaliteti različitih sustava visokog obrazovanja uzimajući u obzir autonomiju sveučilišta i na taj način pridonoseći stvaranju autentičnog demokratskog europskog prostora koje građanima pruža jednake mogućnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je prava svrha Bolonjskog procesa pružiti potporu mobilnosti i internacionalizaciji, kao i osigurati kompatibilnost i usporedivost u standardima i kvaliteti različitih sustava visokog obrazovanja uzimajući u obzir autonomiju sveučilišta i na taj način pridonoseći stvaranju autentičnog demokratskog europskog prostora koje građanima pruža jednake mogućnosti;

| H. | budući da je potrebna procjena napretka postignutog u posljednjih 15 godina koja u obzir uzima i uspješnu međuregionalnu suradnju, ali i stalne probleme te činjenicu da postavljeni ciljevi nisu svugdje postignuti u jednakoj mjeri; |
| --- | --- |

H.

budući da je potrebna procjena napretka postignutog u posljednjih 15 godina koja u obzir uzima i uspješnu međuregionalnu suradnju, ali i stalne probleme te činjenicu da postavljeni ciljevi nisu svugdje postignuti u jednakoj mjeri;

| I. | budući da u većini država Bolonjski proces vodi i pokreće obrazovne reforme, ali se u nekima zbog loše komunikacije i nerazumijevanja njegove prave vizije može doživljavati kao administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

I.

budući da u većini država Bolonjski proces vodi i pokreće obrazovne reforme, ali se u nekima zbog loše komunikacije i nerazumijevanja njegove prave vizije može doživljavati kao administrativno opterećenje;

| J. | budući da je važno prihvatiti paneuropski karakter Bolonjskog procesa, kao i sudjelovanje svih njegovih aktera, uključujući studente, profesore, istraživače i nenastavno osoblje; |
| --- | --- |

J.

budući da je važno prihvatiti paneuropski karakter Bolonjskog procesa, kao i sudjelovanje svih njegovih aktera, uključujući studente, profesore, istraživače i nenastavno osoblje;

| K. | budući da je stalna i rastuća financijska potpora obrazovanju, osposobljavanju, uključujući strukovno osposobljavanje, znanju i istraživanju ključna, posebno u ovom razdoblju gospodarske krize; |
| --- | --- |

K.

budući da je stalna i rastuća financijska potpora obrazovanju, osposobljavanju, uključujući strukovno osposobljavanje, znanju i istraživanju ključna, posebno u ovom razdoblju gospodarske krize;

| L. | budući da u ovom promjenjivom kontekstu postoji potreba za potvrdom političke predanosti na kojoj je utemeljen Bolonjski proces te uključenja europskih institucija, nacionalnih vlada i svih drugih relevantnih dionika u ostvarivanje tog procesa; |
| --- | --- |

L.

budući da u ovom promjenjivom kontekstu postoji potreba za potvrdom političke predanosti na kojoj je utemeljen Bolonjski proces te uključenja europskih institucija, nacionalnih vlada i svih drugih relevantnih dionika u ostvarivanje tog procesa;

Uloga Bolonjskog procesa

| 1. | prima na znanje da su obrazovanje i istraživanje jedan od glavnih stupova našeg društva kada je riječ o promicanju razvoja vještina, rastu i otvaranju radnih mjesta; ističe da je veće ulaganje u obrazovanje ključno za učinkovitu borbu protiv siromaštva, društvenih nejednakosti i nezaposlenosti, posebno nezaposlenosti mladih, te za promicanje društvene uključenosti; |
| --- | --- |

1.

prima na znanje da su obrazovanje i istraživanje jedan od glavnih stupova našeg društva kada je riječ o promicanju razvoja vještina, rastu i otvaranju radnih mjesta; ističe da je veće ulaganje u obrazovanje ključno za učinkovitu borbu protiv siromaštva, društvenih nejednakosti i nezaposlenosti, posebno nezaposlenosti mladih, te za promicanje društvene uključenosti;

| 2. | prima na znanje da bi Bolonjski proces mogao pomoći u borbi protiv neusklađenosti između postojećih i traženih stručnih vještina u EU-u ako bi studentima omogućio da steknu i razviju znanja koja su tražena na tržištu rada i da bi se njime mogao ostvariti važan cilj veće zapošljivosti diplomanata; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje da bi Bolonjski proces mogao pomoći u borbi protiv neusklađenosti između postojećih i traženih stručnih vještina u EU-u ako bi studentima omogućio da steknu i razviju znanja koja su tražena na tržištu rada i da bi se njime mogao ostvariti važan cilj veće zapošljivosti diplomanata;

| 3. | svjestan je uloge koju Bolonjski proces ima u stvaranju Europe znanja; ističe da je širenje znanja, obrazovanja i istraživanja ključan element strategije Europa 2020. te da doprinosi promicanju europskog građanstva; međutim, također ističe potrebu savjetovanja sa zajednicom visokog obrazovanja (nastavnicima, studentima i nenastavnim osobljem) kako bi se razumio otpor reformama povezanima s Bolonjskim procesom kao i potreba osiguranja javnog besplatnog i svima dostupnog obrazovanja koje zadovoljava potrebe društva; |
| --- | --- |

3.

svjestan je uloge koju Bolonjski proces ima u stvaranju Europe znanja; ističe da je širenje znanja, obrazovanja i istraživanja ključan element strategije Europa 2020. te da doprinosi promicanju europskog građanstva; međutim, također ističe potrebu savjetovanja sa zajednicom visokog obrazovanja (nastavnicima, studentima i nenastavnim osobljem) kako bi se razumio otpor reformama povezanima s Bolonjskim procesom kao i potreba osiguranja javnog besplatnog i svima dostupnog obrazovanja koje zadovoljava potrebe društva;

| 4. | napominje da su Bolonjske reforme rezultirale pokretanjem Europskog prostora visokog obrazovanja (EHEA) i da su omogućile značajna postignuća u posljednjih 15 godina tako što su strukturama visokog obrazovanja omogućile bolje usporedivost, mobilnost je povećana, osigurani su sustavi za jamstvo kvalitete i u priznavanju diploma, poboljšana je kvaliteta obrazovnih sustava, kao i atraktivnost visokog obrazovanja u Europi; |
| --- | --- |

4.

napominje da su Bolonjske reforme rezultirale pokretanjem Europskog prostora visokog obrazovanja (EHEA) i da su omogućile značajna postignuća u posljednjih 15 godina tako što su strukturama visokog obrazovanja omogućile bolje usporedivost, mobilnost je povećana, osigurani su sustavi za jamstvo kvalitete i u priznavanju diploma, poboljšana je kvaliteta obrazovnih sustava, kao i atraktivnost visokog obrazovanja u Europi;

| 5. | prima na znanje da je u okviru Bolonjskog procesa u područjima prilagodbe obrazovnih sustava potrebama tržišta rada i poboljšanja sveukupne zapošljivosti i konkurentnosti kao i atraktivnosti visokog obrazovanja u Europi potrebno uložiti još mnogo napora; napominje da bi europske ustanove visokog obrazovanja trebale biti u mogućnosti brzo reagirati na ekonomske, kulturne, znanstvene i tehnološke promjene u modernom društvu kako bi u potpunosti iskoristile svoj potencijal za poticanje rasta, zapošljivosti i socijalne kohezije; |
| --- | --- |

5.

prima na znanje da je u okviru Bolonjskog procesa u područjima prilagodbe obrazovnih sustava potrebama tržišta rada i poboljšanja sveukupne zapošljivosti i konkurentnosti kao i atraktivnosti visokog obrazovanja u Europi potrebno uložiti još mnogo napora; napominje da bi europske ustanove visokog obrazovanja trebale biti u mogućnosti brzo reagirati na ekonomske, kulturne, znanstvene i tehnološke promjene u modernom društvu kako bi u potpunosti iskoristile svoj potencijal za poticanje rasta, zapošljivosti i socijalne kohezije;

| 6. | prima na znanje ciljeve za nadolazeće godine i nacionalne prioritete za aktivnosti poduzete do 2015. godine, kako je navedeno na Konferenciji ministara EHEA-e u Bukureštu, kao i preporuke za strategiju mobilnosti EHEA-e za 2020., zalažući se za stvaranje novih opservatorija, novih pristupa različitim europskim sveučilišnim zajednicama i novih sustava za integraciju članova tih sveučilišnih zajednica u proces reforme ovog plana; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje ciljeve za nadolazeće godine i nacionalne prioritete za aktivnosti poduzete do 2015. godine, kako je navedeno na Konferenciji ministara EHEA-e u Bukureštu, kao i preporuke za strategiju mobilnosti EHEA-e za 2020., zalažući se za stvaranje novih opservatorija, novih pristupa različitim europskim sveučilišnim zajednicama i novih sustava za integraciju članova tih sveučilišnih zajednica u proces reforme ovog plana;

Prioriteti i izazovi

| 7. | poziva države EHEA-e da provedu zajednički dogovorene reforme kako bi se ciljevi Bolonjskog procesa što prije ostvarili, a vjerodostojnost EHEA-a osnažila; potiče pružanje potpore državama koje su se u provođenju tih reformi susrele s poteškoćama; u tom pogledu podupire stvaranje opsežnih partnerstva među državama, regijama i relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

7.

poziva države EHEA-e da provedu zajednički dogovorene reforme kako bi se ciljevi Bolonjskog procesa što prije ostvarili, a vjerodostojnost EHEA-a osnažila; potiče pružanje potpore državama koje su se u provođenju tih reformi susrele s poteškoćama; u tom pogledu podupire stvaranje opsežnih partnerstva među državama, regijama i relevantnim dionicima;

| 8. | poziva države članice da dodatno poboljšaju i ažuriraju procjenu ustanova visokog obrazovanja u odnosu na standarde koji su prethodno utvrđeni u okviru obrazovnih sustava na međunarodnoj razini te kojima se nagrađuje izvrsnost u cilju napretka znanja, istraživanja i znanosti; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice da dodatno poboljšaju i ažuriraju procjenu ustanova visokog obrazovanja u odnosu na standarde koji su prethodno utvrđeni u okviru obrazovnih sustava na međunarodnoj razini te kojima se nagrađuje izvrsnost u cilju napretka znanja, istraživanja i znanosti;

| 9. | ističe važnost očuvanja raznolikosti podučavanja, uključujući jezičnu raznolikost; potiče države članice da povećaju stipendije te da osiguraju njihovu laku dostupnost; |
| --- | --- |

9.

ističe važnost očuvanja raznolikosti podučavanja, uključujući jezičnu raznolikost; potiče države članice da povećaju stipendije te da osiguraju njihovu laku dostupnost;

| 10. | naglašava potrebu za ulaganjem daljnjih napora u razvoj Europskog prostora visokog obrazovanja i za daljnjim napretkom u ostvarivanju njegovih ciljeva i usklađivanju s Europskim prostorom obrazovanja i osposobljavanja, Europskim prostorom cjeloživotnog učenja i Europskim istraživačkim prostorom; |
| --- | --- |

10.

naglašava potrebu za ulaganjem daljnjih napora u razvoj Europskog prostora visokog obrazovanja i za daljnjim napretkom u ostvarivanju njegovih ciljeva i usklađivanju s Europskim prostorom obrazovanja i osposobljavanja, Europskim prostorom cjeloživotnog učenja i Europskim istraživačkim prostorom;

| 11. | poziva sve dionike povezane s provedbom Bolonjskog procesa da učvrste jamstvo za kvalitetu kako bi se ostvario Europski prostor visokog obrazovanja koji diljem svijeta povećava svoju atraktivnost sloveći kao primjer akademske izvrsnosti; |
| --- | --- |

11.

poziva sve dionike povezane s provedbom Bolonjskog procesa da učvrste jamstvo za kvalitetu kako bi se ostvario Europski prostor visokog obrazovanja koji diljem svijeta povećava svoju atraktivnost sloveći kao primjer akademske izvrsnosti;

| 12. | poziva države članice, države EHEA-a i EU u cjelini da potiču javnost u razumijevanju i podupiranju Bolonjskog procesa, uključujući djelovanje na lokalnoj razini kako bi se ostvarilo učinkovitije i dinamičnije sudjelovanje u postizanju njegovih ciljeva; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, države EHEA-a i EU u cjelini da potiču javnost u razumijevanju i podupiranju Bolonjskog procesa, uključujući djelovanje na lokalnoj razini kako bi se ostvarilo učinkovitije i dinamičnije sudjelovanje u postizanju njegovih ciljeva;

| 13. | ističe da Komisija, kao članica Bolonjskog procesa, ima važnu ulogu i razvoju EHEA-e i poziva je da nastavi osnaživati Bolonjski proces i da ubrza napore kako bi se navedeni ciljevi ostvarili; |
| --- | --- |

13.

ističe da Komisija, kao članica Bolonjskog procesa, ima važnu ulogu i razvoju EHEA-e i poziva je da nastavi osnaživati Bolonjski proces i da ubrza napore kako bi se navedeni ciljevi ostvarili;

| 14. | ističe potrebu da se među navedene ciljeve uključi kvaliteta obrazovanja i istraživanja u tercijarnom sektoru; smatra da bi jedan od pokazatelja ostvarenja tih ciljeva bilo povećanje zapošljivosti diplomanata, koje je također cilj strategije Europa 2020; |
| --- | --- |

14.

ističe potrebu da se među navedene ciljeve uključi kvaliteta obrazovanja i istraživanja u tercijarnom sektoru; smatra da bi jedan od pokazatelja ostvarenja tih ciljeva bilo povećanje zapošljivosti diplomanata, koje je također cilj strategije Europa 2020;

| 15. | poziva na nastavak dijaloga među vladama, ustanovama visokog obrazovanja i istraživačkim institutima kako bi se raspoloživa sredstva ciljano upotrebljavala, maksimalno povećala i učinkovitije koristila te kako bi se pronašli novi i različiti modeli financiranja kao dopuna javnom financiranju; također naglašava važnost Obzora 2020. u provedbi suradničkih istraživačkih projekata među europskim ustanovama visokog obrazovanja te je zabrinut zbog stalnih pokušaja rezanja njegova financiranja dok se druga područja proračuna ne dovode u pitanje; |
| --- | --- |

15.

poziva na nastavak dijaloga među vladama, ustanovama visokog obrazovanja i istraživačkim institutima kako bi se raspoloživa sredstva ciljano upotrebljavala, maksimalno povećala i učinkovitije koristila te kako bi se pronašli novi i različiti modeli financiranja kao dopuna javnom financiranju; također naglašava važnost Obzora 2020. u provedbi suradničkih istraživačkih projekata među europskim ustanovama visokog obrazovanja te je zabrinut zbog stalnih pokušaja rezanja njegova financiranja dok se druga područja proračuna ne dovode u pitanje;

| 16. | poziva vlade da poboljšaju učinkovitost uporabe javnog financiranja u obrazovanju i da poštuju glavni cilj EU-a da se do 2020. u istraživanje i razvoj ulaže 3 % BDP-a Unije; naglašava da je ambiciozno financiranje obrazovanja i istraživanja neophodno jer je riječ o ključnim alatima za osiguranje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve, kao i za borbu protiv gospodarske krize i nezaposlenosti; |
| --- | --- |

16.

poziva vlade da poboljšaju učinkovitost uporabe javnog financiranja u obrazovanju i da poštuju glavni cilj EU-a da se do 2020. u istraživanje i razvoj ulaže 3 % BDP-a Unije; naglašava da je ambiciozno financiranje obrazovanja i istraživanja neophodno jer je riječ o ključnim alatima za osiguranje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve, kao i za borbu protiv gospodarske krize i nezaposlenosti;

| 17. | prima na znanje potencijalne mogućnosti financiranja visokog obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koje bi trebao osigurati Europski fond za strateška ulaganja (EFSU); izražava svoju duboku zabrinutost zbog planiranih rezova, u korist EFSU-a, sredstava za Obzor 2020. koja su izravno povezana s istraživanjem i obrazovanjem; |
| --- | --- |

17.

prima na znanje potencijalne mogućnosti financiranja visokog obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koje bi trebao osigurati Europski fond za strateška ulaganja (EFSU); izražava svoju duboku zabrinutost zbog planiranih rezova, u korist EFSU-a, sredstava za Obzor 2020. koja su izravno povezana s istraživanjem i obrazovanjem;

| 18. | upozorava da bi svi rezovi u okviru Obzora 2020. bez sumnje utjecali na punu provedbu Bolonjskog procesa te stoga potiče Komisiju da povuče sve takve prijedloge; |
| --- | --- |

18.

upozorava da bi svi rezovi u okviru Obzora 2020. bez sumnje utjecali na punu provedbu Bolonjskog procesa te stoga potiče Komisiju da povuče sve takve prijedloge;

| 19. | podupire i pristup koji ide odozdo prema gore i onaj od vrha prema dolje, uključujući cijelu akademsku zajednicu, i poziva na politički angažman i suradnju ministara Europskog prostora za visoko obrazovanje u razvoju zajedničke strategije za ostvarenje Bolonjskih reformi; |
| --- | --- |

19.

podupire i pristup koji ide odozdo prema gore i onaj od vrha prema dolje, uključujući cijelu akademsku zajednicu, i poziva na politički angažman i suradnju ministara Europskog prostora za visoko obrazovanje u razvoju zajedničke strategije za ostvarenje Bolonjskih reformi;

| 20. | poziva na daljnji razvoj studijskih programa s jasno određenim ciljevima namijenjenih pružanju znanja i stjecanju različitih vještina, općih i stručnih, potrebnih da se diplomanti pripreme za zahtjeve tržišta rada i da izgrade svoje kapacitete za Europski prostor cjeloživotnog učenja, ali potrebnih i za integraciju građana, što je od ključne važnosti; podržava punu provedbu europskog okvira za certificiranje stručnih kvalifikacija; |
| --- | --- |

20.

poziva na daljnji razvoj studijskih programa s jasno određenim ciljevima namijenjenih pružanju znanja i stjecanju različitih vještina, općih i stručnih, potrebnih da se diplomanti pripreme za zahtjeve tržišta rada i da izgrade svoje kapacitete za Europski prostor cjeloživotnog učenja, ali potrebnih i za integraciju građana, što je od ključne važnosti; podržava punu provedbu europskog okvira za certificiranje stručnih kvalifikacija;

| 21. | naglašava ulogu znanosti, tehnologije, inženjerstva, matematike (STEM) i njihovu važnost za društvo, gospodarstvo i zapošljivost diplomanata; |
| --- | --- |

21.

naglašava ulogu znanosti, tehnologije, inženjerstva, matematike (STEM) i njihovu važnost za društvo, gospodarstvo i zapošljivost diplomanata;

| 22. | poziva na ispravnu provedbu Europskog sustava prikupljanja i prenošenja bodova te dopunskih isprava o studiju u Europskom prostoru visokog obrazovanja, ključnih instrumenata povezanih s opsegom posla i ishodom učenja studenta kako bi se olakšala mobilnost i pomoglo studentima da objedine svoje akademske i izvannastavne uspjehe; |
| --- | --- |

22.

poziva na ispravnu provedbu Europskog sustava prikupljanja i prenošenja bodova te dopunskih isprava o studiju u Europskom prostoru visokog obrazovanja, ključnih instrumenata povezanih s opsegom posla i ishodom učenja studenta kako bi se olakšala mobilnost i pomoglo studentima da objedine svoje akademske i izvannastavne uspjehe;

| 23. | naglašava važnost jamčenja uzajamnog priznavanja i usklađivanja akademskih stupnjeva za jačanje sustava osiguranja kvalitete na europskoj razini te u svim državama koje su pristupile Europskom prostoru visokog obrazovanja, u skladu s revidiranom verzijom Europskih standarda i smjernica za osiguranje kvalitete u EHEA-u; poziva sve države Europskog prostora visokog obrazovanja i njihove agencije za osiguranje kvalitete da se pridruže europskim mrežama za osiguravanje kvalitete (ENQA ili EQAR); |
| --- | --- |

23.

naglašava važnost jamčenja uzajamnog priznavanja i usklađivanja akademskih stupnjeva za jačanje sustava osiguranja kvalitete na europskoj razini te u svim državama koje su pristupile Europskom prostoru visokog obrazovanja, u skladu s revidiranom verzijom Europskih standarda i smjernica za osiguranje kvalitete u EHEA-u; poziva sve države Europskog prostora visokog obrazovanja i njihove agencije za osiguranje kvalitete da se pridruže europskim mrežama za osiguravanje kvalitete (ENQA ili EQAR);

| 24. | potiče partnere u Bolonjskom procesu, posebno Komisiju, da redovno mjere neusklađenost između vještina i kompetencija u trenutku stupanja diplomanata na tržište rada; |
| --- | --- |

24.

potiče partnere u Bolonjskom procesu, posebno Komisiju, da redovno mjere neusklađenost između vještina i kompetencija u trenutku stupanja diplomanata na tržište rada;

| 25. | naglašava važnost cilja strategije Europa 2020. prema kojem bi 40 % osoba u dobi od 30 do 34 godine trebalo završiti visokoškolsko obrazovanje i steći primjerene vještine i sposobnosti za pronalazak odgovarajućeg posla; |
| --- | --- |

25.

naglašava važnost cilja strategije Europa 2020. prema kojem bi 40 % osoba u dobi od 30 do 34 godine trebalo završiti visokoškolsko obrazovanje i steći primjerene vještine i sposobnosti za pronalazak odgovarajućeg posla;

| 26. | naglašava važnost kvalifikacijskih okvira za poboljšanje transparentnosti te poziva sve države članice Bolonjskog procesa da svoje nacionalne kvalifikacijske okvire izjednače s onima koji su na snazi u Europskom prostoru visokog obrazovanja i s europskim kvalifikacijskim okvirima; |
| --- | --- |

26.

naglašava važnost kvalifikacijskih okvira za poboljšanje transparentnosti te poziva sve države članice Bolonjskog procesa da svoje nacionalne kvalifikacijske okvire izjednače s onima koji su na snazi u Europskom prostoru visokog obrazovanja i s europskim kvalifikacijskim okvirima;

| 27. | naglašava da se nacionalni kvalifikacijski okviri u mnogim državama članicama još moraju prilagoditi europskim kvalifikacijskim okvirima kao i Europskim standardima i smjernicama za osiguranje kvalitete; napominje da mnogi nacionalni kvalifikacijski okviri još nisu registrirani u Europskom registru za osiguravanje kvalitete visokog obrazovanja (EQAR), |
| --- | --- |

27.

naglašava da se nacionalni kvalifikacijski okviri u mnogim državama članicama još moraju prilagoditi europskim kvalifikacijskim okvirima kao i Europskim standardima i smjernicama za osiguranje kvalitete; napominje da mnogi nacionalni kvalifikacijski okviri još nisu registrirani u Europskom registru za osiguravanje kvalitete visokog obrazovanja (EQAR),

| 28. | prima na znanje da je mobilnost studenata, nastavnika, istraživača i nenastavnog osoblja jedan od glavnih prioriteta Bolonjskog procesa; poziva države članice da povećaju prilike za mobilnost i kvalitetu mobilnosti te ističe da je nužno pojačati provedbu Strategije mobilnosti 2020. za Europski prostor visokog obrazovanja kao i potrebu za ostvarivanjem kvantitativnog cilja od 20 % studentske mobilnosti do 2020.; u tom smislu naglašava ključnu ulogu programa Erasmus+ i Obzor 2020. te važnost osiguravanja njihove neometane i učinkovite provedbe i promidžbe; naglašava da stipendije u okviru programa Erasmus+ trebaju biti izuzete iz plaćanja poreza i socijalnih doprinosa; |
| --- | --- |

28.

prima na znanje da je mobilnost studenata, nastavnika, istraživača i nenastavnog osoblja jedan od glavnih prioriteta Bolonjskog procesa; poziva države članice da povećaju prilike za mobilnost i kvalitetu mobilnosti te ističe da je nužno pojačati provedbu Strategije mobilnosti 2020. za Europski prostor visokog obrazovanja kao i potrebu za ostvarivanjem kvantitativnog cilja od 20 % studentske mobilnosti do 2020.; u tom smislu naglašava ključnu ulogu programa Erasmus+ i Obzor 2020. te važnost osiguravanja njihove neometane i učinkovite provedbe i promidžbe; naglašava da stipendije u okviru programa Erasmus+ trebaju biti izuzete iz plaćanja poreza i socijalnih doprinosa;

| 29. | poziva na postupno uključenje studentske mobilnosti u službeni sveučilišni program; |
| --- | --- |

29.

poziva na postupno uključenje studentske mobilnosti u službeni sveučilišni program;

| 30. | naglašava potrebu za uključenjem odgovarajućeg broja studenata i nastavnika umjetnosti i glazbe u programe mobilnosti EU-a; |
| --- | --- |

30.

naglašava potrebu za uključenjem odgovarajućeg broja studenata i nastavnika umjetnosti i glazbe u programe mobilnosti EU-a;

| 31. | poziva Komisiju i države članice da uključe dogovore za europsko i međunarodno partnerstvo i mobilnost u kriterije za ocjenjivanje sveučilišta i ustanova daljnjeg obrazovanja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju i države članice da uključe dogovore za europsko i međunarodno partnerstvo i mobilnost u kriterije za ocjenjivanje sveučilišta i ustanova daljnjeg obrazovanja;

| 32. | napominje središnju ulogu ustanova visokog obrazovanja u promicanju mobilnosti i prenošenju znanja i vještina diplomantima i istraživačima koje im omogućuju uspjeh činjenicom da su zapošljivi u okvirima svjetskog gospodarstva; |
| --- | --- |

32.

napominje središnju ulogu ustanova visokog obrazovanja u promicanju mobilnosti i prenošenju znanja i vještina diplomantima i istraživačima koje im omogućuju uspjeh činjenicom da su zapošljivi u okvirima svjetskog gospodarstva;

| 33. | poziva države članice, EU i EHEA-u da ojačaju mobilnost poticanjem učenja jezika, uklanjanjem administrativnih prepreka, osiguravanjem odgovarajućeg mehanizma financijske potpore i jamstvom o prenosivosti stipendija, školarina i kredita; prima na znanje da je mobilnost manje dostupna studentima slabijeg ekonomskog statusa; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, EU i EHEA-u da ojačaju mobilnost poticanjem učenja jezika, uklanjanjem administrativnih prepreka, osiguravanjem odgovarajućeg mehanizma financijske potpore i jamstvom o prenosivosti stipendija, školarina i kredita; prima na znanje da je mobilnost manje dostupna studentima slabijeg ekonomskog statusa;

| 34. | ističe, u vezi s oblikom i provedbom programa, pomak u paradigmi obrazovanja prema pristupu koji u središte stavlja studente, a to uključuje njihov osobni razvoj; naglašava važnost sudjelovanja studenata u upravljanju visokim obrazovanjem; |
| --- | --- |

34.

ističe, u vezi s oblikom i provedbom programa, pomak u paradigmi obrazovanja prema pristupu koji u središte stavlja studente, a to uključuje njihov osobni razvoj; naglašava važnost sudjelovanja studenata u upravljanju visokim obrazovanjem;

| 35. | ističe da bi se studijski programi trebali usredotočiti na dugoročne zahtjeve tržišta; također naglašava da zapošljivost znači da bi studenti trebali steći široki spektar različitih sposobnosti kojima bi se pripremili za ulazak na tržište rada i koje bi im bile temelj za cjeloživotno učenje; u tom smislu potiče aktivan dijalog te nacionalnu i prekograničnu suradnju na programima i stručnim praksama između sveučilišta i poduzeća, čime bi se moglo prebroditi gospodarsku krizu, potaknuti gospodarski rast i pridonijeti društvu utemeljenom na znanju te na taj način pružiti mogućnosti u širem društvenom smislu; potiče ustanove visokog obrazovanja da primjenjuju otvoren pristup prema transdisciplinarnim studijima, otvaranju sveučilišnih istraživačkih instituta i suradnji s različitim partnerima; |
| --- | --- |

35.

ističe da bi se studijski programi trebali usredotočiti na dugoročne zahtjeve tržišta; također naglašava da zapošljivost znači da bi studenti trebali steći široki spektar različitih sposobnosti kojima bi se pripremili za ulazak na tržište rada i koje bi im bile temelj za cjeloživotno učenje; u tom smislu potiče aktivan dijalog te nacionalnu i prekograničnu suradnju na programima i stručnim praksama između sveučilišta i poduzeća, čime bi se moglo prebroditi gospodarsku krizu, potaknuti gospodarski rast i pridonijeti društvu utemeljenom na znanju te na taj način pružiti mogućnosti u širem društvenom smislu; potiče ustanove visokog obrazovanja da primjenjuju otvoren pristup prema transdisciplinarnim studijima, otvaranju sveučilišnih istraživačkih instituta i suradnji s različitim partnerima;

| 36. | naglašava potrebu za pružanjem širokih mogućnosti za Europski prostor cjeloživotnog učenja te za komplementarne oblike učenja poput neformalnih i informalnih učenja koja su ključna za razvoj mekih vještina; |
| --- | --- |

36.

naglašava potrebu za pružanjem širokih mogućnosti za Europski prostor cjeloživotnog učenja te za komplementarne oblike učenja poput neformalnih i informalnih učenja koja su ključna za razvoj mekih vještina;

| 37. | poziva na ulaganje napora za učvršćivanje veze između visokog obrazovanja i istraživanja i inovacija, uključujući promicanjem obrazovanja utemeljenog na istraživanju te ističe program Obzor 2020. kao ključni financijski mehanizam za poticanje istraživanja; poziva na bolju sinkronizaciju djelovanja koja podupiru Bolonjski proces kao što su programi Obzor 2020. i Erasmus+; |
| --- | --- |

37.

poziva na ulaganje napora za učvršćivanje veze između visokog obrazovanja i istraživanja i inovacija, uključujući promicanjem obrazovanja utemeljenog na istraživanju te ističe program Obzor 2020. kao ključni financijski mehanizam za poticanje istraživanja; poziva na bolju sinkronizaciju djelovanja koja podupiru Bolonjski proces kao što su programi Obzor 2020. i Erasmus+;

| 38. | poziva na fleksibilnije načine učenja koji uključuju programe združenih diploma i interdisciplinarne studije i koji podupiru inovaciju, kreativnost, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, dvojno obrazovanje i poduzetništvo u visokom obrazovanju te poziva na istraživanje potencijala koje pružaju nove tehnologije, digitalizacija te informacijske i komunikacijske tehnologije kako bi se obogatilo učenje i podučavanje, ali i dodatno razvio čitav niz vještina i novih modela učenja, podučavanja i ocjenjivanja; |
| --- | --- |

38.

poziva na fleksibilnije načine učenja koji uključuju programe združenih diploma i interdisciplinarne studije i koji podupiru inovaciju, kreativnost, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, dvojno obrazovanje i poduzetništvo u visokom obrazovanju te poziva na istraživanje potencijala koje pružaju nove tehnologije, digitalizacija te informacijske i komunikacijske tehnologije kako bi se obogatilo učenje i podučavanje, ali i dodatno razvio čitav niz vještina i novih modela učenja, podučavanja i ocjenjivanja;

| 39. | poziva ustanove visokog obrazovanja, javnu upravu, društvene partnere i poduzeća da vode stalni dijalog kojim se olakšava i potiče zapošljivost; u tom smislu naglašava da je potrebno usredotočiti se na raspravu o neiskorištenom potencijalu visokog obrazovanja u pogledu poticanja rasta i zapošljavanja; poziva države članice EHEA i ustanove visokog obrazovanja da pojačaju suradnju kako bi osigurali kvalitetna naukovanja i pripravničke staževe te u tom smislu ojačali mobilnost; naglašava da bi dionici trebali bolje surađivati kako bi se ostvarile više početne kvalifikacije te obnovila kvalificirana radna snaga, ali i kako bi se poboljšalo pružanje, dostupnost i kvaliteta usluga usmjeravanja karijere i zapošljavanje; štoviše smatra da se treba dodatno poticati stručne prakse u okviru studijskih programa i učenje na radnom mjestu; |
| --- | --- |

39.

poziva ustanove visokog obrazovanja, javnu upravu, društvene partnere i poduzeća da vode stalni dijalog kojim se olakšava i potiče zapošljivost; u tom smislu naglašava da je potrebno usredotočiti se na raspravu o neiskorištenom potencijalu visokog obrazovanja u pogledu poticanja rasta i zapošljavanja; poziva države članice EHEA i ustanove visokog obrazovanja da pojačaju suradnju kako bi osigurali kvalitetna naukovanja i pripravničke staževe te u tom smislu ojačali mobilnost; naglašava da bi dionici trebali bolje surađivati kako bi se ostvarile više početne kvalifikacije te obnovila kvalificirana radna snaga, ali i kako bi se poboljšalo pružanje, dostupnost i kvaliteta usluga usmjeravanja karijere i zapošljavanje; štoviše smatra da se treba dodatno poticati stručne prakse u okviru studijskih programa i učenje na radnom mjestu;

| 40. | naglašava da je potrebno osobama s priznatim statusom izbjeglica omogućiti pristup svim institucijama EHEA-e koje im obrazovanjem mogu omogućiti izgradnju neovisnog života; nadalje naglašava da se boravišne dozvole za diplomante koji traže kvalificiranu profesionalnu djelatnost trebaju dodatno liberalizirati; naglašava da je napore za uzajamno priznavanje osoba sa statusom izbjeglica potrebno pojačati, posebno po pitanju mobilnosti tih studenata; |
| --- | --- |

40.

naglašava da je potrebno osobama s priznatim statusom izbjeglica omogućiti pristup svim institucijama EHEA-e koje im obrazovanjem mogu omogućiti izgradnju neovisnog života; nadalje naglašava da se boravišne dozvole za diplomante koji traže kvalificiranu profesionalnu djelatnost trebaju dodatno liberalizirati; naglašava da je napore za uzajamno priznavanje osoba sa statusom izbjeglica potrebno pojačati, posebno po pitanju mobilnosti tih studenata;

| 41. | naglašava da su države članice i sve ustanove visokog obrazovanja koje su pristupile EHEA-i odgovorne za pružanje boljeg obrazovanja koje odgovara društvenim i gospodarskim izazovima te ističe potrebu za njihovom uskom suradnjom kako bi se postigli ciljevi Bolonjskog procesa; |
| --- | --- |

41.

naglašava da su države članice i sve ustanove visokog obrazovanja koje su pristupile EHEA-i odgovorne za pružanje boljeg obrazovanja koje odgovara društvenim i gospodarskim izazovima te ističe potrebu za njihovom uskom suradnjom kako bi se postigli ciljevi Bolonjskog procesa;

| 42. | prima na znanje da je samo nekoliko država članica osmislilo sveobuhvatnu strategiju za uključenje studenata slabijeg socioekonomskog statusa u visoko obrazovanje te na taj način riješilo problem tzv. socijalnog filtera; |
| --- | --- |

42.

prima na znanje da je samo nekoliko država članica osmislilo sveobuhvatnu strategiju za uključenje studenata slabijeg socioekonomskog statusa u visoko obrazovanje te na taj način riješilo problem tzv. socijalnog filtera;

| 43. | poziva na veću uključenost srednjoškolskih nastavnika u Bolonjskom procesu u smislu promicanja kvalitete usavršavanja nastavnika i profesionalne mobilnosti kako bi se ispunili novi zahtjevi obrazovanja i osposobljavanja društva utemeljenog na znanju te doprinijelo poboljšanju uspjeha studenata; |
| --- | --- |

43.

poziva na veću uključenost srednjoškolskih nastavnika u Bolonjskom procesu u smislu promicanja kvalitete usavršavanja nastavnika i profesionalne mobilnosti kako bi se ispunili novi zahtjevi obrazovanja i osposobljavanja društva utemeljenog na znanju te doprinijelo poboljšanju uspjeha studenata;

| 44. | naglašava ulogu obrazovanja i njegove kvalitete te zadaće koja je povjerena nastavnicima u oblikovanju budućih generacija te u doprinosu socijalnoj i gospodarskoj koheziji u širem smislu kao i otvaranju radnih mjesta, većoj konkurentnosti i potencijalu rasta; u tom smislu poziva na veće priznanje nastavničkog zanimanja; |
| --- | --- |

44.

naglašava ulogu obrazovanja i njegove kvalitete te zadaće koja je povjerena nastavnicima u oblikovanju budućih generacija te u doprinosu socijalnoj i gospodarskoj koheziji u širem smislu kao i otvaranju radnih mjesta, većoj konkurentnosti i potencijalu rasta; u tom smislu poziva na veće priznanje nastavničkog zanimanja;

| 45. | poziva da se ulože gospodarski i društveni napori u poboljšanje socijalne uključenosti tako da se svakome pruži pošten i otvoren pristup kvalitetnom obrazovanju, da se olakša priznanje akademskih i profesionalnih kvalifikacija kao i razdoblja studiranja u inozemstvu i prethodnog obrazovanja, pohađanja programa mekih vještina i neformalnog i informalnog učenja te da se pruži relevantno obrazovanje različitoj populaciji studenata kroz Europski prostor cjeloživotnog obrazovanja; |
| --- | --- |

45.

poziva da se ulože gospodarski i društveni napori u poboljšanje socijalne uključenosti tako da se svakome pruži pošten i otvoren pristup kvalitetnom obrazovanju, da se olakša priznanje akademskih i profesionalnih kvalifikacija kao i razdoblja studiranja u inozemstvu i prethodnog obrazovanja, pohađanja programa mekih vještina i neformalnog i informalnog učenja te da se pruži relevantno obrazovanje različitoj populaciji studenata kroz Europski prostor cjeloživotnog obrazovanja;

| 46. | naglašava socijalnu dimenziju Bolonjskog procesa; poziva na djelovanje u cilju većeg sudjelovanja nedovoljno zastupljenih skupina i skupina u nepovoljnom položaju, također kroz međunarodne programe mobilnosti; |
| --- | --- |

46.

naglašava socijalnu dimenziju Bolonjskog procesa; poziva na djelovanje u cilju većeg sudjelovanja nedovoljno zastupljenih skupina i skupina u nepovoljnom položaju, također kroz međunarodne programe mobilnosti;

| 47. | naglašava ulogu mobilnosti u obrazovanju u području interkulturnog učenja te da bi se u okviru Bolonjskog procesa trebale poduzeti aktivne mjere za poticanje interkulturnog znanja i poštovanja među studentima; |
| --- | --- |

47.

naglašava ulogu mobilnosti u obrazovanju u području interkulturnog učenja te da bi se u okviru Bolonjskog procesa trebale poduzeti aktivne mjere za poticanje interkulturnog znanja i poštovanja među studentima;

| 48. | poziva na napore za daljnji razvoj strategije za vanjsku dimenziju Europskog prostora visokog obrazovanja na temelju suradnje s drugim regijama u svijetu kako bi EHEA povećao svoju konkurentnost na globalnoj razini, kako bi se poboljšalo informiranje o EHEA-u, ojačala suradnja utemeljena na partnerstvu, promicao politički dijalog i dodatno priznavale kvalifikacije; |
| --- | --- |

48.

poziva na napore za daljnji razvoj strategije za vanjsku dimenziju Europskog prostora visokog obrazovanja na temelju suradnje s drugim regijama u svijetu kako bi EHEA povećao svoju konkurentnost na globalnoj razini, kako bi se poboljšalo informiranje o EHEA-u, ojačala suradnja utemeljena na partnerstvu, promicao politički dijalog i dodatno priznavale kvalifikacije;

| 49. | ističe da je potrebno poboljšati način prikupljanja podataka među državama EHEA-a kako bi se bolje odredilo izazove Bolonjskog procesa te na njih odgovorilo; |
| --- | --- |

49.

ističe da je potrebno poboljšati način prikupljanja podataka među državama EHEA-a kako bi se bolje odredilo izazove Bolonjskog procesa te na njih odgovorilo;

| 50. | naglašava važnost sljedeće Konferencije ministara EHEA-e koja će se održati u Erevanu u svibnju 2015. u pogledu objektivne i kritičke revizije napretka i nazadovanja u ostvarivanju prioriteta određenih za razdoblje 2012. – 2015., u cilju poticanja i dodatnog konsolidiranja Europskog prostora visokog obrazovanja uz punu potporu Unije; |
| --- | --- |

50.

naglašava važnost sljedeće Konferencije ministara EHEA-e koja će se održati u Erevanu u svibnju 2015. u pogledu objektivne i kritičke revizije napretka i nazadovanja u ostvarivanju prioriteta određenih za razdoblje 2012. – 2015., u cilju poticanja i dodatnog konsolidiranja Europskog prostora visokog obrazovanja uz punu potporu Unije;

o

o o

| 51. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

51.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012(1).pdf

(6)  http://www.ehea.info/Uploads/%281%29/2012%20EHEA%20Mobility%20Strategy.pdf

(7)  SL L 354, 28.12.2013., str. 132.

(8)  SL L 289, 3.11.2005., str. 23.

(9)  SL L 64, 4.3.2006., str. 60.

(10)  SL C 111, 6.5.2008., str. 1.

(11)  SL C 119, 28.5.2009., str. 2.

(12)  SL C 302, 12.12.2009., str. 3.

(13)  SL C 135, 26.5.2010., str. 12.

(14)  SL C 191, 1.7.2011., str. 1.

(15)  SL C 199, 7.7.2011., str. 1.

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf

(17)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf

(18)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bologna%20Process%20Implementation%20Report.pdf

(19)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf

(20)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf

(21)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5713011/KS-78-09-653-EN.PDF/3eb9f4ec-dc39-4e51-a18b-b61eb7c2518b?version=1.0

(22)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(23)  SL C 8 E, 14.1.2010., str. 18.

(24)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 95.

(25)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 24.

(26)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 (COM(2015)0010).

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/10

---

P8_TA(2015)0108

Europski film u digitalnom dobu

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o europskom filmu u digitalnom dobu (2014/2148(INI))

(2016/C 346/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je 20. listopada 2005. usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je 20. listopada 2005. usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenog 2014. o europskoj audiovizualnoj politici u digitalnom dobu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenog 2014. o europskoj audiovizualnoj politici u digitalnom dobu (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. kolovoza 2010. naslovljenu „Digitalni program za Europu” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. kolovoza 2010. naslovljenu „Digitalni program za Europu” (COM(2010)0245),

| — | uzimajući u obzir prvo izvješće Komisije od 4. svibnja 2012. o primjeni Direktive 2010/13/EU (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) naslovljeno „Audiovizualne medijske usluge i povezani uređaji: dosadašnji razvoj i buduće perspektive” (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo izvješće Komisije od 4. svibnja 2012. o primjeni Direktive 2010/13/EU (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) naslovljeno „Audiovizualne medijske usluge i povezani uređaji: dosadašnji razvoj i buduće perspektive” (COM(2012)0203),

| — | uzimajući u obzir prvo izvješće Komisije od 24. rujna 2012. o primjeni članaka 13., 16. i 17. Direktive 2010/13/EU za razdoblje 2009. – 2010. naslovljeno „Promicanje europskih djela u linearnim i audiovizualnim medijskim uslugama na zahtjev” (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo izvješće Komisije od 24. rujna 2012. o primjeni članaka 13., 16. i 17. Direktive 2010/13/EU za razdoblje 2009. – 2010. naslovljeno „Promicanje europskih djela u linearnim i audiovizualnim medijskim uslugama na zahtjev” (COM(2012)0522),

| — | uzimajući u obzir treće izvješće Komisije od 7. prosinca 2012. naslovljeno „O izazovima iz analognog i digitalnog doba za europsku filmsku baštinu” (SWD(2012)0431) u vezi s provedbom preporuke 2005/865/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2005. o filmskoj baštini i konkurentnosti povezanih industrijskih djelatnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treće izvješće Komisije od 7. prosinca 2012. naslovljeno „O izazovima iz analognog i digitalnog doba za europsku filmsku baštinu” (SWD(2012)0431) u vezi s provedbom preporuke 2005/865/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2005. o filmskoj baštini i konkurentnosti povezanih industrijskih djelatnosti,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. prosinca 2012. o sadržaju na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. prosinca 2012. o sadržaju na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2012)0789),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 24. travnja 2013. naslovljenu „Priprema za potpunu konvergenciju audiovizualnog svijeta: rast, stvaranje i vrijednosti” (COM(2013)0231), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 24. travnja 2013. naslovljenu „Priprema za potpunu konvergenciju audiovizualnog svijeta: rast, stvaranje i vrijednosti” (COM(2013)0231),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. studenog 2013. o državnim potporama za filmove i druga audiovizualna djela (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. studenog 2013. o državnim potporama za filmove i druga audiovizualna djela (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. svibnja 2014. naslovljenu „Europski film u digitalnom dobu – Povezivanje kulturne raznolikosti i konkurentnosti” (COM(2014)0272), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. svibnja 2014. naslovljenu „Europski film u digitalnom dobu – Povezivanje kulturne raznolikosti i konkurentnosti” (COM(2014)0272),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. prosinca 2014. o europskom filmu u digitalnom dobu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. prosinca 2014. o europskom filmu u digitalnom dobu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. studenog 2011. o europskoj kinematografiji u digitalnom dobu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. studenog 2011. o europskoj kinematografiji u digitalnom dobu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o mrežnoj distribuciji audiovizualnih djela u Europskoj uniji (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o mrežnoj distribuciji audiovizualnih djela u Europskoj uniji (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2013. o provedbi Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2013. o provedbi Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o pripremi za potpunu konvergenciju audiovizualnog svijeta (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o pripremi za potpunu konvergenciju audiovizualnog svijeta (9),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0123/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0123/2015),

| A. | budući da su filmovi i gospodarska i kulturna dobra te uvelike doprinose rastu europskog gospodarstva i zapošljavanju te istodobno pomažu pri oblikovanju europskih identiteta tako što odražavaju kulturnu i jezičnu raznolikost, promiču europske kulture preko granica te olakšavaju kulturnu razmjenu i uzajamno razumijevanje među građanima te doprinose oblikovanju i razvoju kritičkog razmišljanja; |
| --- | --- |

A.

budući da su filmovi i gospodarska i kulturna dobra te uvelike doprinose rastu europskog gospodarstva i zapošljavanju te istodobno pomažu pri oblikovanju europskih identiteta tako što odražavaju kulturnu i jezičnu raznolikost, promiču europske kulture preko granica te olakšavaju kulturnu razmjenu i uzajamno razumijevanje među građanima te doprinose oblikovanju i razvoju kritičkog razmišljanja;

| B. | budući da se potencijal kulturnog i kreativnog sektora u Europi, a posebno europske filmske industrije, tek treba u potpunosti iskoristiti pri promicanju europske kulturne raznolikosti i baštine te postizanju održivog rasta i stvaranju radnih mjesta, što bi koristilo i drugim gospodarskim sektorima i Europi omogućilo konkurentnu prednost na globalnoj razini; |
| --- | --- |

B.

budući da se potencijal kulturnog i kreativnog sektora u Europi, a posebno europske filmske industrije, tek treba u potpunosti iskoristiti pri promicanju europske kulturne raznolikosti i baštine te postizanju održivog rasta i stvaranju radnih mjesta, što bi koristilo i drugim gospodarskim sektorima i Europi omogućilo konkurentnu prednost na globalnoj razini;

| C. | budući da je europska filmska industrija s 1 500 filmova puštenih u distribuciju 2014. jedan od najvećih svjetskih proizvođača filmova, no karakterizira je heterogena struktura financiranja i vrste produkcije; |
| --- | --- |

C.

budući da je europska filmska industrija s 1 500 filmova puštenih u distribuciju 2014. jedan od najvećih svjetskih proizvođača filmova, no karakterizira je heterogena struktura financiranja i vrste produkcije;

| D. | budući da europske filmove karakterizira njihova kvaliteta, originalnost i raznolikost, ali je njihova promidžba i distribucija širom Unije ograničena, što se odražava u relativno malom broju gledatelja te se ti filmovi istodobno suočavaju s velikom međunarodnom konkurencijom i teškoćama pri distribuciji u Europi i izvan nje; |
| --- | --- |

D.

budući da europske filmove karakterizira njihova kvaliteta, originalnost i raznolikost, ali je njihova promidžba i distribucija širom Unije ograničena, što se odražava u relativno malom broju gledatelja te se ti filmovi istodobno suočavaju s velikom međunarodnom konkurencijom i teškoćama pri distribuciji u Europi i izvan nje;

| E. | budući da je unatoč velikom broju filmova koji se proizvedu svake godine optjecaj europskih nenacionalnih filmova u državama članicama i dalje slab, a istodobno je unutar Unije vrlo raširena distribucija neeuropskih produkcija; |
| --- | --- |

E.

budući da je unatoč velikom broju filmova koji se proizvedu svake godine optjecaj europskih nenacionalnih filmova u državama članicama i dalje slab, a istodobno je unutar Unije vrlo raširena distribucija neeuropskih produkcija;

| F. | budući da se u raznolikosti europskih filmova odražavaju bogatstvo i snaga europske kulturne i jezične raznolikosti, što znači da je europsko filmsko tržište prirodno fragmentirano; |
| --- | --- |

F.

budući da se u raznolikosti europskih filmova odražavaju bogatstvo i snaga europske kulturne i jezične raznolikosti, što znači da je europsko filmsko tržište prirodno fragmentirano;

| G. | budući da je promicanje kvalitetne filmske produkcije posebno važno za manje države članice s manjim brojem osoba koje govore jezikom dotične zemlje; |
| --- | --- |

G.

budući da je promicanje kvalitetne filmske produkcije posebno važno za manje države članice s manjim brojem osoba koje govore jezikom dotične zemlje;

| H. | budući da se potprogramom MEDIA u okviru programa Kreativna Europa (u daljnjem tekstu MEDIA) nude novi izvori financiranja te prilike za distribuciju i optjecaj europskih nenacionalnih filmova te za razvoj publike i potporu medijskom opismenjavanju; |
| --- | --- |

H.

budući da se potprogramom MEDIA u okviru programa Kreativna Europa (u daljnjem tekstu MEDIA) nude novi izvori financiranja te prilike za distribuciju i optjecaj europskih nenacionalnih filmova te za razvoj publike i potporu medijskom opismenjavanju;

| I. | budući da bi jedan od ključnih ciljeva jedinstvenog digitalnog tržišta trebao biti izgradnja povjerenja u internet te poboljšanje pristupa legalnom audiovizualnom sadržaju, čime se doprinosi ulaganju u europske filmove; |
| --- | --- |

I.

budući da bi jedan od ključnih ciljeva jedinstvenog digitalnog tržišta trebao biti izgradnja povjerenja u internet te poboljšanje pristupa legalnom audiovizualnom sadržaju, čime se doprinosi ulaganju u europske filmove;

| J. | budući da je prvo prikazivanje u kinima kao glavni način za puštanje filma u distribuciju i dalje značajan izvor prihoda od filma te je stoga bitno za financiranje europske filmske produkcije i distribucije i ima velik utjecaj na uspjeh tog filma pri daljnjem prikazivanju; |
| --- | --- |

J.

budući da je prvo prikazivanje u kinima kao glavni način za puštanje filma u distribuciju i dalje značajan izvor prihoda od filma te je stoga bitno za financiranje europske filmske produkcije i distribucije i ima velik utjecaj na uspjeh tog filma pri daljnjem prikazivanju;

| K. | budući da bi, međutim, sve veći broj europskih filmova sa skromnim proračunom za produkciju i promociju imao koristi od fleksibilnijih strategija puštanja filmova u distribuciju i ranije dostupnosti u okviru usluga VoD-a; |
| --- | --- |

K.

budući da bi, međutim, sve veći broj europskih filmova sa skromnim proračunom za produkciju i promociju imao koristi od fleksibilnijih strategija puštanja filmova u distribuciju i ranije dostupnosti u okviru usluga VoD-a;

| L. | budući da bi se boljom organizacijom vremenskih intervala za puštanje filmova u distribuciju povećao broj potencijalnih gledatelja te bi nedopušteno gledanje filmova postalo manje privlačno; |
| --- | --- |

L.

budući da bi se boljom organizacijom vremenskih intervala za puštanje filmova u distribuciju povećao broj potencijalnih gledatelja te bi nedopušteno gledanje filmova postalo manje privlačno;

| M. | budući da su u skladu s člankom 13. stavkom 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama države članice obvezne osigurati da pružatelji usluga na zahtjev promiču europska djela; budući da se ta odredba provodi na različite načine uz različite razine pravnih zahtjeva, što dovodi do toga da ponuđači imaju poslovni nastan u državama članicama s najnižim zahtjevima; |
| --- | --- |

M.

budući da su u skladu s člankom 13. stavkom 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama države članice obvezne osigurati da pružatelji usluga na zahtjev promiču europska djela; budući da se ta odredba provodi na različite načine uz različite razine pravnih zahtjeva, što dovodi do toga da ponuđači imaju poslovni nastan u državama članicama s najnižim zahtjevima;

| N. | budući da je većina javnog financiranja europske filmske industrije, i iz nacionalnih izvora i iz izvora Unije, namijenjena filmskoj produkciji; |
| --- | --- |

N.

budući da je većina javnog financiranja europske filmske industrije, i iz nacionalnih izvora i iz izvora Unije, namijenjena filmskoj produkciji;

| O. | budući da se u članku 14. Uredbe (EU) br. 1295/2013 o uspostavi programa Kreativna Europa navodi da Komisija uspostavlja „Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore” u cilju olakšavanja pristupa financiranju MSP-ovima u kulturnim i kreativnim sektorima te omogućavanja uključenim financijskim posrednicima da učinkovitije ocijene rizike povezane s projektima za koje MSP-ovi traže zajmove i financiranje; |
| --- | --- |

O.

budući da se u članku 14. Uredbe (EU) br. 1295/2013 o uspostavi programa Kreativna Europa navodi da Komisija uspostavlja „Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore” u cilju olakšavanja pristupa financiranju MSP-ovima u kulturnim i kreativnim sektorima te omogućavanja uključenim financijskim posrednicima da učinkovitije ocijene rizike povezane s projektima za koje MSP-ovi traže zajmove i financiranje;

| P. | budući da je Komisija u svojem trećem izvješću od 7. prosinca 2012. o izazovima iz analognog i digitalnog doba za europsku filmsku baštinu skrenula pozornost na činjenicu da je samo 1,5 % europske filmske baštine digitalizirano; budući da je taj postotak i danas ostao isti unatoč ponovljenoj zabrinutosti da bi veliki dio te baštine mogao biti zauvijek izgubljen za buduće generacije, što se primjerice dokazuje činjenicom da je sačuvano samo 10 % nijemih filmova; |
| --- | --- |

P.

budući da je Komisija u svojem trećem izvješću od 7. prosinca 2012. o izazovima iz analognog i digitalnog doba za europsku filmsku baštinu skrenula pozornost na činjenicu da je samo 1,5 % europske filmske baštine digitalizirano; budući da je taj postotak i danas ostao isti unatoč ponovljenoj zabrinutosti da bi veliki dio te baštine mogao biti zauvijek izgubljen za buduće generacije, što se primjerice dokazuje činjenicom da je sačuvano samo 10 % nijemih filmova;

| Q. | budući da se digitalizacijom i medijskom konvergencijom stvaraju nove mogućnosti za distribuiranje i promicanje europskih filmova preko granica te veći potencijal za inovacije i fleksibilnost, što istodobno prouzročuje važne promjene u ponašanju i očekivanju gledatelja; |
| --- | --- |

Q.

budući da se digitalizacijom i medijskom konvergencijom stvaraju nove mogućnosti za distribuiranje i promicanje europskih filmova preko granica te veći potencijal za inovacije i fleksibilnost, što istodobno prouzročuje važne promjene u ponašanju i očekivanju gledatelja;

| R. | budući da je od ključne važnosti zajamčiti financijska sredstva za digitalizaciju, očuvanje i internetsku dostupnost filmske baštine i s njom povezanih materijala te uspostaviti europske standarde očuvanja digitalnih filmova; |
| --- | --- |

R.

budući da je od ključne važnosti zajamčiti financijska sredstva za digitalizaciju, očuvanje i internetsku dostupnost filmske baštine i s njom povezanih materijala te uspostaviti europske standarde očuvanja digitalnih filmova;

| S. | budući da se medijskim opismenjivanjem, a posebno filmskim, građanima omogućuje razvoj kritičkog razmišljanja i razumijevanja te se njime može poticati njihova kreativnost i sposobnost izražavanja; |
| --- | --- |

S.

budući da se medijskim opismenjivanjem, a posebno filmskim, građanima omogućuje razvoj kritičkog razmišljanja i razumijevanja te se njime može poticati njihova kreativnost i sposobnost izražavanja;

| T. | budući da bi se autorskim pravima u digitalnom dobu trebala i dalje poticati ulaganja u filmsku produkciju i stvaranje te nositeljima prava jamčiti odgovarajuća naknada i istodobno poticati razvoj novih usluga i prekograničnog pristupa građana i omogućiti kulturnim i kreativnim industrijama da i dalje doprinose rastu i stvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

T.

budući da bi se autorskim pravima u digitalnom dobu trebala i dalje poticati ulaganja u filmsku produkciju i stvaranje te nositeljima prava jamčiti odgovarajuća naknada i istodobno poticati razvoj novih usluga i prekograničnog pristupa građana i omogućiti kulturnim i kreativnim industrijama da i dalje doprinose rastu i stvaranju radnih mjesta;

| U. | budući da je bitno zajamčiti učinkovitu provedbu Direktive 2012/28/EU o određenim korištenjima djela siročadi te filmove uključiti u definiciju djela siročadi dostupnih javnosti; |
| --- | --- |

U.

budući da je bitno zajamčiti učinkovitu provedbu Direktive 2012/28/EU o određenim korištenjima djela siročadi te filmove uključiti u definiciju djela siročadi dostupnih javnosti;

Promidžba, prekogranična distribucija i dostupnost

| 1. | potiče europsku filmsku industriju da i dalje razvija inovativne usluge, nove poslovne modele i distribucijske kanale za poboljšanje prekogranične dostupnosti europskih filmova u Uniji i, osim toga, kako bi se gledateljima širom Unije omogućio pristup sve široj lepezi filmova na sve većem broju platformi; s tim u vezi predlaže da europska filmska industrija izvuče pouke iz najboljih poslovnih praksi izvan EU-a; |
| --- | --- |

1.

potiče europsku filmsku industriju da i dalje razvija inovativne usluge, nove poslovne modele i distribucijske kanale za poboljšanje prekogranične dostupnosti europskih filmova u Uniji i, osim toga, kako bi se gledateljima širom Unije omogućio pristup sve široj lepezi filmova na sve većem broju platformi; s tim u vezi predlaže da europska filmska industrija izvuče pouke iz najboljih poslovnih praksi izvan EU-a;

| 2. | prepoznaje učinak nedopuštene upotrebe kreativnih djela na kreativan ciklus i prava stvaratelja; naglašava potrebu za većom zakonitom ponudom visoke kvalitete i za podizanje razine osviještenosti mladih; |
| --- | --- |

2.

prepoznaje učinak nedopuštene upotrebe kreativnih djela na kreativan ciklus i prava stvaratelja; naglašava potrebu za većom zakonitom ponudom visoke kvalitete i za podizanje razine osviještenosti mladih;

| 3. | predlaže da se dalje istraži mogućnost razvoja prekogranične prenosivosti audiovizualnih usluga pri čemu se treba uzeti u obzir brz rast videa na zahtjev i mrežnih transakcija širom Unije jer bi se time gledateljima omogućio pristup filmovima bez obzira na to gdje se oni nalaze; |
| --- | --- |

3.

predlaže da se dalje istraži mogućnost razvoja prekogranične prenosivosti audiovizualnih usluga pri čemu se treba uzeti u obzir brz rast videa na zahtjev i mrežnih transakcija širom Unije jer bi se time gledateljima omogućio pristup filmovima bez obzira na to gdje se oni nalaze;

| 4. | naglašava važnost ciljanog marketinga širom Unije pri kojem se uzimaju u obzir kulturne značajke europske publike kako bi se jamčila bolja i učinkovitija promidžba europskih filmova; |
| --- | --- |

4.

naglašava važnost ciljanog marketinga širom Unije pri kojem se uzimaju u obzir kulturne značajke europske publike kako bi se jamčila bolja i učinkovitija promidžba europskih filmova;

| 5. | poziva stoga na veću dostupnost podnaslovljenih filmova kako bi se potaknuo prekogranični optjecaj europskih filmova, povećala osviještenost gledatelja o europskoj kulturnoj i jezičnoj raznolikosti i poboljšalo međusobno razumijevanje; |
| --- | --- |

5.

poziva stoga na veću dostupnost podnaslovljenih filmova kako bi se potaknuo prekogranični optjecaj europskih filmova, povećala osviještenost gledatelja o europskoj kulturnoj i jezičnoj raznolikosti i poboljšalo međusobno razumijevanje;

| 6. | posebno primjećuje ulogu programa MEDIA u potpori podnaslovljavanju i sinkronizaciji kako bi se povećala dostupnost europskih filmova, osobito u podnaslovljenim originalnim verzijama, čime se olakšava njihov optjecaj i poboljšava poznavanje i razumijevanje europskih kultura i jezika; |
| --- | --- |

6.

posebno primjećuje ulogu programa MEDIA u potpori podnaslovljavanju i sinkronizaciji kako bi se povećala dostupnost europskih filmova, osobito u podnaslovljenim originalnim verzijama, čime se olakšava njihov optjecaj i poboljšava poznavanje i razumijevanje europskih kultura i jezika;

| 7. | naglašava važnost nedavno usvojene pripremne mjere naslovljene „Podnaslovljavanje dobivanjem informacija iz mnoštva kako bi se povećao optjecaj europskih djela” te budući rad Komisije pri provedbi te mjere; |
| --- | --- |

7.

naglašava važnost nedavno usvojene pripremne mjere naslovljene „Podnaslovljavanje dobivanjem informacija iz mnoštva kako bi se povećao optjecaj europskih djela” te budući rad Komisije pri provedbi te mjere;

| 8. | nadalje, podupire inicijative kao što je pilot projekt Komisije naslovljen „Jačanje europske integracije preko kulture” čiji je cilj povećanje broja podnaslovljenih europskih filmova tako da se osiguraju nove podnaslovljene verzije izabranih televizijskih programa širom Europe; |
| --- | --- |

8.

nadalje, podupire inicijative kao što je pilot projekt Komisije naslovljen „Jačanje europske integracije preko kulture” čiji je cilj povećanje broja podnaslovljenih europskih filmova tako da se osiguraju nove podnaslovljene verzije izabranih televizijskih programa širom Europe;

| 9. | naglašava temeljnu važnost daljnjeg poboljšanja dostupnosti filmova osobama s invaliditetom, posebno preko zvučnih zapisa i podnaslova; |
| --- | --- |

9.

naglašava temeljnu važnost daljnjeg poboljšanja dostupnosti filmova osobama s invaliditetom, posebno preko zvučnih zapisa i podnaslova;

| 10. | naglašava poseban značaj europskih privatnih i javnih televizijskih stanica za filmsku produkciju, i za televizijsku i za kinematografsku koprodukciju, te ističe ulogu koju mogu imati pri osiguranju budućnosti brojnih, prije svega malih i srednjih, filmskih produkcijskih poduzeća u EU-u; |
| --- | --- |

10.

naglašava poseban značaj europskih privatnih i javnih televizijskih stanica za filmsku produkciju, i za televizijsku i za kinematografsku koprodukciju, te ističe ulogu koju mogu imati pri osiguranju budućnosti brojnih, prije svega malih i srednjih, filmskih produkcijskih poduzeća u EU-u;

| 11. | podsjeća na ulogu nagrade EP LUX, koja je s godinama sve više priznata, u promicanju europskih filmova prijevodom podnaslova pobjedničkog filma na sva 24 službena jezika Unije, čime se jamči bolja vidljivost i dostupnost europskih filmova te bolja osviještenost o njima; poziva nacionalne parlamente da u suradnji s informacijskim uredima Europskog parlamenta u državama članicama dodatno promiču nagradu LUX; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na ulogu nagrade EP LUX, koja je s godinama sve više priznata, u promicanju europskih filmova prijevodom podnaslova pobjedničkog filma na sva 24 službena jezika Unije, čime se jamči bolja vidljivost i dostupnost europskih filmova te bolja osviještenost o njima; poziva nacionalne parlamente da u suradnji s informacijskim uredima Europskog parlamenta u državama članicama dodatno promiču nagradu LUX;

| 12. | navodi da je potrebno promicati i podupirati europske koprodukcije te da povećanje takvih produkcija može dovesti do šire distribucije europskih filmova u Europi; |
| --- | --- |

12.

navodi da je potrebno promicati i podupirati europske koprodukcije te da povećanje takvih produkcija može dovesti do šire distribucije europskih filmova u Europi;

| 13. | osim toga, naglašava sve veći uspjeh visokokvalitetnih europskih televizijskih serija i stratešku važnost dodatnog poticanja produkcije, distribucije i promidžbe takvih serija na europskim i svjetskim tržištima; |
| --- | --- |

13.

osim toga, naglašava sve veći uspjeh visokokvalitetnih europskih televizijskih serija i stratešku važnost dodatnog poticanja produkcije, distribucije i promidžbe takvih serija na europskim i svjetskim tržištima;

| 14. | poziva države članice da podupiru i promiču posebna događanja poput filmskih festivala i turneja kako bi se poticali i podupirali širenje i optjecaj europskih filmova na njihovu teritoriju; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice da podupiru i promiču posebna događanja poput filmskih festivala i turneja kako bi se poticali i podupirali širenje i optjecaj europskih filmova na njihovu teritoriju;

| 15. | predlaže jačanje postojećih mjera za bolju optimizaciju cijene ulaznica za kino, razradu inovativnih promocija te ponuda za pretplatu kojima bi se doprinijelo privlačnosti i dostupnosti kinematografije za sve; |
| --- | --- |

15.

predlaže jačanje postojećih mjera za bolju optimizaciju cijene ulaznica za kino, razradu inovativnih promocija te ponuda za pretplatu kojima bi se doprinijelo privlačnosti i dostupnosti kinematografije za sve;

Razvoj publike

| 16. | poziva distributere i kinoprikazivače da povećaju vidljivost i dostupnost filmova iz drugih europskih zemalja kako bi doprli do šire publike; |
| --- | --- |

16.

poziva distributere i kinoprikazivače da povećaju vidljivost i dostupnost filmova iz drugih europskih zemalja kako bi doprli do šire publike;

| 17. | priznaje da su kina i dalje najznačajnije lokacije za predstavljanje i promidžbu filmova te da su to mjesta s bitnom socijalnom dimenzijom gdje se ljudi sastaju i razmjenjuju mišljenja; naglašava da se zatvaranjem malih i neovisnih kina, posebno u malim gradovima i manje razvijenim regijama, ograničava pristup europskim kulturnim resursima, baštini i dijalogu; u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da podupru opremanje svih ekrana tehnologijom za digitalnu projekciju i zvuk kako bi se takva kina sačuvala; |
| --- | --- |

17.

priznaje da su kina i dalje najznačajnije lokacije za predstavljanje i promidžbu filmova te da su to mjesta s bitnom socijalnom dimenzijom gdje se ljudi sastaju i razmjenjuju mišljenja; naglašava da se zatvaranjem malih i neovisnih kina, posebno u malim gradovima i manje razvijenim regijama, ograničava pristup europskim kulturnim resursima, baštini i dijalogu; u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da podupru opremanje svih ekrana tehnologijom za digitalnu projekciju i zvuk kako bi se takva kina sačuvala;

| 18. | naglašava važnost promicanja filmova u ranoj fazi proizvodnje kako bi se poboljšao njihov optjecaj i jamčila veća osviještenost potencijalne publike širom Europe; |
| --- | --- |

18.

naglašava važnost promicanja filmova u ranoj fazi proizvodnje kako bi se poboljšao njihov optjecaj i jamčila veća osviještenost potencijalne publike širom Europe;

| 19. | naglašava važnost programa MEDIA pri testiranju inovativnih pristupa razvoju publike, posebno podrškom festivalima, inicijativama za filmsko opismenjavanje i mjerama za razvoj publike; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost programa MEDIA pri testiranju inovativnih pristupa razvoju publike, posebno podrškom festivalima, inicijativama za filmsko opismenjavanje i mjerama za razvoj publike;

Ravnopravni uvjeti

| 20. | podsjeća na to da su u skladu s člankom 13. stavkom 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama države članice obvezne osigurati da pružatelji usluga na zahtjev promiču europska djela; naglašava da se ta odredba provodi na nejednake načine uz različite razine pravnih zahtjeva, što bi moglo dovesti do toga da ponuđači imaju poslovni nastan u državama članicama s najnižim zahtjevima; |
| --- | --- |

20.

podsjeća na to da su u skladu s člankom 13. stavkom 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama države članice obvezne osigurati da pružatelji usluga na zahtjev promiču europska djela; naglašava da se ta odredba provodi na nejednake načine uz različite razine pravnih zahtjeva, što bi moglo dovesti do toga da ponuđači imaju poslovni nastan u državama članicama s najnižim zahtjevima;

| 21. | smatra da bi svi koji imaju ekonomsku korist, čak i neizravnu, od djela europske kinematografije preko izravnih provizija, marketinga ili širenja, uključujući poveznice ili provizije na osnovi videa na zahtjev, trebali financijski doprinositi stvaranju europskih filmova; poziva Komisiju da se vodi tim načelom, čak i kad sa stajališta tržišnog natjecanja ispituje sustave država članica za financiranje filmova; |
| --- | --- |

21.

smatra da bi svi koji imaju ekonomsku korist, čak i neizravnu, od djela europske kinematografije preko izravnih provizija, marketinga ili širenja, uključujući poveznice ili provizije na osnovi videa na zahtjev, trebali financijski doprinositi stvaranju europskih filmova; poziva Komisiju da se vodi tim načelom, čak i kad sa stajališta tržišnog natjecanja ispituje sustave država članica za financiranje filmova;

| 22. | poziva Komisiju da to uzme u obzir kad bude predlagala reviziju sadašnjeg pravnog okvira kako bi se na europskom audiovizualnom tržištu jamčili ravnopravni, jednaki i pošteni uvjeti za sve pružatelje usluga; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da to uzme u obzir kad bude predlagala reviziju sadašnjeg pravnog okvira kako bi se na europskom audiovizualnom tržištu jamčili ravnopravni, jednaki i pošteni uvjeti za sve pružatelje usluga;

| 23. | poziva platforme za video na zahtjev i internetske usluge videa na zahtjev (SVOD) da javno objave podatke o tome koliko je puta odgledan svaki pojedini film iz njihove ponude kako bi se zajamčila odgovarajuća procjena njihova učinka; |
| --- | --- |

23.

poziva platforme za video na zahtjev i internetske usluge videa na zahtjev (SVOD) da javno objave podatke o tome koliko je puta odgledan svaki pojedini film iz njihove ponude kako bi se zajamčila odgovarajuća procjena njihova učinka;

Financiranje

| 24. | smatra da bi, radi poboljšanja optjecaja europskih filmova na europskom i međunarodnom tržištu, javno financiranje produkcije i distribucije trebalo biti uravnoteženije kako bi se povećala potpora za razvoj, promidžbu i međunarodnu distribuciju; |
| --- | --- |

24.

smatra da bi, radi poboljšanja optjecaja europskih filmova na europskom i međunarodnom tržištu, javno financiranje produkcije i distribucije trebalo biti uravnoteženije kako bi se povećala potpora za razvoj, promidžbu i međunarodnu distribuciju;

| 25. | smatra da je potrebno realno povećati financijska sredstva za distribuciju, promidžbu i marketing filmova, no ne na teret financiranja produkcije; |
| --- | --- |

25.

smatra da je potrebno realno povećati financijska sredstva za distribuciju, promidžbu i marketing filmova, no ne na teret financiranja produkcije;

| 26. | posebno poziva države članice da povećaju javno financiranje kako bi u ranoj fazi poduprle distribuciju i promidžbu nacionalnih filmova u inozemstvu te nenacionalnih europskih filmova; |
| --- | --- |

26.

posebno poziva države članice da povećaju javno financiranje kako bi u ranoj fazi poduprle distribuciju i promidžbu nacionalnih filmova u inozemstvu te nenacionalnih europskih filmova;

| 27. | poziva države članice da promiču inicijative za olakšavanje produkcije, distribucije, dostupnosti i privlačnosti europskih filmova; smatra da bi se primjenom nižih stopa PDV-a za kulturna audiovizualna djela, bez obzira na to prodaju li se na internetu ili izvan njega, poticao rast novih usluga i platformi; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice da promiču inicijative za olakšavanje produkcije, distribucije, dostupnosti i privlačnosti europskih filmova; smatra da bi se primjenom nižih stopa PDV-a za kulturna audiovizualna djela, bez obzira na to prodaju li se na internetu ili izvan njega, poticao rast novih usluga i platformi;

| 28. | naglašava ulogu Instrumenta jamstva za kulturne i kreativne sektore u okviru programa Kreativna Europa kojim se malim i srednjim poduzećima u kulturnim i kreativnim sektorima olakšava pristup financiranju te potiču dodatna ulaganja financijskih posrednika, čime se povećavaju mogućnosti financiranja filmske industrije; |
| --- | --- |

28.

naglašava ulogu Instrumenta jamstva za kulturne i kreativne sektore u okviru programa Kreativna Europa kojim se malim i srednjim poduzećima u kulturnim i kreativnim sektorima olakšava pristup financiranju te potiču dodatna ulaganja financijskih posrednika, čime se povećavaju mogućnosti financiranja filmske industrije;

| 29. | predlaže ocjenjivanje djelotvornosti i učinkovitosti europskih i nacionalnih sustava financiranja filmova, pri čemu se posebna pozornost treba obratiti kvaliteti i dosegu financiranih filmova te istodobno uzeti u obzir dostupnost i učinkovitost instrumenata financiranja za marketing i razvoj publike; poziva Komisiju da primjere najbolje prakse koji proizađu iz rezultata proslijedi državama članicama; |
| --- | --- |

29.

predlaže ocjenjivanje djelotvornosti i učinkovitosti europskih i nacionalnih sustava financiranja filmova, pri čemu se posebna pozornost treba obratiti kvaliteti i dosegu financiranih filmova te istodobno uzeti u obzir dostupnost i učinkovitost instrumenata financiranja za marketing i razvoj publike; poziva Komisiju da primjere najbolje prakse koji proizađu iz rezultata proslijedi državama članicama;

| 30. | podsjeća na to da su za filmsku produkciju i koprodukciju potrebna znatna financijska ulaganja i da se sadašnjim pravnim okvirom ne sprečava izdavanje dozvola za više teritorija te stoga naglašava da bi se trebala i dalje očuvati različitost sustava produkcije i distribucije kako bi se poticala ulaganja u europske filmove i odgovorilo na jezičnu i kulturnu raznolikost europskog tržišta te očuvala i promicala kulturna raznolikost; |
| --- | --- |

30.

podsjeća na to da su za filmsku produkciju i koprodukciju potrebna znatna financijska ulaganja i da se sadašnjim pravnim okvirom ne sprečava izdavanje dozvola za više teritorija te stoga naglašava da bi se trebala i dalje očuvati različitost sustava produkcije i distribucije kako bi se poticala ulaganja u europske filmove i odgovorilo na jezičnu i kulturnu raznolikost europskog tržišta te očuvala i promicala kulturna raznolikost;

| 31. | naglašava da europski filmovi dobivaju sredstva iz velikog broja europskih, nacionalnih i regionalnih javnih fondova te da bi trebalo poticati veću komplementarnost pri upotrebi tih fondova kako bi oni postali učinkovitiji; |
| --- | --- |

31.

naglašava da europski filmovi dobivaju sredstva iz velikog broja europskih, nacionalnih i regionalnih javnih fondova te da bi trebalo poticati veću komplementarnost pri upotrebi tih fondova kako bi oni postali učinkovitiji;

Europski filmski forum

| 32. | pozdravlja inicijativu Komisije za uspostavu europskog filmskog foruma kako bi se olakšao strukturni dijalog sa svim dionicima u audiovizualnom sektoru o izazovima s kojima se taj sektor u digitalnom dobu trenutačno suočava, kako bi se poboljšala suradnja, objedinjavanje informacija i razmjena najboljih praksi; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja inicijativu Komisije za uspostavu europskog filmskog foruma kako bi se olakšao strukturni dijalog sa svim dionicima u audiovizualnom sektoru o izazovima s kojima se taj sektor u digitalnom dobu trenutačno suočava, kako bi se poboljšala suradnja, objedinjavanje informacija i razmjena najboljih praksi;

| 33. | s tim u vezi poziva na šire sudjelovanje i suradnju svih nadležnih institucija, posebno s Europskim parlamentom; |
| --- | --- |

33.

s tim u vezi poziva na šire sudjelovanje i suradnju svih nadležnih institucija, posebno s Europskim parlamentom;

Medijska pismenost

| 34. | poziva države članice da ojačaju svoje napore za poboljšanje medijske pismenosti, a posebno filmske pismenosti, u školskim programima i institucijama za obrazovanje u kulturi, te da na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini razrade inicijative u koje će uvrstiti sve razine formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja i usavršavanja; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice da ojačaju svoje napore za poboljšanje medijske pismenosti, a posebno filmske pismenosti, u školskim programima i institucijama za obrazovanje u kulturi, te da na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini razrade inicijative u koje će uvrstiti sve razine formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja i usavršavanja;

| 35. | svjestan je posebnog značaja kina za filmsku i medijsku pismenost kao međugeneracijskog mjesta učenja te pozdravlja sve mjere kojima se ciljano promiče ta funkcija kina; |
| --- | --- |

35.

svjestan je posebnog značaja kina za filmsku i medijsku pismenost kao međugeneracijskog mjesta učenja te pozdravlja sve mjere kojima se ciljano promiče ta funkcija kina;

| 36. | skreće pozornost na promidžbu obrazovnih filmova za mlade te podupire natjecanja na kojima ih se potiče na stvaranje audiovizualnih djela; naglašava također mogućnosti koje nudi program MEDIA pri potpori projektima filmskog opismenjavanja; |
| --- | --- |

36.

skreće pozornost na promidžbu obrazovnih filmova za mlade te podupire natjecanja na kojima ih se potiče na stvaranje audiovizualnih djela; naglašava također mogućnosti koje nudi program MEDIA pri potpori projektima filmskog opismenjavanja;

Inovacije

| 37. | podupire inovativne projekte i prakse poput pripremne mjere Komisije za optjecaj europskih filmova u digitalnom dobu, osmišljene za testiranje fleksibilnijeg puštanja filmova u distribuciju preko različitih medija u više država članica te pozdravlja uvrštavanje te djelatnosti u program Kreativna Europa; |
| --- | --- |

37.

podupire inovativne projekte i prakse poput pripremne mjere Komisije za optjecaj europskih filmova u digitalnom dobu, osmišljene za testiranje fleksibilnijeg puštanja filmova u distribuciju preko različitih medija u više država članica te pozdravlja uvrštavanje te djelatnosti u program Kreativna Europa;

| 38. | smatra da bi od takvih inicijativa za fleksibilnije vremenske intervale za puštanje filmova u distribuciju koristi imale određene vrste europskih filmova u smislu vidljivosti, dopiranja do publike, prihoda i nižih troškova, te potiče Komisiju i države članice da takvim inicijativama posvete veću pozornost; |
| --- | --- |

38.

smatra da bi od takvih inicijativa za fleksibilnije vremenske intervale za puštanje filmova u distribuciju koristi imale određene vrste europskih filmova u smislu vidljivosti, dopiranja do publike, prihoda i nižih troškova, te potiče Komisiju i države članice da takvim inicijativama posvete veću pozornost;

Digitalizacija i arhiviranje

| 39. | poziva države članice da zajamče digitalizaciju kinematografskih djela te da uz zahtjev za pohranjivanje prema međunarodnom standardu digitalnog originala za digitalne filmove uspostave obvezni mehanizam pohranjivanja za digitalne formate ili da svoje postojeće mehanizme prilagode takvim formatima; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice da zajamče digitalizaciju kinematografskih djela te da uz zahtjev za pohranjivanje prema međunarodnom standardu digitalnog originala za digitalne filmove uspostave obvezni mehanizam pohranjivanja za digitalne formate ili da svoje postojeće mehanizme prilagode takvim formatima;

| 40. | naglašava važnost audiovizualnih arhiva, posebno onih iz ustanova koje se bave filmskom baštinom i javnih televizija te potiče države članice da zajamče primjerenu razinu sredstava i sustava stjecanja prava kako bi se olakšalo ispunjenje njihove zadaće javnog interesa, uključujući očuvanje i digitalizaciju filmske baštine kao i omogućavanje javnog dostupa toj baštini; |
| --- | --- |

40.

naglašava važnost audiovizualnih arhiva, posebno onih iz ustanova koje se bave filmskom baštinom i javnih televizija te potiče države članice da zajamče primjerenu razinu sredstava i sustava stjecanja prava kako bi se olakšalo ispunjenje njihove zadaće javnog interesa, uključujući očuvanje i digitalizaciju filmske baštine kao i omogućavanje javnog dostupa toj baštini;

| 41. | naglašava važnu ulogu europske digitalne knjižnice EUROPEANA kao digitalne knjižnice za europsku audiovizualnu baštinu (i za film i za televiziju); |
| --- | --- |

41.

naglašava važnu ulogu europske digitalne knjižnice EUROPEANA kao digitalne knjižnice za europsku audiovizualnu baštinu (i za film i za televiziju);

o

o o

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

42.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

(2)  SL L 167, 22.6.2001., str. 10.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 221.

(4)  SL C 433, 3.12.2014., str. 2.

(5)  SL C 332, 15.11.2013., str. 1.

(6)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 102.

(7)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 64.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0215.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0232.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/17

---

P8_TA(2015)0109

Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o „Novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama” (2014/2223(INI))

(2016/C 346/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama” (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama” (COM(2013)0659),

| — | uzimajući u obzir radne dokumente službi Komisije (SWD(2013)0342) i (SWD(2013)0343), koji su priloženi toj Komunikaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radne dokumente službi Komisije (SWD(2013)0342) i (SWD(2013)0343), koji su priloženi toj Komunikaciji,

| — | uzimajući u obzir zaključke o Novoj strategiji EU-a za šume Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo od 19. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke o Novoj strategiji EU-a za šume Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo od 19. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. siječnja 2014. naslovljeno „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. siječnja 2014. naslovljeno „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljeno „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljeno „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2006. o provedbi strategije Europske unije za šumarstvo (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2006. o provedbi strategije Europske unije za šumarstvo (1),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”,

| — | - uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., uključujući inicijative Unija inovacija i Resursno učinkovita Europa, |
| --- | --- |

—

- uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., uključujući inicijative Unija inovacija i Resursno učinkovita Europa,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2013)0216),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod nazivom „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija biološke raznolikosti EU-a za 2020.” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod nazivom „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija biološke raznolikosti EU-a za 2020.” (COM(2011)0244),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0126/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0126/2015),

| A. | budući da Europska unija nije nadležna za izradu zajedničke šumarske politike, ali da određene politike Unije mogu imati utjecaj na nacionalne šumarske politike te da države članice same odlučuju o političkim pristupima kad je riječ o šumarstvu i šumama; |
| --- | --- |

A.

budući da Europska unija nije nadležna za izradu zajedničke šumarske politike, ali da određene politike Unije mogu imati utjecaj na nacionalne šumarske politike te da države članice same odlučuju o političkim pristupima kad je riječ o šumarstvu i šumama;

| B. | budući da, premda je očigledno riječ o području nad kojim države članice imaju nadležnost, postoje potencijalne prednosti za industrije koje se temelje na šumama u vidu bolje i aktivnije usklađenosti i boljeg položaja tog važnog gospodarskog sektora, kojim se jamče radna mjesta na europskoj razini, posebno u ruralnim područjima i istodobno štite ekološki sustavi te pružaju ekološke prednosti za sve, pri čemu se ne dovodi u pitanje nadležnost država članica; |
| --- | --- |

B.

budući da, premda je očigledno riječ o području nad kojim države članice imaju nadležnost, postoje potencijalne prednosti za industrije koje se temelje na šumama u vidu bolje i aktivnije usklađenosti i boljeg položaja tog važnog gospodarskog sektora, kojim se jamče radna mjesta na europskoj razini, posebno u ruralnim područjima i istodobno štite ekološki sustavi te pružaju ekološke prednosti za sve, pri čemu se ne dovodi u pitanje nadležnost država članica;

| C. | budući da je drvo obnovljivi resurs koji je često nedovoljno iskorištavan u Europi i da treba zajamčiti inteligentnu i održivu upotrebu te sirovine, među ostalim daljnjim razvojem i razmjenom stručnog znanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je drvo obnovljivi resurs koji je često nedovoljno iskorištavan u Europi i da treba zajamčiti inteligentnu i održivu upotrebu te sirovine, među ostalim daljnjim razvojem i razmjenom stručnog znanja;

| D. | budući da su šume izvor jedinstvene flore, faune i gljiva; |
| --- | --- |

D.

budući da su šume izvor jedinstvene flore, faune i gljiva;

| E. | budući da se šume uvelike razlikuju svojom veličinom i obilježjima, pri čemu šume pokrivaju više od polovine teritorija nekih država članica; budući da su šume kojima se gospodari na održiv način od iznimne važnosti za stvaranje dodane vrijednosti na lokalnoj, regionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini u vidu jamčenja radnih mjesta u ruralnim područjima i pružanja doprinosa društvu zasnovanom na biogospodarstvu, pružanju koristi za ljudsko zdravlje, posebno u područjima koje su strukturno u nepovoljnom položaju, te istodobno znatnim doprinosom zaštiti okoliša i klime kao i bioraznolikosti; |
| --- | --- |

E.

budući da se šume uvelike razlikuju svojom veličinom i obilježjima, pri čemu šume pokrivaju više od polovine teritorija nekih država članica; budući da su šume kojima se gospodari na održiv način od iznimne važnosti za stvaranje dodane vrijednosti na lokalnoj, regionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini u vidu jamčenja radnih mjesta u ruralnim područjima i pružanja doprinosa društvu zasnovanom na biogospodarstvu, pružanju koristi za ljudsko zdravlje, posebno u područjima koje su strukturno u nepovoljnom položaju, te istodobno znatnim doprinosom zaštiti okoliša i klime kao i bioraznolikosti;

| F. | budući da je šumska biomasa vrlo važan izvor obnovljive energije; budući da europske šume trenutačno apsorbiraju i pohranjuju oko 10 % emisija ugljika EU-a te na taj način znatno pridonose naporima koji se ulažu u smanjenje posljedica klimatskih promjena; |
| --- | --- |

F.

budući da je šumska biomasa vrlo važan izvor obnovljive energije; budući da europske šume trenutačno apsorbiraju i pohranjuju oko 10 % emisija ugljika EU-a te na taj način znatno pridonose naporima koji se ulažu u smanjenje posljedica klimatskih promjena;

| G. | budući da su građani Unije zbog urbanizacije našega društva slabije povezani sa šumama te da malo znaju o šumarstvu i utjecaju koji ima na blagostanje, radna mjesta, klimu, okoliš, zdravlje ljudi i cijeli lanac vrijednosti te na vezu sa širim ekosustavima; |
| --- | --- |

G.

budući da su građani Unije zbog urbanizacije našega društva slabije povezani sa šumama te da malo znaju o šumarstvu i utjecaju koji ima na blagostanje, radna mjesta, klimu, okoliš, zdravlje ljudi i cijeli lanac vrijednosti te na vezu sa širim ekosustavima;

| H. | budući da se u okviru sve većeg broja politika EU-a polažu sve snažniji zahtjevi na šume; budući da se ti zahtjevi moraju oprezno uravnotežiti te da potreba za novim načinima upotrebe drveta u biogospodarstvu i za dobivanje bioenergije mora podrazumijevati resursnu učinkovitost, primjenu nove tehnologije i poštovanje ograničenja u održivim zalihama; |
| --- | --- |

H.

budući da se u okviru sve većeg broja politika EU-a polažu sve snažniji zahtjevi na šume; budući da se ti zahtjevi moraju oprezno uravnotežiti te da potreba za novim načinima upotrebe drveta u biogospodarstvu i za dobivanje bioenergije mora podrazumijevati resursnu učinkovitost, primjenu nove tehnologije i poštovanje ograničenja u održivim zalihama;

| I. | budući da je značajka europskog šumarstva održivo gospodarenje i dugoročno planiranje te da bi načelo održivosti trebalo još snažnije naglasiti na svim razinama, od lokalne do globalne razine, kako bi se otvorila nova radna mjesta, zaštitila bioraznolikost, ublažile klimatske promjene i suzbila dezertifikacija; |
| --- | --- |

I.

budući da je značajka europskog šumarstva održivo gospodarenje i dugoročno planiranje te da bi načelo održivosti trebalo još snažnije naglasiti na svim razinama, od lokalne do globalne razine, kako bi se otvorila nova radna mjesta, zaštitila bioraznolikost, ublažile klimatske promjene i suzbila dezertifikacija;

| J. | budući da je neophodno istaknuti gospodarsku, socijalnu i ekološku ulogu šuma, također u kontekstu zaštite i promicanja kulturne i prirodne baštine te poticanja održivog (ekološkog) turizma; |
| --- | --- |

J.

budući da je neophodno istaknuti gospodarsku, socijalnu i ekološku ulogu šuma, također u kontekstu zaštite i promicanja kulturne i prirodne baštine te poticanja održivog (ekološkog) turizma;

| K. | budući da zbog sve većeg broja stanovnika u svijetu raste potreba za energijom te bi šume zbog toga trebale imati važniju ulogu u budućoj kombinaciji izvora energije EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da zbog sve većeg broja stanovnika u svijetu raste potreba za energijom te bi šume zbog toga trebale imati važniju ulogu u budućoj kombinaciji izvora energije EU-a;

Opće napomene – važnost šuma, šumarstva i sektora koji se temelji na šumama za gospodarstvo i društvo

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Komisije o Novoj strategiji EU-a za šume i popratne radne dokumente te naglašava da se strategiju EU-a za šume mora usmjeriti na održivo gospodarenje šumama i njihovu multifunkcionalnu ulogu s gospodarskog, društvenog i ekološkog stajališta te da se mora zajamčiti bolja usklađenost i bolje upoznavanje s politikama Zajednice koje su izravno ili neizravno povezane sa šumarstvom; u tom smislu ističe da se u okviru sve većeg broja inicijativa europske politike u područjima kao što su gospodarska politika i politika zapošljavanja, energetska politika i politika zaštite okoliša i klime zahtijeva sve veći doprinos šumarskog sektora; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Komunikaciju Komisije o Novoj strategiji EU-a za šume i popratne radne dokumente te naglašava da se strategiju EU-a za šume mora usmjeriti na održivo gospodarenje šumama i njihovu multifunkcionalnu ulogu s gospodarskog, društvenog i ekološkog stajališta te da se mora zajamčiti bolja usklađenost i bolje upoznavanje s politikama Zajednice koje su izravno ili neizravno povezane sa šumarstvom; u tom smislu ističe da se u okviru sve većeg broja inicijativa europske politike u područjima kao što su gospodarska politika i politika zapošljavanja, energetska politika i politika zaštite okoliša i klime zahtijeva sve veći doprinos šumarskog sektora;

| 2. | ističe potrebu da se na sustavniji način odredi vrijednost usluga šumskih ekosustava i da se ona uzme u obzir pri donošenju odluka u javnom i privatnom sektoru; |
| --- | --- |

2.

ističe potrebu da se na sustavniji način odredi vrijednost usluga šumskih ekosustava i da se ona uzme u obzir pri donošenju odluka u javnom i privatnom sektoru;

| 3. | primjećuje da samo zdrave i stabilne planinske šume mogu u potpunosti ispunjavati svoje funkcije zaštite ljudi i prirode predstavljajući protutežu snježnim lavinama i odronima te služeći kao prirodna zaštita od poplava; ističe da je osobito u tom kontekstu nadnacionalna komunikacija neophodna; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da samo zdrave i stabilne planinske šume mogu u potpunosti ispunjavati svoje funkcije zaštite ljudi i prirode predstavljajući protutežu snježnim lavinama i odronima te služeći kao prirodna zaštita od poplava; ističe da je osobito u tom kontekstu nadnacionalna komunikacija neophodna;

| 4. | u tom pogledu naglašava da bi trebalo spriječiti svaki pokušaj da se šumarstvo učini predmetom politike EU-a te da se lokalno i regionalno obilježje tog sektora i nadležnost država članica u tom području moraju poštovati uz istodobno nastojanje ostvarivanja usklađenosti između nadležnosti EU-a i država članica; |
| --- | --- |

4.

u tom pogledu naglašava da bi trebalo spriječiti svaki pokušaj da se šumarstvo učini predmetom politike EU-a te da se lokalno i regionalno obilježje tog sektora i nadležnost država članica u tom području moraju poštovati uz istodobno nastojanje ostvarivanja usklađenosti između nadležnosti EU-a i država članica;

| 5. | ističe da šume EU-a obilježava velika raznolikost, uključujući snažne razlike u vlasništvu nad šumama, njihovoj veličini, njihovim obilježjima i izazovima s kojima su suočene; |
| --- | --- |

5.

ističe da šume EU-a obilježava velika raznolikost, uključujući snažne razlike u vlasništvu nad šumama, njihovoj veličini, njihovim obilježjima i izazovima s kojima su suočene;

| 6. | naglašava da se strategijom EU-a za šume mora uzeti u obzir činjenica da šume prekrivaju više od polovine teritorija nekih država članica i da su šume kojima se gospodari na održiv način od iznimne važnosti za stvaranje dodane vrijednosti na lokalnoj i regionalnoj razini i jamčenje radnih mjesta u ruralnim područjima te da istodobno daju ključan doprinos zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

6.

naglašava da se strategijom EU-a za šume mora uzeti u obzir činjenica da šume prekrivaju više od polovine teritorija nekih država članica i da su šume kojima se gospodari na održiv način od iznimne važnosti za stvaranje dodane vrijednosti na lokalnoj i regionalnoj razini i jamčenje radnih mjesta u ruralnim područjima te da istodobno daju ključan doprinos zaštiti okoliša;

| 7. | naglašava posebno vrijednu ulogu stabilnih mješovitih šuma s autohtonim vrstama drveća prilagođenim lokalnim uvjetima kao i presudnu ulogu koju takve šume imaju za ekosustave te njihov doprinos bioraznolikosti; |
| --- | --- |

7.

naglašava posebno vrijednu ulogu stabilnih mješovitih šuma s autohtonim vrstama drveća prilagođenim lokalnim uvjetima kao i presudnu ulogu koju takve šume imaju za ekosustave te njihov doprinos bioraznolikosti;

| 8. | poziva države članice na to da pruže potporu vlasnicima šuma u njihovim nastojanjima da očuvaju i uzgajaju autohtone mješovite šume koje su uobičajene za pojedino područje; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice na to da pruže potporu vlasnicima šuma u njihovim nastojanjima da očuvaju i uzgajaju autohtone mješovite šume koje su uobičajene za pojedino područje;

| 9. | izražava razočaranje zbog činjenice da se uvjeti rada radnika u šumarstvu ne uzimaju kao referentna točka u predloženoj strategiji i traži od Komisije da razmotri pametnu organizaciju rada, visoke tehnološke standarde te kvalitetna radna mjesta; |
| --- | --- |

9.

izražava razočaranje zbog činjenice da se uvjeti rada radnika u šumarstvu ne uzimaju kao referentna točka u predloženoj strategiji i traži od Komisije da razmotri pametnu organizaciju rada, visoke tehnološke standarde te kvalitetna radna mjesta;

| 10. | primjećuje da je u sektoru šumarstva trenutačno zaposleno više od 3 milijuna Europljana i naglašava da će se dugoročna konkurentnost tog sektora ostvariti jedino s pomoću kvalificirane radne snage; |
| --- | --- |

10.

primjećuje da je u sektoru šumarstva trenutačno zaposleno više od 3 milijuna Europljana i naglašava da će se dugoročna konkurentnost tog sektora ostvariti jedino s pomoću kvalificirane radne snage;

| 11. | smatra da bi se Strategijom EU-a za šume trebali odrediti uvjeti kojima će se EU-u omogućiti da ima relevantne obrazovne programe i radnike koji su u potpunosti svjesni trenutačnih izazova i prijetnji s kojima se suočava sektor šumarstva, ali i sigurnosnih propisa u području gospodarenja šumama; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi se Strategijom EU-a za šume trebali odrediti uvjeti kojima će se EU-u omogućiti da ima relevantne obrazovne programe i radnike koji su u potpunosti svjesni trenutačnih izazova i prijetnji s kojima se suočava sektor šumarstva, ali i sigurnosnih propisa u području gospodarenja šumama;

| 12. | ističe potrebu za sveobuhvatnom i cjelovitom zajedničkom strategijom i pozdravlja priznavanje gospodarske, ekološke i društvene uloge šuma i sektora koji se temelji na šumama u EU-u te njihovih gospodarskih, ekoloških i društvenih koristi; |
| --- | --- |

12.

ističe potrebu za sveobuhvatnom i cjelovitom zajedničkom strategijom i pozdravlja priznavanje gospodarske, ekološke i društvene uloge šuma i sektora koji se temelji na šumama u EU-u te njihovih gospodarskih, ekoloških i društvenih koristi;

| 13. | smatra da se tim priznanjem pruža snažna osnova za potporu šumarskom sektoru EU-a, među ostalim sprečavanjem šumskih nepogoda i upravljanjem njima, poboljšanjem resursne učinkovitosti, povećanjem konkurentnosti, poticanjem zapošljavanja, jačanjem industrijskih grana koje se temelje na šumarstvu i očuvanjem ekoloških funkcija; |
| --- | --- |

13.

smatra da se tim priznanjem pruža snažna osnova za potporu šumarskom sektoru EU-a, među ostalim sprečavanjem šumskih nepogoda i upravljanjem njima, poboljšanjem resursne učinkovitosti, povećanjem konkurentnosti, poticanjem zapošljavanja, jačanjem industrijskih grana koje se temelje na šumarstvu i očuvanjem ekoloških funkcija;

| 14. | ističe važnu ulogu biogospodarstva u ostvarivanju novih prioriteta Komisije u pogledu rasta, zapošljavanja i ulaganja; |
| --- | --- |

14.

ističe važnu ulogu biogospodarstva u ostvarivanju novih prioriteta Komisije u pogledu rasta, zapošljavanja i ulaganja;

| 15. | priznaje da EU treba imati ulogu u pružanju potpore nacionalnim politikama u cilju ostvarivanja aktivnog, multifunkcionalnog i održivog gospodarenja šumama, uključujući gospodarenje različitim vrstama šuma, te u jačanju suradnje radi uklanjanja prekograničnih opasnosti kao što su šumski požari, klimatske promjene i prirodne nepogode ili invazivne strane vrste; |
| --- | --- |

15.

priznaje da EU treba imati ulogu u pružanju potpore nacionalnim politikama u cilju ostvarivanja aktivnog, multifunkcionalnog i održivog gospodarenja šumama, uključujući gospodarenje različitim vrstama šuma, te u jačanju suradnje radi uklanjanja prekograničnih opasnosti kao što su šumski požari, klimatske promjene i prirodne nepogode ili invazivne strane vrste;

| 16. | smatra da se u okviru strategije treba voditi više računa o problemu bolesti drveća, kao što je sušenje hrasta koje pustoši plantaže hrasta plutnjaka u Portugalu, Francuskoj i Španjolskoj, ali i utječe na područja pod posebnom zaštitom i rezervate biosfere; |
| --- | --- |

16.

smatra da se u okviru strategije treba voditi više računa o problemu bolesti drveća, kao što je sušenje hrasta koje pustoši plantaže hrasta plutnjaka u Portugalu, Francuskoj i Španjolskoj, ali i utječe na područja pod posebnom zaštitom i rezervate biosfere;

| 17. | ističe da je očekivani rast potražnje za drvom i prilika i izazov za šume i sve sektore koji se temelje na šumama, posebno s obzirom na to da se očekuje da će zbog posljedica klimatskih promjena suše, požari, oluje i nametnici šumama češće i u većoj mjeri nanositi štetu; u tom kontekstu naglašava potrebu da se šume zaštite od tih sve većih prijetnji i da se usklade njihova proizvodna i zaštitna funkcija; |
| --- | --- |

17.

ističe da je očekivani rast potražnje za drvom i prilika i izazov za šume i sve sektore koji se temelje na šumama, posebno s obzirom na to da se očekuje da će zbog posljedica klimatskih promjena suše, požari, oluje i nametnici šumama češće i u većoj mjeri nanositi štetu; u tom kontekstu naglašava potrebu da se šume zaštite od tih sve većih prijetnji i da se usklade njihova proizvodna i zaštitna funkcija;

| 18. | pozdravlja širenje šumskog pokrova, posebno s autohtonim vrstama u područjima koja nisu pogodna za proizvodnju hrane, a osobito onima koja su u blizini urbanih područja, radi ublažavanja negativnih toplinskih učinaka, smanjenja zagađenja te osnaživanja veze između čovjeka i šume; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja širenje šumskog pokrova, posebno s autohtonim vrstama u područjima koja nisu pogodna za proizvodnju hrane, a osobito onima koja su u blizini urbanih područja, radi ublažavanja negativnih toplinskih učinaka, smanjenja zagađenja te osnaživanja veze između čovjeka i šume;

| 19. | u potpunosti podupire napore koje Komisija ulaže u promicanje zapošljavanje u sektoru šumarstva i održivo stvaranje blagostanja u Europi; |
| --- | --- |

19.

u potpunosti podupire napore koje Komisija ulaže u promicanje zapošljavanje u sektoru šumarstva i održivo stvaranje blagostanja u Europi;

| 20. | naglašava važnost održive proizvodnje i upotrebe drva i drugih materijala povezanih sa šumom, kao što su pluto i drvni derivati, uključujući tekstilna vlakna, za razvoj održivih gospodarskih modela i otvaranje ekološki prihvatljivih radnih mjesta; |
| --- | --- |

20.

naglašava važnost održive proizvodnje i upotrebe drva i drugih materijala povezanih sa šumom, kao što su pluto i drvni derivati, uključujući tekstilna vlakna, za razvoj održivih gospodarskih modela i otvaranje ekološki prihvatljivih radnih mjesta;

| 21. | poziva Komisiju na to da analizira poteškoće u opskrbi kraja lanca koje su povezane s porastom potražnje u trećim zemljama, što se posebno odnosi na oblo drvo, i da podrži taj sektor; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju na to da analizira poteškoće u opskrbi kraja lanca koje su povezane s porastom potražnje u trećim zemljama, što se posebno odnosi na oblo drvo, i da podrži taj sektor;

| 22. | poziva Komisiju i države članice na to da stvore poticaje kako bi sve veća skupina žena u ulozi vlasnica šuma mogla dobiti posebne savjete i potporu u vezi s aktivnim i održivim gospodarenjem svojim šumama; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice na to da stvore poticaje kako bi sve veća skupina žena u ulozi vlasnica šuma mogla dobiti posebne savjete i potporu u vezi s aktivnim i održivim gospodarenjem svojim šumama;

| 23. | naglašava da je oko 60 % šuma EU-a u privatnom vlasništvu i da ima oko 16 milijuna privatnih vlasnika šuma te u tom kontekstu ističe važnost vlasništva i prava na vlasništvo te podržava sve mjere kojima se udrugama dionika omogućava sudjelovanje u dijalogu o razvoju i provedbi održivog gospodarenja šumama te bolja razmjena informacija; |
| --- | --- |

23.

naglašava da je oko 60 % šuma EU-a u privatnom vlasništvu i da ima oko 16 milijuna privatnih vlasnika šuma te u tom kontekstu ističe važnost vlasništva i prava na vlasništvo te podržava sve mjere kojima se udrugama dionika omogućava sudjelovanje u dijalogu o razvoju i provedbi održivog gospodarenja šumama te bolja razmjena informacija;

| 24. | primjećuje da su vlasnici šuma ključni akteri u ruralnim područjima te u tom kontekstu pozdravlja priznavanje uloge šumarstva i agrošumarstva u programu za ruralni razvoj u okviru ZPP-a za razdoblje od 2014. do 2020.; |
| --- | --- |

24.

primjećuje da su vlasnici šuma ključni akteri u ruralnim područjima te u tom kontekstu pozdravlja priznavanje uloge šumarstva i agrošumarstva u programu za ruralni razvoj u okviru ZPP-a za razdoblje od 2014. do 2020.;

| 25. | smatra da bi se Strategija EU-a za šume unaprijedila ako se podrži odgovarajućom koordinacijom, pri čemu bi se rabila postojeća financijska sredstva EU-a, uključujući Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR); |
| --- | --- |

25.

smatra da bi se Strategija EU-a za šume unaprijedila ako se podrži odgovarajućom koordinacijom, pri čemu bi se rabila postojeća financijska sredstva EU-a, uključujući Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR);

| 26. | ističe mogućnost država članica i regija da iskoriste dostupna financijska sredstva u okviru svojih programa ruralnog razvoja kako bi podržale održivo gospodarenje šumama i poticale agrošumarstvo te kako bi stvarale javna ekološka dobra kao što su kisik, pohranjivanje ugljika i zaštita usjeva od posljedica klimatskih promjena te kako bi poticale rast lokalnih gospodarstava i otvarale ekološki prihvatljiva radna mjesta; |
| --- | --- |

26.

ističe mogućnost država članica i regija da iskoriste dostupna financijska sredstva u okviru svojih programa ruralnog razvoja kako bi podržale održivo gospodarenje šumama i poticale agrošumarstvo te kako bi stvarale javna ekološka dobra kao što su kisik, pohranjivanje ugljika i zaštita usjeva od posljedica klimatskih promjena te kako bi poticale rast lokalnih gospodarstava i otvarale ekološki prihvatljiva radna mjesta;

| 27. | priznaje potrebu za poboljšanim prijevozom i logistikom za gospodarenje šumama i izvlačenje drvne sirovine; poziva države članice na razvoj održivih sustava logistike i sječe sa smanjenim negativnim učincima na klimu, što bi obuhvaćalo i korištenje kamionima i brodovima na održivo biogorivo i veću upotrebu željeznica; potiče upotrebu strukturnih fondova EU-a i programa za ruralni razvoj za te potrebe; |
| --- | --- |

27.

priznaje potrebu za poboljšanim prijevozom i logistikom za gospodarenje šumama i izvlačenje drvne sirovine; poziva države članice na razvoj održivih sustava logistike i sječe sa smanjenim negativnim učincima na klimu, što bi obuhvaćalo i korištenje kamionima i brodovima na održivo biogorivo i veću upotrebu željeznica; potiče upotrebu strukturnih fondova EU-a i programa za ruralni razvoj za te potrebe;

| 28. | priznaje ulogu šuma u društvu u vezi s tjelesnim i mentalnim zdravljem građana i da javna dobra koje nam šume pružaju imaju visoku ekološku i rekreacijsku vrijednost te da pružaju doprinos kvaliteti života, osobito u pogledu opskrbe kisikom, sekvestracije ugljika, pročišćavanja zraka, pohranjivanja i pročišćavanja vode, kontrole erozije i zaštite od lavina, kao i u pogledu omogućavanja prostora za aktivnosti na otvorenom; |
| --- | --- |

28.

priznaje ulogu šuma u društvu u vezi s tjelesnim i mentalnim zdravljem građana i da javna dobra koje nam šume pružaju imaju visoku ekološku i rekreacijsku vrijednost te da pružaju doprinos kvaliteti života, osobito u pogledu opskrbe kisikom, sekvestracije ugljika, pročišćavanja zraka, pohranjivanja i pročišćavanja vode, kontrole erozije i zaštite od lavina, kao i u pogledu omogućavanja prostora za aktivnosti na otvorenom;

| 29. | potiče povezivanje urbanih područja i šuma javnim prijevozom radi lakšeg pristupa šumama i šumskim područjima; |
| --- | --- |

29.

potiče povezivanje urbanih područja i šuma javnim prijevozom radi lakšeg pristupa šumama i šumskim područjima;

| 30. | naglašava važnost ostalih aktivnosti povezanih sa šumama, npr. prikupljanje nedrvnih šumskih proizvoda kao što su gljive ili jagodasto voće, kao i ispaša i pčelarstvo; |
| --- | --- |

30.

naglašava važnost ostalih aktivnosti povezanih sa šumama, npr. prikupljanje nedrvnih šumskih proizvoda kao što su gljive ili jagodasto voće, kao i ispaša i pčelarstvo;

| 31. | poziva Komisiju na promicanje gospodarskih aktivnosti koje mogu služiti kao izvor sirovina za farmaceutsku, kozmetičku i prehrambenu industriju i koje mogu služiti kao alternativni način rješavanja problema nezaposlenosti i iseljavanja stanovništva iz ruralnih područja te da promiče korisnost proizvoda tih aktivnosti za ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju na promicanje gospodarskih aktivnosti koje mogu služiti kao izvor sirovina za farmaceutsku, kozmetičku i prehrambenu industriju i koje mogu služiti kao alternativni način rješavanja problema nezaposlenosti i iseljavanja stanovništva iz ruralnih područja te da promiče korisnost proizvoda tih aktivnosti za ljudsko zdravlje;

Učinkovito iskorištavanje resursa – drvo kao održiva sirovina (održivo gospodarenje šumama)

| 32. | ističe da upotreba drva i ostalih proizvoda od iskorištena drva kao obnovljivih i ekološki prihvatljivih sirovina s jedne strane i održivo gospodarenje šumama s druge strane imaju važnu ulogu u postizanju društveno-političkih ciljeva EU-a kao što su energetska tranzicija, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima te ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. i ciljeva na području bioraznolikosti; primjećuje da bi nepostojanje aktivnog gospodarenja šumama bilo u suprotnosti s tim ciljevima; |
| --- | --- |

32.

ističe da upotreba drva i ostalih proizvoda od iskorištena drva kao obnovljivih i ekološki prihvatljivih sirovina s jedne strane i održivo gospodarenje šumama s druge strane imaju važnu ulogu u postizanju društveno-političkih ciljeva EU-a kao što su energetska tranzicija, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima te ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. i ciljeva na području bioraznolikosti; primjećuje da bi nepostojanje aktivnog gospodarenja šumama bilo u suprotnosti s tim ciljevima;

| 33. | ističe da šume kojima se gospodari imaju veći kapacitet upijanja ugljičnog dioksida od šuma kojima se ne gospodari i naglašava važnost održivog gospodarenja šumama pri maksimalnom povećanju potencijala sekvestracija ugljika koji imaju šume EU-a; |
| --- | --- |

33.

ističe da šume kojima se gospodari imaju veći kapacitet upijanja ugljičnog dioksida od šuma kojima se ne gospodari i naglašava važnost održivog gospodarenja šumama pri maksimalnom povećanju potencijala sekvestracija ugljika koji imaju šume EU-a;

| 34. | smatra da se šume ne bi trebalo promatrati samo kao spremnike ugljika; |
| --- | --- |

34.

smatra da se šume ne bi trebalo promatrati samo kao spremnike ugljika;

| 35. | naglašava potrebu da se zajamči učinkovita upotreba i ponovna upotreba šumskih resursa i drvnog materijala kao načina smanjivanja trgovinskog deficita EU-a, poboljšanja neovisnost EU-a u opskrbi drvom i konkurentnosti njegova šumarskog sektora, pružanja pomoći u smanjenju razine neodrživog gospodarenja šumama, zaštite okoliša te smanjenja krčenja šuma u zemljama izvan EU-a; |
| --- | --- |

35.

naglašava potrebu da se zajamči učinkovita upotreba i ponovna upotreba šumskih resursa i drvnog materijala kao načina smanjivanja trgovinskog deficita EU-a, poboljšanja neovisnost EU-a u opskrbi drvom i konkurentnosti njegova šumarskog sektora, pružanja pomoći u smanjenju razine neodrživog gospodarenja šumama, zaštite okoliša te smanjenja krčenja šuma u zemljama izvan EU-a;

| 36. | izričito podržava učinkovito korištenje drvom kao obnovljivom sirovinom raznovrsne namjene s ograničenom dostupnošću i izjašnjava se protiv zakonski obvezujućih pravila o davanju prvenstva pri iskorištavanju drva jer se time s jedne strane ograničava tržište energije i razvoj novih i inovativnih upotreba biomase, a s druge strane to u mnogim izoliranim i ruralnim područjima nije izvedivo isključivo iz infrastrukturnih razloga; |
| --- | --- |

36.

izričito podržava učinkovito korištenje drvom kao obnovljivom sirovinom raznovrsne namjene s ograničenom dostupnošću i izjašnjava se protiv zakonski obvezujućih pravila o davanju prvenstva pri iskorištavanju drva jer se time s jedne strane ograničava tržište energije i razvoj novih i inovativnih upotreba biomase, a s druge strane to u mnogim izoliranim i ruralnim područjima nije izvedivo isključivo iz infrastrukturnih razloga;

| 37. | podržava otvorenu i tržišno orijentiranu politiku i slobodu za sve tržišne dionike davanjem prednosti drvu iz lokalnih izvora kako bi se maksimalno umanjio ugljični otisak koji stvara prekooceanski prijevoz i potaknula održiva lokalna proizvodnja; |
| --- | --- |

37.

podržava otvorenu i tržišno orijentiranu politiku i slobodu za sve tržišne dionike davanjem prednosti drvu iz lokalnih izvora kako bi se maksimalno umanjio ugljični otisak koji stvara prekooceanski prijevoz i potaknula održiva lokalna proizvodnja;

| 38. | smatra nužnim da se strategijom također u cijelosti uzmu u obzir specifičnosti rijetko naseljenih i udaljenih regija jer se neki od najvećih resursa biomase u Uniji nalaze u tim područjima; |
| --- | --- |

38.

smatra nužnim da se strategijom također u cijelosti uzmu u obzir specifičnosti rijetko naseljenih i udaljenih regija jer se neki od najvećih resursa biomase u Uniji nalaze u tim područjima;

| 39. | prepoznaje vrijednost drva za energetske svrhe kao sredstva borbe protiv energetskog siromaštva, čime se doprinosi ciljevima za obnovljivu energiju iz klimatskog i energetskog okvira do 2030. i stvaranju novih poslovnih mogućnosti; |
| --- | --- |

39.

prepoznaje vrijednost drva za energetske svrhe kao sredstva borbe protiv energetskog siromaštva, čime se doprinosi ciljevima za obnovljivu energiju iz klimatskog i energetskog okvira do 2030. i stvaranju novih poslovnih mogućnosti;

| 40. | smatra da bi nova strategija za šume trebala omogućiti bolju suradnju na području strukturiranja industrija koje se temelje na šumama te ponovnog okupljanja gospodarskih subjekata u cilju boljeg iskorištavanja šumskih resursa; |
| --- | --- |

40.

smatra da bi nova strategija za šume trebala omogućiti bolju suradnju na području strukturiranja industrija koje se temelje na šumama te ponovnog okupljanja gospodarskih subjekata u cilju boljeg iskorištavanja šumskih resursa;

| 41. | zastupa stajalište da se održivo gospodarenje šumama mora temeljiti na opće priznatim i prihvaćenim načelima i sredstvima kao što su kriteriji i pokazatelji za održivo gospodarenje šumama koji uvijek moraju biti usmjereni na cijeli sektor neovisno o konačnoj namjeni drva; |
| --- | --- |

41.

zastupa stajalište da se održivo gospodarenje šumama mora temeljiti na opće priznatim i prihvaćenim načelima i sredstvima kao što su kriteriji i pokazatelji za održivo gospodarenje šumama koji uvijek moraju biti usmjereni na cijeli sektor neovisno o konačnoj namjeni drva;

| 42. | podržava namjeru Komisije da zajedno s državama članicama i dionicima razvije ambiciozan, objektivan i dokaziv skup kriterija i pokazatelja za održivo gospodarenje šumama, naglašavajući da bi te kriterije trebalo uskladiti sa zahtjevima konferencije Forest Europe (Ministarska konferencija o zaštiti šuma u Europi) (2), koji predstavljaju paneuropski temelj za zajedničko izvješćivanje o održivom gospodarenju šumama i temelj za dodjelu certifikata za održivost uzimajući u obzir raznolikost šumskih vrsta diljem Europe; |
| --- | --- |

42.

podržava namjeru Komisije da zajedno s državama članicama i dionicima razvije ambiciozan, objektivan i dokaziv skup kriterija i pokazatelja za održivo gospodarenje šumama, naglašavajući da bi te kriterije trebalo uskladiti sa zahtjevima konferencije Forest Europe (Ministarska konferencija o zaštiti šuma u Europi) (2), koji predstavljaju paneuropski temelj za zajedničko izvješćivanje o održivom gospodarenju šumama i temelj za dodjelu certifikata za održivost uzimajući u obzir raznolikost šumskih vrsta diljem Europe;

| 43. | priznaje da je zbog rastuće potražnje za materijalima iz šumarskog sektora, uglavnom kao posljedica razvoja obnovljivih energija koje potječu iz biomase, potrebno osmisliti nove načine povećanja dostupnosti drva kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje šuma; |
| --- | --- |

43.

priznaje da je zbog rastuće potražnje za materijalima iz šumarskog sektora, uglavnom kao posljedica razvoja obnovljivih energija koje potječu iz biomase, potrebno osmisliti nove načine povećanja dostupnosti drva kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje šuma;

| 44. | napominje da su pregovori u okviru konferencije Forest Europe o „Europskoj konvenciji o šumama” (3) kao obvezujućem okviru za održivo gospodarenje šumama i za bolje ujednačavanje interesa u politici šumarstva znatno uznapredovali te poziva države članice i Komisiju da poduzmu sve što je moguće kako bi se pregovori uspješno obnovili, nastavili i završili; |
| --- | --- |

44.

napominje da su pregovori u okviru konferencije Forest Europe o „Europskoj konvenciji o šumama” (3) kao obvezujućem okviru za održivo gospodarenje šumama i za bolje ujednačavanje interesa u politici šumarstva znatno uznapredovali te poziva države članice i Komisiju da poduzmu sve što je moguće kako bi se pregovori uspješno obnovili, nastavili i završili;

| 45. | smatra da planovi gospodarenja šumama ili ekvivalentni instrumenti mogu biti važni strateški instrumenti za provedbu konkretnih mjera na razini pojedinih poduzeća, dugoročno planiranje i provedbu održivog gospodarenja šumama u Europi; no ističe da provedba konkretnih mjera sadržanih u tim planovima na razini šumarskog gospodarstva mora ostati podložna nacionalnim propisima; |
| --- | --- |

45.

smatra da planovi gospodarenja šumama ili ekvivalentni instrumenti mogu biti važni strateški instrumenti za provedbu konkretnih mjera na razini pojedinih poduzeća, dugoročno planiranje i provedbu održivog gospodarenja šumama u Europi; no ističe da provedba konkretnih mjera sadržanih u tim planovima na razini šumarskog gospodarstva mora ostati podložna nacionalnim propisima;

| 46. | poziva države članice da u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti prate i promiču provedbu planova gospodarenja šumama bez stvaranja nepotrebnih administrativnih opterećenja; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice da u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti prate i promiču provedbu planova gospodarenja šumama bez stvaranja nepotrebnih administrativnih opterećenja;

| 47. | pozdravlja jasno odvajanje planova gospodarenja šumama od planova gospodarenja u okviru programa Natura 2000.; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja jasno odvajanje planova gospodarenja šumama od planova gospodarenja u okviru programa Natura 2000.;

| 48. | ističe da su planovi gospodarenja šumama samo uvjet za dobivanje sredstava iz fondova EU-a za ruralni razvoj za korisnike koji imaju gospodarstva veća od određene veličine, a da su šume ispod utvrđenog praga isključene; nadalje ističe da se mogu odobriti i ekvivalentni instrumenti; |
| --- | --- |

48.

ističe da su planovi gospodarenja šumama samo uvjet za dobivanje sredstava iz fondova EU-a za ruralni razvoj za korisnike koji imaju gospodarstva veća od određene veličine, a da su šume ispod utvrđenog praga isključene; nadalje ističe da se mogu odobriti i ekvivalentni instrumenti;

| 49. | poziva države članice da u potpunosti iskoriste postojeću fleksibilnost u primjeni zakonodavstva, posebno kako bi koristi imali manji gospodarski subjekti; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice da u potpunosti iskoriste postojeću fleksibilnost u primjeni zakonodavstva, posebno kako bi koristi imali manji gospodarski subjekti;

| 50. | poziva Komisiju i države članice na to da stvore poticaje i podrže nove poslovne modele, kao što su proizvodne zajednice, kojima bi male privatne vlasnike šuma trebalo potaknuti na aktivno i održivo gospodarenje svojim šumama; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju i države članice na to da stvore poticaje i podrže nove poslovne modele, kao što su proizvodne zajednice, kojima bi male privatne vlasnike šuma trebalo potaknuti na aktivno i održivo gospodarenje svojim šumama;

| 51. | ustraje u tome da je, radi pravilne provedbe strategije, ključno da postoji određeni dugoročni plan djelovanja kojim se ističe važnost mobilizacije i održivog korištenja šumskog drva, u cilju stvaranja dodane vrijednosti i radnih mjesta, uz istovremeno omogućavanje jačanja privatnih šumarskih društava i podržavanje organiziranih skupina vlasnika šuma; |
| --- | --- |

51.

ustraje u tome da je, radi pravilne provedbe strategije, ključno da postoji određeni dugoročni plan djelovanja kojim se ističe važnost mobilizacije i održivog korištenja šumskog drva, u cilju stvaranja dodane vrijednosti i radnih mjesta, uz istovremeno omogućavanje jačanja privatnih šumarskih društava i podržavanje organiziranih skupina vlasnika šuma;

| 52. | ističe da bi učinkovito upravljanje resursima trebalo obuhvaćati programe potpore za pošumljavanje zemljišta koje nije pogodno za poljoprivredu te za uspostavu zaštitnih pojasa; |
| --- | --- |

52.

ističe da bi učinkovito upravljanje resursima trebalo obuhvaćati programe potpore za pošumljavanje zemljišta koje nije pogodno za poljoprivredu te za uspostavu zaštitnih pojasa;

Istraživanje i razvoj – obrazovanje i osposobljavanje

| 53. | smatra da bi prednost trebalo dati praktičnoj primjeni istraživanja jer cijeli sektor može imati koristi od novih ideja, a industrijske grane koje se temelje na šumama imaju velik potencijal za razvoj; također smatra da se daljnjim ulaganjima u inovacije u tom sektoru mogu stvoriti nove proizvodne mogućnosti i učinkovitiji procesi kojima bi se omogućila pametnija upotreba raspoloživih resursa i maskimalno umanjili negativni učinci na šumske resurse; |
| --- | --- |

53.

smatra da bi prednost trebalo dati praktičnoj primjeni istraživanja jer cijeli sektor može imati koristi od novih ideja, a industrijske grane koje se temelje na šumama imaju velik potencijal za razvoj; također smatra da se daljnjim ulaganjima u inovacije u tom sektoru mogu stvoriti nove proizvodne mogućnosti i učinkovitiji procesi kojima bi se omogućila pametnija upotreba raspoloživih resursa i maskimalno umanjili negativni učinci na šumske resurse;

| 54. | poziva Komisiju na to da, imajući na umu šumarske i drvoprerađivačke prioritete, ispita europske programe za istraživanje i razvoj (Obzor 2020.) i program za konkurentnost malih i srednjih poduzeća (COSME) te da po potrebi izradi nove instrumente za sektor utemeljen na šumama i promiče ciljano istraživanje ekonomičnih rješenja za nove inovativne proizvode od drva za potporu održivog biogospodarstva na bazi drva; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju na to da, imajući na umu šumarske i drvoprerađivačke prioritete, ispita europske programe za istraživanje i razvoj (Obzor 2020.) i program za konkurentnost malih i srednjih poduzeća (COSME) te da po potrebi izradi nove instrumente za sektor utemeljen na šumama i promiče ciljano istraživanje ekonomičnih rješenja za nove inovativne proizvode od drva za potporu održivog biogospodarstva na bazi drva;

| 55. | pozdravlja koristi razmjene najboljih praksi i postojećeg znanja o šumama među državama članicama i poziva države članice i Komisiju na to da podrže razmjene među industrijom, znanstvenicima i proizvođačima; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja koristi razmjene najboljih praksi i postojećeg znanja o šumama među državama članicama i poziva države članice i Komisiju na to da podrže razmjene među industrijom, znanstvenicima i proizvođačima;

| 56. | ističe važnost podupiranja okvirnih programa EU-a za istraživanje, razvoj i inovacije u ostvarivanju pametnog i održivog rasta, proizvoda veće dodane vrijednosti, čišće tehnologije i visokog stupnja tehnološkog napretka, posebno u području rafiniranih biogoriva i gradnje industrijskih objekata od drva, ali i u automobilskoj i tekstilnoj industriji; |
| --- | --- |

56.

ističe važnost podupiranja okvirnih programa EU-a za istraživanje, razvoj i inovacije u ostvarivanju pametnog i održivog rasta, proizvoda veće dodane vrijednosti, čišće tehnologije i visokog stupnja tehnološkog napretka, posebno u području rafiniranih biogoriva i gradnje industrijskih objekata od drva, ali i u automobilskoj i tekstilnoj industriji;

| 57. | podsjeća na to da je 2009., u skladu s navodima Komisije, u biogospodarstvu ostvaren promet veći od dva bilijuna eura i da se u njemu nudi 20 milijuna radnih mjesta, što je 9 % ukupnih radnih mjesta u EU-u; |
| --- | --- |

57.

podsjeća na to da je 2009., u skladu s navodima Komisije, u biogospodarstvu ostvaren promet veći od dva bilijuna eura i da se u njemu nudi 20 milijuna radnih mjesta, što je 9 % ukupnih radnih mjesta u EU-u;

| 58. | primjećuje da će se svakim eurom uloženim u istraživanje i inovacije na području biogospodarstva u okviru programa Obzor 2020. stvoriti oko 10 eura dodane vrijednosti; ističe da šume danas imaju presudnu ulogu u biogospodarstvu i da će tako biti i u budućnosti; |
| --- | --- |

58.

primjećuje da će se svakim eurom uloženim u istraživanje i inovacije na području biogospodarstva u okviru programa Obzor 2020. stvoriti oko 10 eura dodane vrijednosti; ističe da šume danas imaju presudnu ulogu u biogospodarstvu i da će tako biti i u budućnosti;

| 59. | smatra da bi trebalo poticati zamjenu sirovina temeljenih na nafti ili sirovina koje zahtijevaju intenzivnu toplinu proizvodima od drva i iskorištenog drva, u skladu s napretkom u istraživanju i tehnologiji, što može pozitivno pridonijeti budućim dobicima u smislu ublažavanja posljedica klimatskih promjena i otvaranja novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

59.

smatra da bi trebalo poticati zamjenu sirovina temeljenih na nafti ili sirovina koje zahtijevaju intenzivnu toplinu proizvodima od drva i iskorištenog drva, u skladu s napretkom u istraživanju i tehnologiji, što može pozitivno pridonijeti budućim dobicima u smislu ublažavanja posljedica klimatskih promjena i otvaranja novih radnih mjesta;

| 60. | naglašava potrebu za procjenom troškova cijelog zakonodavstva EU-a kojim se utječe na lance vrijednosti u industrijskim granama utemeljenima na šumama radi ukidanja sve nepotrebne birokracije koja predstavlja opterećenje i stvaranja okvira kojim će se na održiv način ojačati dugoročna konkurentnost tih industrijskih grana, te također ističe potrebu da se podrži načelo u skladu s kojim bi, u okviru procjene utjecaja, trebalo temeljito ocijeniti zakonodavne prijedloge koji utječu na sektor šumarstva i lance vrijednosti u industrijskim granama utemeljenim na šumama; |
| --- | --- |

60.

naglašava potrebu za procjenom troškova cijelog zakonodavstva EU-a kojim se utječe na lance vrijednosti u industrijskim granama utemeljenima na šumama radi ukidanja sve nepotrebne birokracije koja predstavlja opterećenje i stvaranja okvira kojim će se na održiv način ojačati dugoročna konkurentnost tih industrijskih grana, te također ističe potrebu da se podrži načelo u skladu s kojim bi, u okviru procjene utjecaja, trebalo temeljito ocijeniti zakonodavne prijedloge koji utječu na sektor šumarstva i lance vrijednosti u industrijskim granama utemeljenim na šumama;

| 61. | smatra da je širenje baze znanja o šumama presudno za istraživanje te da su pouzdane informacije nužne za provedbu strategije za šume; |
| --- | --- |

61.

smatra da je širenje baze znanja o šumama presudno za istraživanje te da su pouzdane informacije nužne za provedbu strategije za šume;

| 62. | primjećuje da su na raspolaganju resursi za informiranje i praćenje preko programa Copernicus i drugih svemirskih inicijativa na europskoj razini te preporučuje intenzivnije korištenje tim resursima i alatima; |
| --- | --- |

62.

primjećuje da su na raspolaganju resursi za informiranje i praćenje preko programa Copernicus i drugih svemirskih inicijativa na europskoj razini te preporučuje intenzivnije korištenje tim resursima i alatima;

| 63. | napominje da nacionalne inventure šuma predstavljaju alat za sveobuhvatan nadzor za potrebe sagledavanja stanja šuma te zadovoljavaju regionalne aspekte i potrebu za manjom birokracijom i manjim troškovima; |
| --- | --- |

63.

napominje da nacionalne inventure šuma predstavljaju alat za sveobuhvatan nadzor za potrebe sagledavanja stanja šuma te zadovoljavaju regionalne aspekte i potrebu za manjom birokracijom i manjim troškovima;

| 64. | pozdravlja nastojanja Komisije da se uspostavi europski sustav informacija o šumama koji će se temeljiti na nacionalnim podacima i inicijative kako bi se poboljšala usporedivost novih i postojećih podataka te se nada da će se u tom pogledu unaprijediti analiza podataka povezanih s gospodarstvom i zapošljavanjem u šumarskom i drvoprerađivačkom sektoru; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja nastojanja Komisije da se uspostavi europski sustav informacija o šumama koji će se temeljiti na nacionalnim podacima i inicijative kako bi se poboljšala usporedivost novih i postojećih podataka te se nada da će se u tom pogledu unaprijediti analiza podataka povezanih s gospodarstvom i zapošljavanjem u šumarskom i drvoprerađivačkom sektoru;

| 65. | posebno preporučuje potrebu za većom količinom datoteka s dugoročnim podacima kako bi se olakšalo razumijevanje trendova u šumarstvu i njegova prilagodba na klimatske promjene; |
| --- | --- |

65.

posebno preporučuje potrebu za većom količinom datoteka s dugoročnim podacima kako bi se olakšalo razumijevanje trendova u šumarstvu i njegova prilagodba na klimatske promjene;

| 66. | smatra da je kvalificirana i dobro obučena radna snaga ključna za uspješnu provedbu održivog gospodarenja šumama i poziva Komisiju i države članice na to da pripreme mjere i po mogućnosti iskoriste postojeće europske instrumente, kao što su Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF) i europski programi obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020), kako bi se dala potpora smjeni generacija i riješio problem nedostatka kvalificiranih radnika u šumarstvu; |
| --- | --- |

66.

smatra da je kvalificirana i dobro obučena radna snaga ključna za uspješnu provedbu održivog gospodarenja šumama i poziva Komisiju i države članice na to da pripreme mjere i po mogućnosti iskoriste postojeće europske instrumente, kao što su Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF) i europski programi obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020), kako bi se dala potpora smjeni generacija i riješio problem nedostatka kvalificiranih radnika u šumarstvu;

| 67. | poziva Komisiju na to da podrži pripremu informativnih kampanja u tom sektoru, čiji je cilj podizanje razine svijesti o mogućnostima koje on nudi u rješavanju problema nezaposlenosti i smanjenja broja stanovnika, kao i jačanje njegove privlačnosti za mlade; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju na to da podrži pripremu informativnih kampanja u tom sektoru, čiji je cilj podizanje razine svijesti o mogućnostima koje on nudi u rješavanju problema nezaposlenosti i smanjenja broja stanovnika, kao i jačanje njegove privlačnosti za mlade;

| 68. | smatra da bi trebalo razviti programe obrazovanja i daljnje izobrazbe, posebno za nove početnike i mlade šumare te postojeće zaposlenike u graditeljstvu kako bi se povećala njihova svijest o mogućnostima koje pruža upotreba drva, a kako bi se zajamčilo prenošenje znanja u održivom gospodarenju šumama i daljnjim granama industrije; |
| --- | --- |

68.

smatra da bi trebalo razviti programe obrazovanja i daljnje izobrazbe, posebno za nove početnike i mlade šumare te postojeće zaposlenike u graditeljstvu kako bi se povećala njihova svijest o mogućnostima koje pruža upotreba drva, a kako bi se zajamčilo prenošenje znanja u održivom gospodarenju šumama i daljnjim granama industrije;

| 69. | priznaje da održivo gospodarenje tijekom cijelog životnog ciklusa šumskih proizvoda može znatno doprinijeti ostvarivanju ciljeva ekološkog gospodarstva, posebno onih povezanih s politikama ublažavanja klimatskih promjena i učinkovitim korištenjem resursima; |
| --- | --- |

69.

priznaje da održivo gospodarenje tijekom cijelog životnog ciklusa šumskih proizvoda može znatno doprinijeti ostvarivanju ciljeva ekološkog gospodarstva, posebno onih povezanih s politikama ublažavanja klimatskih promjena i učinkovitim korištenjem resursima;

| 70. | smatra da bi države članice trebale promicati održivu upotrebu šumskih proizvoda u građevinskom sektoru, uključujući njihovu upotrebu u izgradnji povoljnijih kuća od sirovina iz održivih izvora; |
| --- | --- |

70.

smatra da bi države članice trebale promicati održivu upotrebu šumskih proizvoda u građevinskom sektoru, uključujući njihovu upotrebu u izgradnji povoljnijih kuća od sirovina iz održivih izvora;

| 71. | ističe važnost tradicionalnih visoko-vrijednih načina upotrebe koji i dalje imaju golem potencijal za rast, kao što su primjena drva u graditeljstvu i pakiranju; |
| --- | --- |

71.

ističe važnost tradicionalnih visoko-vrijednih načina upotrebe koji i dalje imaju golem potencijal za rast, kao što su primjena drva u graditeljstvu i pakiranju;

| 72. | primjećuje da sadašnji tehnološki trendovi omogućavaju izgradnju objekata za stanovanje visokog kapaciteta koji su uglavnom izgrađeni od drva te stoga znatno ograničavaju emisije CO2 u građevinskom sektoru; |
| --- | --- |

72.

primjećuje da sadašnji tehnološki trendovi omogućavaju izgradnju objekata za stanovanje visokog kapaciteta koji su uglavnom izgrađeni od drva te stoga znatno ograničavaju emisije CO2 u građevinskom sektoru;

| 73. | ističe da se propisi o upotrebi drva u građevinske svrhe razlikuju među državama članicama; stoga poziva na zalaganje za donošenje propisa EU-a kojima će se promicati veća upotreba drva u građevinarstvu; |
| --- | --- |

73.

ističe da se propisi o upotrebi drva u građevinske svrhe razlikuju među državama članicama; stoga poziva na zalaganje za donošenje propisa EU-a kojima će se promicati veća upotreba drva u građevinarstvu;

| 74. | poziva države članice na to da uspostave inicijative kojima se podupire prijenos znanja i tehnologije i da u potpunosti iskoriste postojeće programe EU-a za podršku istraživanja i inovacija u šumarstvu i sektoru koji se temelji na šumama; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice na to da uspostave inicijative kojima se podupire prijenos znanja i tehnologije i da u potpunosti iskoriste postojeće programe EU-a za podršku istraživanja i inovacija u šumarstvu i sektoru koji se temelji na šumama;

| 75. | napominje da postoje velike nepoznanice u znanstvenim i tehnološkim istraživanjima koja se odnose na prilagodbu šumarstva klimatskim promjenama, što podrazumijeva i istraživanje utjecaja sve većeg broja štetočina i bolesti koje su ozbiljna prijetnja europskim šumama i sektorima koji se temelje na šumama; |
| --- | --- |

75.

napominje da postoje velike nepoznanice u znanstvenim i tehnološkim istraživanjima koja se odnose na prilagodbu šumarstva klimatskim promjenama, što podrazumijeva i istraživanje utjecaja sve većeg broja štetočina i bolesti koje su ozbiljna prijetnja europskim šumama i sektorima koji se temelje na šumama;

| 76. | potiče države članice i Komisiju na djelovanje radi podizanja svijesti o gospodarskoj, ekološkoj i društvenoj ulozi europskih šuma i šumarstva te o važnosti održivog biogospodarstva temeljenog na šumama i važnosti drva kao jednoga od glavnih obnovljivih sirovina EU-a; |
| --- | --- |

76.

potiče države članice i Komisiju na djelovanje radi podizanja svijesti o gospodarskoj, ekološkoj i društvenoj ulozi europskih šuma i šumarstva te o važnosti održivog biogospodarstva temeljenog na šumama i važnosti drva kao jednoga od glavnih obnovljivih sirovina EU-a;

| 77. | smatra da je važno poticati znanstveno-istraživački rad usmjeren na racionalno korištenje biomase i razvoj energetskih usjeva koji brzo rastu te stvoriti model kojim se daje ekonomski poticaj za korištenje otpadne biomase; |
| --- | --- |

77.

smatra da je važno poticati znanstveno-istraživački rad usmjeren na racionalno korištenje biomase i razvoj energetskih usjeva koji brzo rastu te stvoriti model kojim se daje ekonomski poticaj za korištenje otpadne biomase;

Globalni izazovi – zaštita okoliša i klimatske promjene

| 78. | naglašava da održivo gospodarenje šumama može imati pozitivan utjecaj na bioraznolikost i da se njime mogu ublažiti posljedice klimatskih promjena i umanjiti rizici od šumskih požara, najezde nametnika i bolesti; |
| --- | --- |

78.

naglašava da održivo gospodarenje šumama može imati pozitivan utjecaj na bioraznolikost i da se njime mogu ublažiti posljedice klimatskih promjena i umanjiti rizici od šumskih požara, najezde nametnika i bolesti;

| 79. | naglašava da se Unija usuglasila u vezi s tim da se do 2020. moraju zaustaviti gubitak bioraznolikosti i degradacija usluga ekosustava, uključujući oprašivanje, da se ekosustavi i njihove usluge moraju održati te da bi najmanje 15 % degradiranih ekosustava dotad trebalo obnoviti; dodaje da se Unija nadalje usuglasila u vezi s tim da gospodarenje šumama mora biti održivo, da se šume, njihova bioraznolikost i usluge koje pružaju moraju zaštititi i koliko je moguće poboljšati te da se mora poboljšati otpornost šuma na klimatske promjene, požare, oluje, nametnike i bolesti; osim toga naglašava potrebu za izradom i provedbom obnovljene strategije Unije za šume koja se bavi pitanjima višestrukih očekivanja i koristi od šuma te doprinosi jačem strateškom pristupu zaštiti i poboljšanju stanja šuma, između ostalog održivim gospodarenjem šumama (4); |
| --- | --- |

79.

naglašava da se Unija usuglasila u vezi s tim da se do 2020. moraju zaustaviti gubitak bioraznolikosti i degradacija usluga ekosustava, uključujući oprašivanje, da se ekosustavi i njihove usluge moraju održati te da bi najmanje 15 % degradiranih ekosustava dotad trebalo obnoviti; dodaje da se Unija nadalje usuglasila u vezi s tim da gospodarenje šumama mora biti održivo, da se šume, njihova bioraznolikost i usluge koje pružaju moraju zaštititi i koliko je moguće poboljšati te da se mora poboljšati otpornost šuma na klimatske promjene, požare, oluje, nametnike i bolesti; osim toga naglašava potrebu za izradom i provedbom obnovljene strategije Unije za šume koja se bavi pitanjima višestrukih očekivanja i koristi od šuma te doprinosi jačem strateškom pristupu zaštiti i poboljšanju stanja šuma, između ostalog održivim gospodarenjem šumama (4);

| 80. | ističe kako bi i druga tematska područja trebalo podrobnije razmotriti, pogotovo problem prekomjernog broja biljojeda, zdravlja šuma, poticanja održive proizvodnje drva, šumskih genetskih resursa, mjera za sprečavanje i borbu protiv šumskih požara te izbjegavanje erozije tla i obnove šumskog pokrova; |
| --- | --- |

80.

ističe kako bi i druga tematska područja trebalo podrobnije razmotriti, pogotovo problem prekomjernog broja biljojeda, zdravlja šuma, poticanja održive proizvodnje drva, šumskih genetskih resursa, mjera za sprečavanje i borbu protiv šumskih požara te izbjegavanje erozije tla i obnove šumskog pokrova;

| 81. | priznaje da bi se šumarstvom usredotočenim na šume brzog rasta mogla zajamčiti održiva drvna biomasa te istodobno zajamčiti potrebno održavanje teritorija, čime se smanjuje rizik od erozije tla i odrona zemlje na izdvojenom ili napuštenom zemljištu; |
| --- | --- |

81.

priznaje da bi se šumarstvom usredotočenim na šume brzog rasta mogla zajamčiti održiva drvna biomasa te istodobno zajamčiti potrebno održavanje teritorija, čime se smanjuje rizik od erozije tla i odrona zemlje na izdvojenom ili napuštenom zemljištu;

| 82. | poziva Komisiju i države članice na to da poduzmu posebne mjere radi postizanja petog cilja iz Aichija kojim se stopa gubitka svih prirodnih staništa, uključujući šume, treba barem prepoloviti do 2020. godine ili gdje je to moguće dovesti blizu nule, a degradacija i usitnjavanje trebaju se znatno smanjiti; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisiju i države članice na to da poduzmu posebne mjere radi postizanja petog cilja iz Aichija kojim se stopa gubitka svih prirodnih staništa, uključujući šume, treba barem prepoloviti do 2020. godine ili gdje je to moguće dovesti blizu nule, a degradacija i usitnjavanje trebaju se znatno smanjiti;

| 83. | poziva države članice da oblikuju svoje politike u području šumarstva tako da se u potpunosti vodi računa o značaju šuma u zaštiti bioraznolikosti, sprečavanju erozije tla, jamčenju sekvestracije ugljika i pročišćavanju zraka te održavanju vodnih ciklusa; |
| --- | --- |

83.

poziva države članice da oblikuju svoje politike u području šumarstva tako da se u potpunosti vodi računa o značaju šuma u zaštiti bioraznolikosti, sprečavanju erozije tla, jamčenju sekvestracije ugljika i pročišćavanju zraka te održavanju vodnih ciklusa;

| 84. | ističe da je za ostvarivanje ciljeva vodećih inicijativa „Unija inovacija” i „Europa učinkovitih resursa” u okviru strategije Europa 2020. potrebno biogospodarstvo kao središnji element inteligentnog i ekološki prihvatljivog rasta u Europi te da drvo kao sirovina ima važnu ulogu u ostvarivanju napretka prema takvom biogospodarstvu; |
| --- | --- |

84.

ističe da je za ostvarivanje ciljeva vodećih inicijativa „Unija inovacija” i „Europa učinkovitih resursa” u okviru strategije Europa 2020. potrebno biogospodarstvo kao središnji element inteligentnog i ekološki prihvatljivog rasta u Europi te da drvo kao sirovina ima važnu ulogu u ostvarivanju napretka prema takvom biogospodarstvu;

| 85. | naglašava potrebu da se hitno razjasni staklenički učinak raznih načina korištenja šumske biomase za proizvodnju energije te da se utvrde načini korištenja kojima se mogu najviše ublažiti negativni učinci u politički relevantnim rokovima; |
| --- | --- |

85.

naglašava potrebu da se hitno razjasni staklenički učinak raznih načina korištenja šumske biomase za proizvodnju energije te da se utvrde načini korištenja kojima se mogu najviše ublažiti negativni učinci u politički relevantnim rokovima;

| 86. | smatra da je važno zalagati se za primjenu koncepta biogospodarstva uz poštovanje granica održivosti povezanih s opskrbom sirovinama kako bi se poticala gospodarska održivost šumskih lanaca putem inovacija i prijenosa tehnologije; |
| --- | --- |

86.

smatra da je važno zalagati se za primjenu koncepta biogospodarstva uz poštovanje granica održivosti povezanih s opskrbom sirovinama kako bi se poticala gospodarska održivost šumskih lanaca putem inovacija i prijenosa tehnologije;

| 87. | poziva na davanje veće potpore raznim šumskim proizvodima, čime bi se omogućilo da različite vrste potražnje za šumskim proizvodima budu uravnotežene i ocijenjene u okviru potencijala održive opskrbe te drugih funkcija ekosustava i usluga koje šume pružaju; |
| --- | --- |

87.

poziva na davanje veće potpore raznim šumskim proizvodima, čime bi se omogućilo da različite vrste potražnje za šumskim proizvodima budu uravnotežene i ocijenjene u okviru potencijala održive opskrbe te drugih funkcija ekosustava i usluga koje šume pružaju;

| 88. | izražava veliku zabrinutost zbog brzine uništavanja šuma u svijetu, posebno u zemljama u razvoju, često zbog nezakonite sječe; |
| --- | --- |

88.

izražava veliku zabrinutost zbog brzine uništavanja šuma u svijetu, posebno u zemljama u razvoju, često zbog nezakonite sječe;

| 89. | podržava mehanizme promicanja globalnog razvoja šumarstva ka održivijem korištenju i u tom smislu posebno upućuje na Uredbu EU-a o drvu (5), čiji je cilj suzbijanje nezakonite sječe i stavljanja nezakonitog drva uvezenog iz trećih zemalja na europsko tržište, na sustav za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (FLEGT) (6) kao i na odgovarajuće dobrovoljne sporazume o partnerstvu; |
| --- | --- |

89.

podržava mehanizme promicanja globalnog razvoja šumarstva ka održivijem korištenju i u tom smislu posebno upućuje na Uredbu EU-a o drvu (5), čiji je cilj suzbijanje nezakonite sječe i stavljanja nezakonitog drva uvezenog iz trećih zemalja na europsko tržište, na sustav za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (FLEGT) (6) kao i na odgovarajuće dobrovoljne sporazume o partnerstvu;

| 90. | poziva Komisiju na objavu očekivane revizije funkcioniranja i učinkovitosti Uredbe EU-a o drvu i naglašava da bi nova uredba trebala biti razmjerna i usmjerena na načine smanjivanja nepotrebnih troškova te zahtjeve za izvještavanje za europske vlasnike šumskih zemljišta i šumare, pri čemu se ne bi dovodio u pitanje cilj te uredbe; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisiju na objavu očekivane revizije funkcioniranja i učinkovitosti Uredbe EU-a o drvu i naglašava da bi nova uredba trebala biti razmjerna i usmjerena na načine smanjivanja nepotrebnih troškova te zahtjeve za izvještavanje za europske vlasnike šumskih zemljišta i šumare, pri čemu se ne bi dovodio u pitanje cilj te uredbe;

| 91. | smatra da, s obzirom na izazove koje predstavljaju globalno zatopljenje i klimatske promjene, ekosustavi i populacije vrsta moraju biti zdravi, biološki raznoliki i snažni kako bi bili otporni; |
| --- | --- |

91.

smatra da, s obzirom na izazove koje predstavljaju globalno zatopljenje i klimatske promjene, ekosustavi i populacije vrsta moraju biti zdravi, biološki raznoliki i snažni kako bi bili otporni;

| 92. | ističe mogućnosti koje pružaju područja obuhvaćena programom Natura 2000., u kojima se zahvaljujući njihovim iznimnim prirodnim resursima mogu jamčiti proizvodi na bazi drva i usluge visoke ekološke i kulturne vrijednosti; |
| --- | --- |

92.

ističe mogućnosti koje pružaju područja obuhvaćena programom Natura 2000., u kojima se zahvaljujući njihovim iznimnim prirodnim resursima mogu jamčiti proizvodi na bazi drva i usluge visoke ekološke i kulturne vrijednosti;

| 93. | ističe važnost zdravih šumskih ekosustava kao staništa za životinje i biljke, ali naglašava da se dobronamjernim zakonodavstvom, kao što je Direktiva EU-a o staništima utječe na odluke o održivom gospodarenju zemljištem i da se takvo zakonodavstvo mora provoditi na razmjeran način; |
| --- | --- |

93.

ističe važnost zdravih šumskih ekosustava kao staništa za životinje i biljke, ali naglašava da se dobronamjernim zakonodavstvom, kao što je Direktiva EU-a o staništima utječe na odluke o održivom gospodarenju zemljištem i da se takvo zakonodavstvo mora provoditi na razmjeran način;

| 94. | prepoznaje ulogu šuma u razvoju sektora koji su s njima povezani te u tom pogledu ustraje u tome da je važno pružiti potporu uzgajivačima medonosnog drveća koje zauzvrat pomaže u procesu oprašivanja; |
| --- | --- |

94.

prepoznaje ulogu šuma u razvoju sektora koji su s njima povezani te u tom pogledu ustraje u tome da je važno pružiti potporu uzgajivačima medonosnog drveća koje zauzvrat pomaže u procesu oprašivanja;

| 95. | smatra da su određeni problemi povezani s industrijom koja se temelji na šumama prisutni na globalnoj razini, u prvom redu nezakonita sječa stabala, te stoga poziva Europsku komisiju na jačanje potpore sektoru koji se temelji na šumama u relevantnim međunarodnim tijelima; |
| --- | --- |

95.

smatra da su određeni problemi povezani s industrijom koja se temelji na šumama prisutni na globalnoj razini, u prvom redu nezakonita sječa stabala, te stoga poziva Europsku komisiju na jačanje potpore sektoru koji se temelji na šumama u relevantnim međunarodnim tijelima;

| 96. | napominje da potražnja za biomasom, osobito drvom, raste i stoga pozdravlja nastojanja Komisije i država članica da podrže zemlje u razvoju u provedbi njihovih mjera za poboljšanje politike šumarstva i propisa u području šumarstva, posebno u okviru programa REDD+ (7) (borba protiv čimbenika presudnih za krčenje i propadanje šuma); |
| --- | --- |

96.

napominje da potražnja za biomasom, osobito drvom, raste i stoga pozdravlja nastojanja Komisije i država članica da podrže zemlje u razvoju u provedbi njihovih mjera za poboljšanje politike šumarstva i propisa u području šumarstva, posebno u okviru programa REDD+ (7) (borba protiv čimbenika presudnih za krčenje i propadanje šuma);

| 97. | poziva Komisiju na to da razvije plan djelovanja u pogledu krčenja i degradacije šuma, kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u njezinoj Komunikaciji o krčenju šuma, kao što se traži u Sedmom programu djelovanja za okoliš; smatra da nije važno zajamčiti samo očuvanje postojećih šuma i gospodarenje njima nego i pošumljavanje iskrčenih područja; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisiju na to da razvije plan djelovanja u pogledu krčenja i degradacije šuma, kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u njezinoj Komunikaciji o krčenju šuma, kao što se traži u Sedmom programu djelovanja za okoliš; smatra da nije važno zajamčiti samo očuvanje postojećih šuma i gospodarenje njima nego i pošumljavanje iskrčenih područja;

| 98. | smatra da je potrebno posebno pozivanje na potrebu za sveobuhvatnim pošumljavanjem u područjima koja su pogođena opetovanim šumskim požarima; |
| --- | --- |

98.

smatra da je potrebno posebno pozivanje na potrebu za sveobuhvatnim pošumljavanjem u područjima koja su pogođena opetovanim šumskim požarima;

Provedba i izvješćivanje

| 99. | naglašava da bi provedba strategije EU-a za šume trebala biti višegodišnji koordinirani proces u kojem bi stajališta Europskog parlamenta trebalo uzeti u obzir te da bi strategiju trebalo provesti učinkovito i koherentno te uz što manje birokracije; |
| --- | --- |

99.

naglašava da bi provedba strategije EU-a za šume trebala biti višegodišnji koordinirani proces u kojem bi stajališta Europskog parlamenta trebalo uzeti u obzir te da bi strategiju trebalo provesti učinkovito i koherentno te uz što manje birokracije;

| 100. | izražava žaljenje zbog toga što je postupak provedbe dijelom započeo prije nego što je Europski parlament usvojio svoje stajalište i smatra da to nije u skladu s ciljem bolje koordinacije politika koje se odnose na šume, kako je navedeno u tekstu Strategije Komisije; |
| --- | --- |

100.

izražava žaljenje zbog toga što je postupak provedbe dijelom započeo prije nego što je Europski parlament usvojio svoje stajalište i smatra da to nije u skladu s ciljem bolje koordinacije politika koje se odnose na šume, kako je navedeno u tekstu Strategije Komisije;

| 101. | smatra da je u okviru nove strategije potrebno uspostaviti veze među strategijama i planovima financiranja Europske unije i država članica te ojačati usklađenost u pogledu planiranja, financiranja i provedbe međusektorskih aktivnosti; |
| --- | --- |

101.

smatra da je u okviru nove strategije potrebno uspostaviti veze među strategijama i planovima financiranja Europske unije i država članica te ojačati usklađenost u pogledu planiranja, financiranja i provedbe međusektorskih aktivnosti;

| 102. | poziva na sveobuhvatnu, dobro strukturiranu i uravnoteženu provedbu strategije; |
| --- | --- |

102.

poziva na sveobuhvatnu, dobro strukturiranu i uravnoteženu provedbu strategije;

| 103. | stoga smatra da bi trebalo ojačati mandat Stalnog odbora za šumarstvo i osigurati mu veće resurse kako bi se Komisiji omogućilo da u potpunosti iskoristi stručno znanje država članica, provodeći pritom novu Strategiju EU-a za šume na razini EU-a; stoga poziva Europsku komisiju na to da se pravodobno savjetuje sa Stalnim odborom za šumarstvo, i to prije svake inicijative ili nacrta tekstova koji bi će utjecati na gospodarenje šumama i na industriju koje se temelji na šumama; |
| --- | --- |

103.

stoga smatra da bi trebalo ojačati mandat Stalnog odbora za šumarstvo i osigurati mu veće resurse kako bi se Komisiji omogućilo da u potpunosti iskoristi stručno znanje država članica, provodeći pritom novu Strategiju EU-a za šume na razini EU-a; stoga poziva Europsku komisiju na to da se pravodobno savjetuje sa Stalnim odborom za šumarstvo, i to prije svake inicijative ili nacrta tekstova koji bi će utjecati na gospodarenje šumama i na industriju koje se temelji na šumama;

| 104. | naglašava važnu ulogu Skupine za civilni dijalog o šumarstvu i plutu i druge važne dionike te poziva na njezino odgovarajuće uključivanje u provedbu strategije; |
| --- | --- |

104.

naglašava važnu ulogu Skupine za civilni dijalog o šumarstvu i plutu i druge važne dionike te poziva na njezino odgovarajuće uključivanje u provedbu strategije;

| 105. | smatra da međusektorski karakter problematike povezane sa sektorom koji se temelji na šumama podrazumijeva unutarnju suradnju različitih službi Europske komisije pri razmatranju svake mjere, što može utjecati na posebnu prirodu održivog gospodarenja šumama i sektore koji su s njim povezani; stoga poziva Glavnu upravu za okoliš, Glavnu upravu za klimatsku politiku, Glavnu upravu za poljoprivredu, Glavnu upravu za energetiku i Glavnu upravu za istraživanje i inovacije te ostale relevantne glavne uprave na to da strateški surađuju kako bi zajamčili učinkovitu provedbu strategije boljom koordinacijom i komunikacijom; |
| --- | --- |

105.

smatra da međusektorski karakter problematike povezane sa sektorom koji se temelji na šumama podrazumijeva unutarnju suradnju različitih službi Europske komisije pri razmatranju svake mjere, što može utjecati na posebnu prirodu održivog gospodarenja šumama i sektore koji su s njim povezani; stoga poziva Glavnu upravu za okoliš, Glavnu upravu za klimatsku politiku, Glavnu upravu za poljoprivredu, Glavnu upravu za energetiku i Glavnu upravu za istraživanje i inovacije te ostale relevantne glavne uprave na to da strateški surađuju kako bi zajamčili učinkovitu provedbu strategije boljom koordinacijom i komunikacijom;

| 106. | napominje da bi poticanje konkurentnosti i održivosti sektora šumarstva, potpora ruralnim i urbanim područjima, širenje baze znanja, zaštita šuma i očuvanje njihovih ekosustava, poticanje koordinacije i komunikacije te povećanje održive upotrebe drva i šumskih nedrvnih proizvoda trebali biti prioritetni, uzimajući u obzir određivanje prioriteta Komisije o rastu, zapošljavanju i ulaganjima, između ostalog i pri provedbi nove strategije EU-a za šume; |
| --- | --- |

106.

napominje da bi poticanje konkurentnosti i održivosti sektora šumarstva, potpora ruralnim i urbanim područjima, širenje baze znanja, zaštita šuma i očuvanje njihovih ekosustava, poticanje koordinacije i komunikacije te povećanje održive upotrebe drva i šumskih nedrvnih proizvoda trebali biti prioritetni, uzimajući u obzir određivanje prioriteta Komisije o rastu, zapošljavanju i ulaganjima, između ostalog i pri provedbi nove strategije EU-a za šume;

| 107. | poziva Komisiju na to da strategiju dopuni snažnim planom djelovanja koji sadrži konkretne mjere i da Parlamentu podnosi godišnje izvješće o napretku ostvarenom u provedbi konkretnih aktivnosti iz strategije; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisiju na to da strategiju dopuni snažnim planom djelovanja koji sadrži konkretne mjere i da Parlamentu podnosi godišnje izvješće o napretku ostvarenom u provedbi konkretnih aktivnosti iz strategije;

| 108. | zagovara održavanje proširene sjednice odbora AGRI-ENVI-ITRE kako bi se omogućila uravnotežena rasprava o napretku u provedbi nove strategije EU-a o šumama; |
| --- | --- |

108.

zagovara održavanje proširene sjednice odbora AGRI-ENVI-ITRE kako bi se omogućila uravnotežena rasprava o napretku u provedbi nove strategije EU-a o šumama;

o

o o

| 109. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

109.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 290 E, 29.11.2006., str. 413.

(2)  Forest Europe – Ministarska konferencija o zaštiti šuma u Europi, međudržavni pregovarački odbor za sklapanje pravno obvezujućeg sporazuma o šumama u Europi: http://www.foresteurope.org/

(3)  Vidi: http://www.foresteurope.org/

(4)  Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”.

(5)  Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva.

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (FLEGT = sustav izdavanja dozvola za provedbu zakona, upravljanje i trgovina u području šumarstva).

(7)  Borba protiv čimbenika presudnih za krčenje i propadanje šuma:

http://unfccc.int/methods/redd/items/7377.php

---

Srijeda, 29. travnja 2015.

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/27

---

P8_TA(2015)0173

Ured europskog javnog tužitelja

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2016/C 346/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (1),

| — | uzimajući u obzir prijedlog direktive o borbi kaznenim pravom protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog direktive o borbi kaznenim pravom protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije (COM(2012)0363),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (2),

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, članke 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji i Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, članke 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji i Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 30. studenog 2009. o planu za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 30. studenog 2009. o planu za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a osobito njegove članke 86., 218., 263., 265., 267., 268. i 340., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a osobito njegove članke 86., 218., 263., 265., 267., 268. i 340.,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0055/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0055/2015),

| A. | budući da su podaci koje je prikupila i analizirala Komisija doveli do potvrde sumnje u prijevare koje utječu na financijske interese Unije u prosječnom iznosu od 500 milijuna eura godišnje, te premda postoje dobri razlozi za pretpostavku da bi prijevarama moglo biti ugroženo čak tri milijarde eura godišnje; |
| --- | --- |

A.

budući da su podaci koje je prikupila i analizirala Komisija doveli do potvrde sumnje u prijevare koje utječu na financijske interese Unije u prosječnom iznosu od 500 milijuna eura godišnje, te premda postoje dobri razlozi za pretpostavku da bi prijevarama moglo biti ugroženo čak tri milijarde eura godišnje;

| B. | budući da je stopa podignutih optužnica niska – otprilike 31 % tijekom osam godina od 2006. do 2013. – u usporedbi s brojem pravnih preporuka koje je Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) uputio državama članicama; budući da je jedan od ciljeva Ureda europskog javnog tužitelja premostiti taj jaz; |
| --- | --- |

B.

budući da je stopa podignutih optužnica niska – otprilike 31 % tijekom osam godina od 2006. do 2013. – u usporedbi s brojem pravnih preporuka koje je Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) uputio državama članicama; budući da je jedan od ciljeva Ureda europskog javnog tužitelja premostiti taj jaz;

| C. | budući da bi određene države članice mogle biti manje učinkovite u vezi s otkrivanjem i kaznenim progonom prijevara koje utječu na financijske interese EU-a, čime bi se nanijela šteta poreznim obveznicima iz svih država članica EU-a koji pridonose proračunu Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da bi određene države članice mogle biti manje učinkovite u vezi s otkrivanjem i kaznenim progonom prijevara koje utječu na financijske interese EU-a, čime bi se nanijela šteta poreznim obveznicima iz svih država članica EU-a koji pridonose proračunu Unije;

| D. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 12. ožujka 2014. Parlament zatražio od Vijeća da ga se stalnim protokom informacija i neprekidnim savjetovanjem jače uključi u zakonodavni rad; |
| --- | --- |

D.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 12. ožujka 2014. Parlament zatražio od Vijeća da ga se stalnim protokom informacija i neprekidnim savjetovanjem jače uključi u zakonodavni rad;

| E. | budući da razlike u nadležnostima, pravnim tradicijama, policijskim i pravnim sustavima u državama članicama ne bi trebale otežavati ili potkopavati borbu protiv prijevara i kriminala koji utječu na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da razlike u nadležnostima, pravnim tradicijama, policijskim i pravnim sustavima u državama članicama ne bi trebale otežavati ili potkopavati borbu protiv prijevara i kriminala koji utječu na financijske interese Unije;

| F. | budući da se terorizam financira i organiziranim kriminalom te kriminalne skupine skupljaju sredstva prijevarom; |
| --- | --- |

F.

budući da se terorizam financira i organiziranim kriminalom te kriminalne skupine skupljaju sredstva prijevarom;

| G. | budući da se člankom 86. Ugovora o funkcioniranju Europske unije dopušta proširenje ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se obuhvatila teška kaznena djela s prekograničnim elementima; budući da bi Vijeće moglo uzeti u obzir tu mogućnost nakon što se Ured europskog javnog tužitelja uspostavi i počne dobro funkcionirati; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 86. Ugovora o funkcioniranju Europske unije dopušta proširenje ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se obuhvatila teška kaznena djela s prekograničnim elementima; budući da bi Vijeće moglo uzeti u obzir tu mogućnost nakon što se Ured europskog javnog tužitelja uspostavi i počne dobro funkcionirati;

| 1. | ponovno potvrđuje potpunu spremnost da se pozabavi prioritetima za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja te da utvrdi načela i uvjete pod kojima može dati svoju suglasnost; |
| --- | --- |

1.

ponovno potvrđuje potpunu spremnost da se pozabavi prioritetima za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja te da utvrdi načela i uvjete pod kojima može dati svoju suglasnost;

| 2. | ponovno naglašava sadržaj svog prijašnjeg privremenog izvješća usvojenog Rezolucijom od 12. ožujka 2014. te traži njegovo dopunjavanje i ažuriranje nakon najnovijeg razvoja rasprave u Vijeću; |
| --- | --- |

2.

ponovno naglašava sadržaj svog prijašnjeg privremenog izvješća usvojenog Rezolucijom od 12. ožujka 2014. te traži njegovo dopunjavanje i ažuriranje nakon najnovijeg razvoja rasprave u Vijeću;

| 3. | poziva Vijeće da zajamči transparentnost i demokratski legitimitet potpunim informiranjem Parlamenta i redovnim savjetovanjem s njime; apelira na Vijeće da uzme u obzir njegova stajališta kao preduvjet za usvajanje Uredbe o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da zajamči transparentnost i demokratski legitimitet potpunim informiranjem Parlamenta i redovnim savjetovanjem s njime; apelira na Vijeće da uzme u obzir njegova stajališta kao preduvjet za usvajanje Uredbe o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja;

| 4. | podsjeća na to da bi u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebala biti kaznena djela koja se odnose na prijevaru protiv financijskih interesa Unije; u tom smislu podsjeća na to da relevantna kaznena djela trebaju biti navedena u predloženoj direktivi o borbi kaznenim pravom protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije (Direktiva PIF); priznajući napredak koji su postigli suzakonodavci u pregovorima za donošenje Direktive PIF, poziva Vijeće na obnavljanje svojih napora u cilju postizanja sporazuma o toj Direktivi radi uspostavljanja Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

4.

podsjeća na to da bi u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebala biti kaznena djela koja se odnose na prijevaru protiv financijskih interesa Unije; u tom smislu podsjeća na to da relevantna kaznena djela trebaju biti navedena u predloženoj direktivi o borbi kaznenim pravom protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije (Direktiva PIF); priznajući napredak koji su postigli suzakonodavci u pregovorima za donošenje Direktive PIF, poziva Vijeće na obnavljanje svojih napora u cilju postizanja sporazuma o toj Direktivi radi uspostavljanja Ureda europskog javnog tužitelja;

| 5. | vjeruje da je potreban inovativni pristup u vezi s istragom, kaznenim progonom i dovođenjem pred sud počinitelja prijevara koje utječu na financijske interese Unije kako bi se povećali učinkovitost borbe protiv prijevara, stopa povrata te povjerenje poreznih obveznika u institucije EU-a; |
| --- | --- |

5.

vjeruje da je potreban inovativni pristup u vezi s istragom, kaznenim progonom i dovođenjem pred sud počinitelja prijevara koje utječu na financijske interese Unije kako bi se povećali učinkovitost borbe protiv prijevara, stopa povrata te povjerenje poreznih obveznika u institucije EU-a;

| 6. | smatra da je ključno zajamčiti uspostavljanje jedinstvenog, snažnog i neovisnog Ureda europskog javnog tužitelja koji će biti u mogućnosti istraživati, kazneno ih goniti i dovoditi pred sud počinitelje kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

6.

smatra da je ključno zajamčiti uspostavljanje jedinstvenog, snažnog i neovisnog Ureda europskog javnog tužitelja koji će biti u mogućnosti istraživati, kazneno ih goniti i dovoditi pred sud počinitelje kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije;

Neovisni Ured europskog javnog tužitelja

| 7. | naglašava da bi po svojoj strukturi Ured europskog javnog tužitelja trebao biti potpuno neovisan o nacionalnim vladama i institucijama EU-a te zaštićen od političkog utjecaja i pritiska; stoga poziva na otvorenost, objektivnost i transparentnost u postupcima odabira i imenovanja glavnog europskog tužitelja, njegovih zamjenika, europskih tužitelja i delegiranih europskih tužitelja; vjeruje da bi dužnost europskog tužitelja trebalo obnašati na puno radno vrijeme kako bi se spriječili bilo kakvi sukobi interesa; |
| --- | --- |

7.

naglašava da bi po svojoj strukturi Ured europskog javnog tužitelja trebao biti potpuno neovisan o nacionalnim vladama i institucijama EU-a te zaštićen od političkog utjecaja i pritiska; stoga poziva na otvorenost, objektivnost i transparentnost u postupcima odabira i imenovanja glavnog europskog tužitelja, njegovih zamjenika, europskih tužitelja i delegiranih europskih tužitelja; vjeruje da bi dužnost europskog tužitelja trebalo obnašati na puno radno vrijeme kako bi se spriječili bilo kakvi sukobi interesa;

| 8. | naglašava važnost svoje uključenosti u postupke imenovanja europskih tužitelja te predlaže otvoren natječaj za kandidate koji ispunjavaju potrebne kriterije integriteta, profesionalnosti, iskustva i vještina; vjeruje da bi Vijeće i Parlament u zajedničkom dogovoru trebali imenovati europske tužitelje na osnovi popisa s užim izborom koji sastavlja Komisija te nakon procjene neovisnog stručnog povjerenstva koje je odabrano između sudaca, tužitelja i pravnika priznate stručnosti; glavni europski tužitelj trebao bi se imenovati u skladu s istim postupkom nakon saslušanja pred Parlamentom; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost svoje uključenosti u postupke imenovanja europskih tužitelja te predlaže otvoren natječaj za kandidate koji ispunjavaju potrebne kriterije integriteta, profesionalnosti, iskustva i vještina; vjeruje da bi Vijeće i Parlament u zajedničkom dogovoru trebali imenovati europske tužitelje na osnovi popisa s užim izborom koji sastavlja Komisija te nakon procjene neovisnog stručnog povjerenstva koje je odabrano između sudaca, tužitelja i pravnika priznate stručnosti; glavni europski tužitelj trebao bi se imenovati u skladu s istim postupkom nakon saslušanja pred Parlamentom;

| 9. | vjeruje da bi se članovi Kolegija trebali razriješiti nakon odluke Suda Europske unije, a na zahtjev Vijeća, Komisije, Parlamenta i/ili glavnog europskog tužitelja; |
| --- | --- |

9.

vjeruje da bi se članovi Kolegija trebali razriješiti nakon odluke Suda Europske unije, a na zahtjev Vijeća, Komisije, Parlamenta i/ili glavnog europskog tužitelja;

| 10. | naglašava da u postupke imenovanja delegiranih europskih tužitelja države članice moraju uključiti nacionalna neovisna pravosudna tijela u skladu s nacionalnim zakonima i praksama; |
| --- | --- |

10.

naglašava da u postupke imenovanja delegiranih europskih tužitelja države članice moraju uključiti nacionalna neovisna pravosudna tijela u skladu s nacionalnim zakonima i praksama;

| 11. | pozdravlja odredbu iz teksta Vijeća o podnošenju godišnjih izvješća institucijama EU-a kako bi se zajamčilo stalno ocjenjivanje aktivnosti koje provodi novo tijelo; poziva Vijeće da zajamči da će se u godišnja izvješća, između ostalog, uvrstiti detalji o spremnosti nacionalnih vlasti na suradnju s Uredom europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja odredbu iz teksta Vijeća o podnošenju godišnjih izvješća institucijama EU-a kako bi se zajamčilo stalno ocjenjivanje aktivnosti koje provodi novo tijelo; poziva Vijeće da zajamči da će se u godišnja izvješća, između ostalog, uvrstiti detalji o spremnosti nacionalnih vlasti na suradnju s Uredom europskog javnog tužitelja;

Jasna podjela nadležnosti između Ureda europskog javnog tužitelja i nacionalnih tijela

| 12. | smatra da bi pravila kojima se regulira podjela nadležnosti između Ureda europskog javnog tužitelja i nacionalnih tijela trebala biti jasno definirana kako bi se izbjegla bilo kakva nesigurnost ili pogrešno tumačenje u operativnoj fazi; u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebala bi biti istraga o djelima koja predstavljaju prijevaru koja utječe na financijske interese Unije te njihov kazneni progon u skladu s direktivom o borbi kaznenim pravom protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije; vjeruje da bi Ured europskog javnog tužitelja prvo trebao odlučiti je li slučaj u njegovoj nadležnosti te prije nacionalnih vlasti pokrenuti vlastite istrage kako bi se izbjegle neučinkovite paralelne istrage; |
| --- | --- |

12.

smatra da bi pravila kojima se regulira podjela nadležnosti između Ureda europskog javnog tužitelja i nacionalnih tijela trebala biti jasno definirana kako bi se izbjegla bilo kakva nesigurnost ili pogrešno tumačenje u operativnoj fazi; u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebala bi biti istraga o djelima koja predstavljaju prijevaru koja utječe na financijske interese Unije te njihov kazneni progon u skladu s direktivom o borbi kaznenim pravom protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije; vjeruje da bi Ured europskog javnog tužitelja prvo trebao odlučiti je li slučaj u njegovoj nadležnosti te prije nacionalnih vlasti pokrenuti vlastite istrage kako bi se izbjegle neučinkovite paralelne istrage;

| 13. | ustraje u tome da bi nacionalna tijela koja provode istrage o kaznenim djelima pod nadležnošću Ureda europskog javnog tužitelja trebala biti obvezna informirati Parlament o svim takvim istragama; ponavlja da je potrebno da Ured europskog javnog tužitelja ima pravo preuzeti takve istrage kada utvrdi da je to primjereno kako bi se zajamčila neovisnost i učinkovitost Ureda; |
| --- | --- |

13.

ustraje u tome da bi nacionalna tijela koja provode istrage o kaznenim djelima pod nadležnošću Ureda europskog javnog tužitelja trebala biti obvezna informirati Parlament o svim takvim istragama; ponavlja da je potrebno da Ured europskog javnog tužitelja ima pravo preuzeti takve istrage kada utvrdi da je to primjereno kako bi se zajamčila neovisnost i učinkovitost Ureda;

| 14. | ponavlja da bi se ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja trebale proširiti na druga kaznena djela osim onih koja utječu na financijske interese Unije samo kad istovremeno:






  (a) | određeno ponašanje istodobno predstavlja kazneno djelo koje utječe na financijske interese Unije i druga kaznena djela; i |
| --- | --- | --- |

14.

ponavlja da bi se ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja trebale proširiti na druga kaznena djela osim onih koja utječu na financijske interese Unije samo kad istovremeno:

(a)

određeno ponašanje istodobno predstavlja kazneno djelo koje utječe na financijske interese Unije i druga kaznena djela; i

| (b) | prevladavaju kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije, a druga su samo sporedna; i |
| --- | --- |

(b)

prevladavaju kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije, a druga su samo sporedna; i

| (c) | daljnji progon i kažnjavanje drugih kaznenih djela ne bi bili mogući da ih se ne progoni i da se za njih ne provode suđenja zajedno s onim kaznenim djelima koja utječu na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

(c)

daljnji progon i kažnjavanje drugih kaznenih djela ne bi bili mogući da ih se ne progoni i da se za njih ne provode suđenja zajedno s onim kaznenim djelima koja utječu na financijske interese Unije;

vjeruje također da u slučaju neslaganja između Ureda europskog javnog tužitelja i nacionalnih tijela nadležnih za kazneni progon Ured europskog javnog tužitelja treba odlučiti na središnjoj razini tko će provoditi istragu i pokretati postupke; nadalje vjeruje da određivanje nadležnosti u skladu s tim kriterijima treba uvijek podlijegati sudskom preispitivanju;

Učinkovita struktura za učinkovito upravljanje predmetima

| 15. | smatra da je žalosno da države članice uzimaju u obzir opciju kolegijske umjesto hijerarhijske strukture koju je prvobitno predložila Komisija; u tom pogledu vjeruje da bi odluke o kaznenom progonu, izboru nadležnog suda, preraspodjeli predmeta ili njegovu odbacivanju te o transakcijama trebala donositi vijeća na središnjoj razini; |
| --- | --- |

15.

smatra da je žalosno da države članice uzimaju u obzir opciju kolegijske umjesto hijerarhijske strukture koju je prvobitno predložila Komisija; u tom pogledu vjeruje da bi odluke o kaznenom progonu, izboru nadležnog suda, preraspodjeli predmeta ili njegovu odbacivanju te o transakcijama trebala donositi vijeća na središnjoj razini;

| 16. | ističe činjenicu da vijeća trebaju igrati vodeću ulogu u istragama i kaznenom progonu ne ograničavajući svoje djelovanje samo na zadatke usklađivanja nego nadzirući rad delegiranih europskih tužitelja na tom polju; |
| --- | --- |

16.

ističe činjenicu da vijeća trebaju igrati vodeću ulogu u istragama i kaznenom progonu ne ograničavajući svoje djelovanje samo na zadatke usklađivanja nego nadzirući rad delegiranih europskih tužitelja na tom polju;

| 17. | zabrinut je zbog automatske poveznice između europskog tužitelja u središnjem uredu i predmeta podnesenog u njegovoj državi članici zbog toga što bi to moglo dovesti do očitih nedostataka u smislu neovisnosti tužitelja i ravnomjerne distribucije predmeta; |
| --- | --- |

17.

zabrinut je zbog automatske poveznice između europskog tužitelja u središnjem uredu i predmeta podnesenog u njegovoj državi članici zbog toga što bi to moglo dovesti do očitih nedostataka u smislu neovisnosti tužitelja i ravnomjerne distribucije predmeta;

| 18. | poziva stoga na racionalnu organizaciju radnog opterećenja ureda na središnjoj razini; napominje u tom smislu da bi sustav raspodjele predmeta među vijećima trebao slijediti unaprijed određene i objektivne kriterije; predlaže također da bi se u kasnijoj fazi mogla razmotriti posebna specijalizacija vijeća; |
| --- | --- |

18.

poziva stoga na racionalnu organizaciju radnog opterećenja ureda na središnjoj razini; napominje u tom smislu da bi sustav raspodjele predmeta među vijećima trebao slijediti unaprijed određene i objektivne kriterije; predlaže također da bi se u kasnijoj fazi mogla razmotriti posebna specijalizacija vijeća;

| 19. | uvjeren je da će i osoblje u Uredu europskog javnog tužitelja zajamčiti potrebno znanje, iskustvo i stručnost nacionalnih policijskih sustava; |
| --- | --- |

19.

uvjeren je da će i osoblje u Uredu europskog javnog tužitelja zajamčiti potrebno znanje, iskustvo i stručnost nacionalnih policijskih sustava;

Istražne mjere i prihvatljivost dokaza

| 20. | poziva zakonodavca da Uredu europskog javnog tužitelja zajamči pojednostavljene postupke pribavljanja odobrenja za istražne mjere u prekograničnim predmetima u skladu sa zakonima država članica u kojima se dotična mjera provodi; podsjeća na to da su se suzakonodavci dogovorili oko kriterija za države članice u vezi s podnošenjem zahtjeva za istražne mjere na temelju načela uzajamnog priznavanja u Direktivi 2014/41/EU o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima; vjeruje da bi se isti kriteriji trebali primjenjivati u pogledu istražnih mjera koje treba odobriti Ured europskog javnog tužitelja, posebno kad je riječ o razlozima za odbijanje; |
| --- | --- |

20.

poziva zakonodavca da Uredu europskog javnog tužitelja zajamči pojednostavljene postupke pribavljanja odobrenja za istražne mjere u prekograničnim predmetima u skladu sa zakonima država članica u kojima se dotična mjera provodi; podsjeća na to da su se suzakonodavci dogovorili oko kriterija za države članice u vezi s podnošenjem zahtjeva za istražne mjere na temelju načela uzajamnog priznavanja u Direktivi 2014/41/EU o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima; vjeruje da bi se isti kriteriji trebali primjenjivati u pogledu istražnih mjera koje treba odobriti Ured europskog javnog tužitelja, posebno kad je riječ o razlozima za odbijanje;

| 21. | poziva Vijeće da zajamči prihvatljivost dokaza koje je prikupio Ured europskog javnog tužitelja uz potpuno poštovanje relevantnog europskog i nacionalnog zakonodavstva diljem Unije s obzirom na to da je to od ključne važnosti za jamčenje učinkovitosti kaznenog progona u skladu s člankom 6. Ugovora o Europskoj uniji, Poveljom o temeljnim pravima Europske unije i Europskom konvencijom o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

21.

poziva Vijeće da zajamči prihvatljivost dokaza koje je prikupio Ured europskog javnog tužitelja uz potpuno poštovanje relevantnog europskog i nacionalnog zakonodavstva diljem Unije s obzirom na to da je to od ključne važnosti za jamčenje učinkovitosti kaznenog progona u skladu s člankom 6. Ugovora o Europskoj uniji, Poveljom o temeljnim pravima Europske unije i Europskom konvencijom o temeljnim pravima;

| 22. | ponavlja da Ured europskog javnog tužitelja treba aktivno tražiti sve relevantne dokaze, bez obzira na to jesu li oni optužujući ili oslobađajući; nadalje ustraje u tome da je osumnjičeniku ili optuženiku u okviru svake istrage koju provodi Ured europskog javnog tužitelja potrebno odobriti određena prava u vezi s dokazima, i to osobito:






  (a) | osumnjičenik ili optuženik treba imati pravo dostaviti dokaze na razmatranje Uredu europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- | --- |

22.

ponavlja da Ured europskog javnog tužitelja treba aktivno tražiti sve relevantne dokaze, bez obzira na to jesu li oni optužujući ili oslobađajući; nadalje ustraje u tome da je osumnjičeniku ili optuženiku u okviru svake istrage koju provodi Ured europskog javnog tužitelja potrebno odobriti određena prava u vezi s dokazima, i to osobito:

(a)

osumnjičenik ili optuženik treba imati pravo dostaviti dokaze na razmatranje Uredu europskog javnog tužitelja;

| (b) | osumnjičenik ili optuženik treba imati pravo zatražiti od Ureda europskog javnog tužitelja prikupljanje svih dokaza koji su relevantni za istragu, uključujući imenovanje vještaka i saslušanje svjedoka; |
| --- | --- |

(b)

osumnjičenik ili optuženik treba imati pravo zatražiti od Ureda europskog javnog tužitelja prikupljanje svih dokaza koji su relevantni za istragu, uključujući imenovanje vještaka i saslušanje svjedoka;

| 23. | zbog mogućnosti da postoji više nadležnosti za prekogranične prekršaje koji su u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja, vjeruje da je neophodno zajamčiti da europski tužitelji, delegirani europski tužitelji i nacionalna tijela nadležna za kazneni progon u potpunosti poštuju načelo ne bis in idem glede kaznenih progona u vezi s prekršajima koji su u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

23.

zbog mogućnosti da postoji više nadležnosti za prekogranične prekršaje koji su u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja, vjeruje da je neophodno zajamčiti da europski tužitelji, delegirani europski tužitelji i nacionalna tijela nadležna za kazneni progon u potpunosti poštuju načelo ne bis in idem glede kaznenih progona u vezi s prekršajima koji su u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja;

Pristup sudskom preispitivanju

| 24. | potvrđuje da bi se pravo na pravni lijek trebalo održati u svakom trenutku u pogledu djelovanja Ureda europskog javnog tužitelja i također prepoznaje potrebu da Ured europskog javnog tužitelja djeluje učinkovito; stoga vjeruje da bi sve odluke Ureda europskog javnog tužitelja trebale podlijegati sudskom preispitivanju pred nadležnim sudom; naglašava da bi odluke vijeća kao što su utvrđivanje nadležnosti za kazneni progon, odbacivanje ili preraspodjela predmeta ili transakcije trebale podlijegati sudskom preispitivanju pred sudovima Unije; |
| --- | --- |

24.

potvrđuje da bi se pravo na pravni lijek trebalo održati u svakom trenutku u pogledu djelovanja Ureda europskog javnog tužitelja i također prepoznaje potrebu da Ured europskog javnog tužitelja djeluje učinkovito; stoga vjeruje da bi sve odluke Ureda europskog javnog tužitelja trebale podlijegati sudskom preispitivanju pred nadležnim sudom; naglašava da bi odluke vijeća kao što su utvrđivanje nadležnosti za kazneni progon, odbacivanje ili preraspodjela predmeta ili transakcije trebale podlijegati sudskom preispitivanju pred sudovima Unije;

| 25. | vjeruje da se u svrhe sudskog preispitivanja svih istražnih i drugih postupovnih mjera usvojenih u sklopu njegova djelovanja u smislu kaznenog progona Ured europskog javnog tužitelja ispred nadležnih sudova zemalja članica treba smatrati nacionalnim tijelom; |
| --- | --- |

25.

vjeruje da se u svrhe sudskog preispitivanja svih istražnih i drugih postupovnih mjera usvojenih u sklopu njegova djelovanja u smislu kaznenog progona Ured europskog javnog tužitelja ispred nadležnih sudova zemalja članica treba smatrati nacionalnim tijelom;

Dosljedna pravna zaštita osumnjičenih i optuženih osoba

| 26. | podsjeća na to da bi novi Ured europskog javnog tužitelja trebao svoje djelatnosti obavljati uz potpuno poštovanje prava osumnjičenih ili optuženih osoba iz članka 6. Ugovora o EU-u, članka 16. UFEU-a i Povelje o temeljnim pravima Europske unije te iz onih na razini Unije već donesenih zakonodavnih mjera o postupovnim pravima osumnjičenih i optuženih osoba u kaznenim postupcima te o zaštiti osobnih podataka; |
| --- | --- |

26.

podsjeća na to da bi novi Ured europskog javnog tužitelja trebao svoje djelatnosti obavljati uz potpuno poštovanje prava osumnjičenih ili optuženih osoba iz članka 6. Ugovora o EU-u, članka 16. UFEU-a i Povelje o temeljnim pravima Europske unije te iz onih na razini Unije već donesenih zakonodavnih mjera o postupovnim pravima osumnjičenih i optuženih osoba u kaznenim postupcima te o zaštiti osobnih podataka;

| 27. | potvrđuje da bi se buduća direktiva o pravnoj pomoći trebala jednako primjenjivati na sve osumnjičene ili optužene osobe koje su pod istragom ili ih kazneno progoni Ured europskog javnog tužitelja; poziva države članice da u slučaju nedonošenja direktive EU-a zajamče učinkovit pristup pravnoj pomoći u skladu s relevantnim nacionalnim zakonima; |
| --- | --- |

27.

potvrđuje da bi se buduća direktiva o pravnoj pomoći trebala jednako primjenjivati na sve osumnjičene ili optužene osobe koje su pod istragom ili ih kazneno progoni Ured europskog javnog tužitelja; poziva države članice da u slučaju nedonošenja direktive EU-a zajamče učinkovit pristup pravnoj pomoći u skladu s relevantnim nacionalnim zakonima;

| 28. | naglašava da sve osumnjičene ili optužene osobe koje su pod istragom ili ih kazneno progoni Ured europskog javnog tužitelja imaju pravo na zaštitu svojih osobnih podataka; u tom pogledu ističe činjenicu da obrada osobnih podataka koju provodi Ured europskog javnog tužitelja mora biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001; naglašava da sve posebne odredbe o zaštiti podataka sadržane u uredbi Vijeća o uspostavljanju Ureda europskog javnog tužitelja mogu služiti samo kao dopuna ili dodatna razrada odredaba sadržanih u Uredbi (EZ) br. 45/2001, i to samo u mjeri koja je potrebna; |
| --- | --- |

28.

naglašava da sve osumnjičene ili optužene osobe koje su pod istragom ili ih kazneno progoni Ured europskog javnog tužitelja imaju pravo na zaštitu svojih osobnih podataka; u tom pogledu ističe činjenicu da obrada osobnih podataka koju provodi Ured europskog javnog tužitelja mora biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001; naglašava da sve posebne odredbe o zaštiti podataka sadržane u uredbi Vijeća o uspostavljanju Ureda europskog javnog tužitelja mogu služiti samo kao dopuna ili dodatna razrada odredaba sadržanih u Uredbi (EZ) br. 45/2001, i to samo u mjeri koja je potrebna;

| 29. | ponovo potvrđuje svoju veliku spremnost za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja i reformu Eurojusta kako je Komisija predvidjela u obama svojim prijedlozima; zahtijeva da Komisija prilagodi procjene o učinku kolegijske strukture na proračun; poziva na razjašnjenje odnosa između Eurojusta, Ureda europskog javnog tužitelja i OLAF-a kako bi se razgraničile njihove uloge u zaštiti financijskih interesa EU-a; poziva Vijeće i Komisiju na to da u cilju povećanja učinkovitosti istrage provjere mogućnost jačane integracije tih agencija; |
| --- | --- |

29.

ponovo potvrđuje svoju veliku spremnost za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja i reformu Eurojusta kako je Komisija predvidjela u obama svojim prijedlozima; zahtijeva da Komisija prilagodi procjene o učinku kolegijske strukture na proračun; poziva na razjašnjenje odnosa između Eurojusta, Ureda europskog javnog tužitelja i OLAF-a kako bi se razgraničile njihove uloge u zaštiti financijskih interesa EU-a; poziva Vijeće i Komisiju na to da u cilju povećanja učinkovitosti istrage provjere mogućnost jačane integracije tih agencija;

o

o o

| 30. | poziva Vijeće da slijedi te preporuke i ističe činjenicu da su navedeni uvjeti nužni za davanje odobrenja Parlamenta za nacrt Uredbe Vijeća; |
| --- | --- |

30.

poziva Vijeće da slijedi te preporuke i ističe činjenicu da su navedeni uvjeti nužni za davanje odobrenja Parlamenta za nacrt Uredbe Vijeća;

| 31. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

31.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0234.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0444.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/32

---

P8_TA(2015)0174

Strategija o alkoholu

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o strategiji o alkoholu (2015/2543(RSP))

(2016/C 346/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o strategiji o alkoholu (O-000008/2015 – B8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o strategiji o alkoholu (O-000008/2015 – B8-0108/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 282/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi trećeg Programa djelovanja Unije u području zdravlja (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1350/2007/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 282/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi trećeg Programa djelovanja Unije u području zdravlja (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1350/2007/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o smanjenju zdravstvenih nejednakosti u EU-u (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o smanjenju zdravstvenih nejednakosti u EU-u (2),

| — | uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u kojemu stoji da Unija samo nadopunjuje djelovanje država članica u vezi s pitanjima javnog zdravlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u kojemu stoji da Unija samo nadopunjuje djelovanje država članica u vezi s pitanjima javnog zdravlja,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Platforme EU-a za prehranu, tjelesnu aktivnost i zdravlje za 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Platforme EU-a za prehranu, tjelesnu aktivnost i zdravlje za 2011.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. rujna 2007. o strategiji Europske unije za potporu državama članicama u smanjenju štetnog djelovanja alkohola (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. rujna 2007. o strategiji Europske unije za potporu državama članicama u smanjenju štetnog djelovanja alkohola (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i potrošačka pitanja održanog 1. i 2. prosinca 2011. o smanjenju zdravstvenih razlika unutar EU-a usklađenim mjerama za promicanje zdravog načina života, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i potrošačka pitanja održanog 1. i 2. prosinca 2011. o smanjenju zdravstvenih razlika unutar EU-a usklađenim mjerama za promicanje zdravog načina života,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je u nekim državama članicama zlouporaba alkohola drugi po redu uzročnik bolesti povezan s načinom života i da je ovisnost o alkoholu rizični čimbenik kod više od 60 kroničnih bolesti, kao što su alkoholna bolest jetre, kronični alkoholni pankreatitis te gotovo sve druge gastrointestinalne bolesti, rak, dijabetes, kardiovaskularne bolesti, pretilost, fetalni alkoholni spektar poremećaja i neuropsihijatrijski poremećaji poput ovisnosti o alkoholu; |
| --- | --- |

A.

budući da je u nekim državama članicama zlouporaba alkohola drugi po redu uzročnik bolesti povezan s načinom života i da je ovisnost o alkoholu rizični čimbenik kod više od 60 kroničnih bolesti, kao što su alkoholna bolest jetre, kronični alkoholni pankreatitis te gotovo sve druge gastrointestinalne bolesti, rak, dijabetes, kardiovaskularne bolesti, pretilost, fetalni alkoholni spektar poremećaja i neuropsihijatrijski poremećaji poput ovisnosti o alkoholu;

| B. | budući da su nadležna tijela država članica najbolje pripremljena za izradu pojedinačno prilagođenih politika za sprečavanje zlouporabe alkohola; |
| --- | --- |

B.

budući da su nadležna tijela država članica najbolje pripremljena za izradu pojedinačno prilagođenih politika za sprečavanje zlouporabe alkohola;

| C. | budući da postoji uzročno-posljedična veza između zlouporabe alkohola i čitavog niza mentalnih poremećaja i poremećaja u ponašanju te drugih vrsta neprenosivih bolesti i ozljeda; |
| --- | --- |

C.

budući da postoji uzročno-posljedična veza između zlouporabe alkohola i čitavog niza mentalnih poremećaja i poremećaja u ponašanju te drugih vrsta neprenosivih bolesti i ozljeda;

| D. | budući da je procijenjeno da su 2010. u Europi socijalni troškovi izravno i neizravno povezani sa zlouporabom alkohola iznosili 155,8 milijardi EUR, većinom izvan sustava zdravstvene skrbi (82,9 milijardi EUR); |
| --- | --- |

D.

budući da je procijenjeno da su 2010. u Europi socijalni troškovi izravno i neizravno povezani sa zlouporabom alkohola iznosili 155,8 milijardi EUR, većinom izvan sustava zdravstvene skrbi (82,9 milijardi EUR);

| E. | budući da se zbog zlouporabe alkohola svake godine u svijetu zabilježi 3,3 milijuna smrtnih slučajeva, odnosno 5,9 % svih smrtnih slučajeva; budući da se otprilike 25 % svih smrtnih slučajeva u dobnoj skupini između 20 i 39 godina može pripisati zlouporabi alkohola; budući da su ti smrtni slučajevi često posljedica nesreća, nasilja ili bolesti jetre; |
| --- | --- |

E.

budući da se zbog zlouporabe alkohola svake godine u svijetu zabilježi 3,3 milijuna smrtnih slučajeva, odnosno 5,9 % svih smrtnih slučajeva; budući da se otprilike 25 % svih smrtnih slučajeva u dobnoj skupini između 20 i 39 godina može pripisati zlouporabi alkohola; budući da su ti smrtni slučajevi često posljedica nesreća, nasilja ili bolesti jetre;

| F. | budući da otprilike pet do devet milijuna djece živi u obiteljima pogođenima negativnim posljedicama konzumacije alkohola; |
| --- | --- |

F.

budući da otprilike pet do devet milijuna djece živi u obiteljima pogođenima negativnim posljedicama konzumacije alkohola;

| G. | budući da nema svaka konzumacija alkohola iste posljedice, s obzirom na to da uvelike ovisi o obrascu konzumacije, uključujući što se konzumira i na koji način; budući da se obrasci i trendovi konzumacije alkohola uvelike razlikuju među različitim regijama Europske unije, sa značajnim subregionalnim obrascima konzumacije i zdravstvenim posljedicama povezanima sa štetnom uporabom alkohola diljem EU-a; budući da je zbog društvenih, kulturnih, geografskih i gospodarskih različitosti među državama EU-a potrebno razlikovati obrasce i trendove konzumacije; |
| --- | --- |

G.

budući da nema svaka konzumacija alkohola iste posljedice, s obzirom na to da uvelike ovisi o obrascu konzumacije, uključujući što se konzumira i na koji način; budući da se obrasci i trendovi konzumacije alkohola uvelike razlikuju među različitim regijama Europske unije, sa značajnim subregionalnim obrascima konzumacije i zdravstvenim posljedicama povezanima sa štetnom uporabom alkohola diljem EU-a; budući da je zbog društvenih, kulturnih, geografskih i gospodarskih različitosti među državama EU-a potrebno razlikovati obrasce i trendove konzumacije;

| H. | budući da bi politika smanjenja štetnog djelovanja alkohola i podupiranja odgovorne konzumacije alkohola prilagođene specifičnim lokalnim i regionalnim okolnostima dovela do smanjenja zdravstvenih i socijalnih troškova povezanih s izravnim i neizravnim posljedicama štetnog djelovanja alkohola kao što su ovisnost o alkoholu, kronične bolesti, smrtnost i nasilje u obitelji, ali i troškova povezanih s alkoholom; budući da bi politika smanjenja štetnog djelovanja alkohola trebala uključivati ne samo zdravstveni sektor, nego i druge relevantne dionike, kao što su udruge potpore oboljelima od alkoholizma, te da bi trebala biti u potpunosti usklađena s načelima supsidijarnosti i zdravlja u svim politikama te bi istovremeno trebala osigurati značajan napredak u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

H.

budući da bi politika smanjenja štetnog djelovanja alkohola i podupiranja odgovorne konzumacije alkohola prilagođene specifičnim lokalnim i regionalnim okolnostima dovela do smanjenja zdravstvenih i socijalnih troškova povezanih s izravnim i neizravnim posljedicama štetnog djelovanja alkohola kao što su ovisnost o alkoholu, kronične bolesti, smrtnost i nasilje u obitelji, ali i troškova povezanih s alkoholom; budući da bi politika smanjenja štetnog djelovanja alkohola trebala uključivati ne samo zdravstveni sektor, nego i druge relevantne dionike, kao što su udruge potpore oboljelima od alkoholizma, te da bi trebala biti u potpunosti usklađena s načelima supsidijarnosti i zdravlja u svim politikama te bi istovremeno trebala osigurati značajan napredak u području javnog zdravlja;

| I. | budući da zlouporaba alkohola i štetna uporaba alkohola mogu dovesti do ovisnosti o alkoholu, koju treba rješavati povećanom pozornošću i potporom unutar sustava zdravstvene skrbi država članica; |
| --- | --- |

I.

budući da zlouporaba alkohola i štetna uporaba alkohola mogu dovesti do ovisnosti o alkoholu, koju treba rješavati povećanom pozornošću i potporom unutar sustava zdravstvene skrbi država članica;

| J. | budući da treba naglasiti da će određene skupine, kao što su mlade osobe, vjerojatnije pokazati loše načine ponašanja povezane s konzumacijom alkohola s obzirom na to da se 25 % smrtnih slučajeva mladih muškaraca u dobi između 15 i 29 godina te jedan od deset smrtnih slučajeva mladih žena može pripisati alkoholu; budući da je prekomjerna konzumacija alkohola među mladima sve raširenija u državama članicama i da uključuje posebne načine konzumacije kao što je tzv. prekomjerno opijanje (engl. binge drinking); budući da jetra muškarca u prosjeku višestruko brže prerađuje alkohol od jetre žene, što znači da će žene puno brže i s manjom količinom alkohola postati kronični alkoholičari; |
| --- | --- |

J.

budući da treba naglasiti da će određene skupine, kao što su mlade osobe, vjerojatnije pokazati loše načine ponašanja povezane s konzumacijom alkohola s obzirom na to da se 25 % smrtnih slučajeva mladih muškaraca u dobi između 15 i 29 godina te jedan od deset smrtnih slučajeva mladih žena može pripisati alkoholu; budući da je prekomjerna konzumacija alkohola među mladima sve raširenija u državama članicama i da uključuje posebne načine konzumacije kao što je tzv. prekomjerno opijanje (engl. binge drinking); budući da jetra muškarca u prosjeku višestruko brže prerađuje alkohol od jetre žene, što znači da će žene puno brže i s manjom količinom alkohola postati kronični alkoholičari;

| K. | budući da je štetno djelovanje alkohola često povezano s različitim čimbenicima, kao što su društveno-ekonomska situacija, kulturna sredina, obrasci konzumacije alkohola te utjecaj roditelja i vršnjaka, ali i s opsegom i razinom provedbe i primjene primjerenih politika na tom području; budući da se slabe točke unutar jednog te istog društva mogu razlikovati kako se razlikuju one između različitih društava; |
| --- | --- |

K.

budući da je štetno djelovanje alkohola često povezano s različitim čimbenicima, kao što su društveno-ekonomska situacija, kulturna sredina, obrasci konzumacije alkohola te utjecaj roditelja i vršnjaka, ali i s opsegom i razinom provedbe i primjene primjerenih politika na tom području; budući da se slabe točke unutar jednog te istog društva mogu razlikovati kako se razlikuju one između različitih društava;

| L. | budući da je u određenim europskim regijama zanatska proizvodnja alkoholnih pića okosnica lokalnog turizma; |
| --- | --- |

L.

budući da je u određenim europskim regijama zanatska proizvodnja alkoholnih pića okosnica lokalnog turizma;

| M. | budući da oglašavanje i promidžba utječu na razinu konzumacije alkohola, posebice među mladima; budući da je provedba Direktive 2010/13/EU o audiovizualnim medijskim uslugama od temeljne važnosti za djelotvornu zaštitu tjelesnog, duševnog i moralnog razvoja djece i maloljetnika; budući da postoji korelacija između započinjanja s konzumacijom alkohola u ranoj dobi i vjerojatnosti nastanka problema povezanih s alkoholom u odrasloj dobi; budući da su obrazovanje te informativne i preventivne kampanje najučinkovitiji načini sprečavanja prekomjerne konzumacije alkohola među mladima; budući da bi Komisija stoga trebala odmah početi smišljati novu europsku strategiju o alkoholu kojom će se pomoći ograničiti prekomjerna konzumacija alkohola, a javnost bi kampanjom podizanja svijesti trebalo informirati o štetnim posljedicama konzumacije alkohola za zdravlje; |
| --- | --- |

M.

budući da oglašavanje i promidžba utječu na razinu konzumacije alkohola, posebice među mladima; budući da je provedba Direktive 2010/13/EU o audiovizualnim medijskim uslugama od temeljne važnosti za djelotvornu zaštitu tjelesnog, duševnog i moralnog razvoja djece i maloljetnika; budući da postoji korelacija između započinjanja s konzumacijom alkohola u ranoj dobi i vjerojatnosti nastanka problema povezanih s alkoholom u odrasloj dobi; budući da su obrazovanje te informativne i preventivne kampanje najučinkovitiji načini sprečavanja prekomjerne konzumacije alkohola među mladima; budući da bi Komisija stoga trebala odmah početi smišljati novu europsku strategiju o alkoholu kojom će se pomoći ograničiti prekomjerna konzumacija alkohola, a javnost bi kampanjom podizanja svijesti trebalo informirati o štetnim posljedicama konzumacije alkohola za zdravlje;

| N. | budući da Svjetska zdravstvena organizacija naglašava potrebu za produbljivanjem znanja i poduzimanjem mjera u područjima kao što su povezanost konzumiranja alkohola i nerođenog djeteta, alkohol i starije osobe, utjecaj alkohola na osobe koje su u socijalno nepovoljnom položaju te socijalna isključenost uzrokovana zlouporabom alkohola; |
| --- | --- |

N.

budući da Svjetska zdravstvena organizacija naglašava potrebu za produbljivanjem znanja i poduzimanjem mjera u područjima kao što su povezanost konzumiranja alkohola i nerođenog djeteta, alkohol i starije osobe, utjecaj alkohola na osobe koje su u socijalno nepovoljnom položaju te socijalna isključenost uzrokovana zlouporabom alkohola;

| O. | budući da zbog različitih društvenih, kulturnih, geografskih i gospodarskih čimbenika unutar Europske unije postoje različite navike i trendovi u konzumaciji alkohola koji se razlikuju i na lokalnoj razini i doprinose stvaranju različitih stavova prema konzumaciji alkohola; |
| --- | --- |

O.

budući da zbog različitih društvenih, kulturnih, geografskih i gospodarskih čimbenika unutar Europske unije postoje različite navike i trendovi u konzumaciji alkohola koji se razlikuju i na lokalnoj razini i doprinose stvaranju različitih stavova prema konzumaciji alkohola;

| P. | budući da je potrebno jasno razlučiti odgovornu uporabu alkohola od one štetne; budući da je odgovorna uporaba alkohola u skladu sa zdravim načinom života; |
| --- | --- |

P.

budući da je potrebno jasno razlučiti odgovornu uporabu alkohola od one štetne; budući da je odgovorna uporaba alkohola u skladu sa zdravim načinom života;

| Q. | budući da se otprilike jedna od četiri prometne nesreće može pripisati vožnji pod utjecajem alkohola te da u EU-u u prometnim nesrećama povezanima s alkoholom svake godine smrtno strada najmanje 5 200 osoba; budući da je vožnja u alkoholiziranom stanju drugi po redu uzročnik smrtnosti na cestama u EU-u; |
| --- | --- |

Q.

budući da se otprilike jedna od četiri prometne nesreće može pripisati vožnji pod utjecajem alkohola te da u EU-u u prometnim nesrećama povezanima s alkoholom svake godine smrtno strada najmanje 5 200 osoba; budući da je vožnja u alkoholiziranom stanju drugi po redu uzročnik smrtnosti na cestama u EU-u;

| R. | budući da velik broj građana EU-a, osobito mladih, nije dovoljno informiran o zdravstvenim opasnostima štetne uporabe alkohola i ovisnosti o alkoholu te budući da je stoga ključno sprečavanje i podizanje svijesti u okviru nove europske strategije o alkoholu; budući da su se rano prepoznavanje problema i savjetovanje osoba koje pokazuju štetne obrasce konzumacije alkohola pokazali djelotvornim; budući da ima mnogo prostora za poboljšanje u pogledu zaštite maloljetnika od promidžbe alkohola; |
| --- | --- |

R.

budući da velik broj građana EU-a, osobito mladih, nije dovoljno informiran o zdravstvenim opasnostima štetne uporabe alkohola i ovisnosti o alkoholu te budući da je stoga ključno sprečavanje i podizanje svijesti u okviru nove europske strategije o alkoholu; budući da su se rano prepoznavanje problema i savjetovanje osoba koje pokazuju štetne obrasce konzumacije alkohola pokazali djelotvornim; budući da ima mnogo prostora za poboljšanje u pogledu zaštite maloljetnika od promidžbe alkohola;

| S. | budući da u Uredbi (EZ) br. 178/2002 od 28. siječnja 2002. (4) stoji da se hrana smatra nesigurnom ako je štetna za zdravlje; |
| --- | --- |

S.

budući da u Uredbi (EZ) br. 178/2002 od 28. siječnja 2002. (4) stoji da se hrana smatra nesigurnom ako je štetna za zdravlje;

| T. | budući da različite dobne skupine pokazuju različite obrasce konzumacije alkohola, koji do danas nisu primjereno istraženi; |
| --- | --- |

T.

budući da različite dobne skupine pokazuju različite obrasce konzumacije alkohola, koji do danas nisu primjereno istraženi;

| U. | budući da su pića s udjelom alkohola većim od 1,2 % isključena iz dviju odredbi Uredbe (EU) br. 1169/2011 od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani (5), odnosno iz popisa sastojaka i zahtjeva o označivanju hranjivih vrijednosti; budući da priroda rizika povezanih s alkoholom zahtijeva visoku razinu informiranosti o alkoholnim pićima; |
| --- | --- |

U.

budući da su pića s udjelom alkohola većim od 1,2 % isključena iz dviju odredbi Uredbe (EU) br. 1169/2011 od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani (5), odnosno iz popisa sastojaka i zahtjeva o označivanju hranjivih vrijednosti; budući da priroda rizika povezanih s alkoholom zahtijeva visoku razinu informiranosti o alkoholnim pićima;

| V. | budući da je Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 1169/2011 do prosinca 2014. bila dužna sastaviti izvješće u kojem se procjenjuje bi li za alkoholna pića ubuduće trebao vrijediti zahtjev o pružanju informacija o energetskoj vrijednosti i navode razlozi na temelju kojih se mogu opravdati moguća izuzeća kao i, ako je to potrebno, zakonodavni prijedlog kojim bi se utvrdila pravila za popis sastojaka ili obvezno označivanje hranjivih vrijednosti tih proizvoda; |
| --- | --- |

V.

budući da je Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 1169/2011 do prosinca 2014. bila dužna sastaviti izvješće u kojem se procjenjuje bi li za alkoholna pića ubuduće trebao vrijediti zahtjev o pružanju informacija o energetskoj vrijednosti i navode razlozi na temelju kojih se mogu opravdati moguća izuzeća kao i, ako je to potrebno, zakonodavni prijedlog kojim bi se utvrdila pravila za popis sastojaka ili obvezno označivanje hranjivih vrijednosti tih proizvoda;

| W. | budući da se strategija EU-a o alkoholu pokazala uspješnom u davanju potpore državama članicama u pogledu smanjenja štetnog djelovanja alkohola, a posebno s pomoću razmjene najboljih praksi u područjima poput zaštite mladih, smanjenja broja prometnih nesreća povezanih sa zlouporabom alkohola, obrazovanja u sklopu kojeg se podiže svijest o konzumaciji alkohola, kao i s pomoću zajedničke baze podataka i praćenja na razini EU-a te u jačanju koordinacije između Komisije i država članica što je u konačnici rezultiralo razradom Akcijskog plana za alkoholizam među mladima i povremenu pretjeranu konzumaciju alkohola (2014. – 2016.) u Odboru za nacionalnu politiku i mjere u vezi s alkoholom; |
| --- | --- |

W.

budući da se strategija EU-a o alkoholu pokazala uspješnom u davanju potpore državama članicama u pogledu smanjenja štetnog djelovanja alkohola, a posebno s pomoću razmjene najboljih praksi u područjima poput zaštite mladih, smanjenja broja prometnih nesreća povezanih sa zlouporabom alkohola, obrazovanja u sklopu kojeg se podiže svijest o konzumaciji alkohola, kao i s pomoću zajedničke baze podataka i praćenja na razini EU-a te u jačanju koordinacije između Komisije i država članica što je u konačnici rezultiralo razradom Akcijskog plana za alkoholizam među mladima i povremenu pretjeranu konzumaciju alkohola (2014. – 2016.) u Odboru za nacionalnu politiku i mjere u vezi s alkoholom;

| X. | budući da je angažman velikog niza dionika unutar Europskog foruma za alkohol i zdravlje, kao i izvan njega, potaknuo razvoj konkretnog i mjerljivog djelovanja kako bi se na lokalnoj razini diljem Europske unije smanjile štetne posljedice zlouporabe alkohola; |
| --- | --- |

X.

budući da je angažman velikog niza dionika unutar Europskog foruma za alkohol i zdravlje, kao i izvan njega, potaknuo razvoj konkretnog i mjerljivog djelovanja kako bi se na lokalnoj razini diljem Europske unije smanjile štetne posljedice zlouporabe alkohola;

| Y. | budući da treći program djelovanja Unije u području zdravstva (2014. – 2020.) promiče primjenu potvrđenih najboljih praksi za ekonomične preventivne mjere usmjerene na ključne rizične čimbenike, kao što je zlouporaba alkohola; |
| --- | --- |

Y.

budući da treći program djelovanja Unije u području zdravstva (2014. – 2020.) promiče primjenu potvrđenih najboljih praksi za ekonomične preventivne mjere usmjerene na ključne rizične čimbenike, kao što je zlouporaba alkohola;

| Z. | budući da se vanjskom procjenom predmetne strategije koja je provedena 2012. potvrdila važnost i korisnost pristupa postojeće strategije i njezinih prioritetnih tema; |
| --- | --- |

Z.

budući da se vanjskom procjenom predmetne strategije koja je provedena 2012. potvrdila važnost i korisnost pristupa postojeće strategije i njezinih prioritetnih tema;

| 1. | napominje da je na sastanku Odbora za nacionalnu politiku i mjere u vezi s alkoholom održanom 22. listopada 2013. Komisija najavila da namjerava usko surađivati s državama članicama u razradi europskog akcijskog plana za smanjenje štetnog djelovanja alkohola; prima na znanje donošenje Akcijskog plana za alkoholizam među mladima i povremenu pretjeranu konzumaciju alkohola (tzv. prekomjerno opijanje) (2014. – 2016.) u rujnu 2014. i poziva Komisiju da prati njegovu provedbu u državama članicama; |
| --- | --- |

1.

napominje da je na sastanku Odbora za nacionalnu politiku i mjere u vezi s alkoholom održanom 22. listopada 2013. Komisija najavila da namjerava usko surađivati s državama članicama u razradi europskog akcijskog plana za smanjenje štetnog djelovanja alkohola; prima na znanje donošenje Akcijskog plana za alkoholizam među mladima i povremenu pretjeranu konzumaciju alkohola (tzv. prekomjerno opijanje) (2014. – 2016.) u rujnu 2014. i poziva Komisiju da prati njegovu provedbu u državama članicama;

| 2. | poziva Komisiju da pruži smjernice za borbu protiv štetnog djelovanja alkohola i da nastavi s pružanjem potpore nadležnim tijelima u državama članicama u kojima to donosi dodanu vrijednost istovremeno poštujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da pruži smjernice za borbu protiv štetnog djelovanja alkohola i da nastavi s pružanjem potpore nadležnim tijelima u državama članicama u kojima to donosi dodanu vrijednost istovremeno poštujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 3. | naglašava da bi smanjenje zdravstvenih, sigurnosnih i društveno-ekonomskih problema uzrokovanih alkoholom zahtijevalo poduzimanje mjera koje se odnose na razmjer, obrasce i kontekste konzumacije alkohola, kao i na šire društvene odrednice, s pomoću, primjerice, obrazovanja i pokretanja kampanja informiranja; |
| --- | --- |

3.

naglašava da bi smanjenje zdravstvenih, sigurnosnih i društveno-ekonomskih problema uzrokovanih alkoholom zahtijevalo poduzimanje mjera koje se odnose na razmjer, obrasce i kontekste konzumacije alkohola, kao i na šire društvene odrednice, s pomoću, primjerice, obrazovanja i pokretanja kampanja informiranja;

| 4. | poziva Komisiju da odmah započne s radom na novoj strategije EU-a o alkoholu (2016. – 2022.) s istim ciljevima kako bi se ažurirao regulatorni okvir i dala potpora nacionalnim vladama u borbi protiv štetnog djelovanja alkohola, kako bi dala podršku praćenju i prikupljanju pouzdanih podataka, potaknula prevenciju te promicanje zdravlja i obrazovanja na području zdravlja, ranu dijagnostiku, bolji pristup liječenju, stalnu potporu pogođenim osobama i njihovim obiteljima, uključujući programe savjetovanja, kako bi se smanjio broj prometnih nesreća uzrokovanih vožnjom pod utjecajem alkohola te kako bi se bolje razlikovali različiti obrasci konzumacije alkohola, ali i ponašanja i stavovi prema konzumaciji alkohola; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da odmah započne s radom na novoj strategije EU-a o alkoholu (2016. – 2022.) s istim ciljevima kako bi se ažurirao regulatorni okvir i dala potpora nacionalnim vladama u borbi protiv štetnog djelovanja alkohola, kako bi dala podršku praćenju i prikupljanju pouzdanih podataka, potaknula prevenciju te promicanje zdravlja i obrazovanja na području zdravlja, ranu dijagnostiku, bolji pristup liječenju, stalnu potporu pogođenim osobama i njihovim obiteljima, uključujući programe savjetovanja, kako bi se smanjio broj prometnih nesreća uzrokovanih vožnjom pod utjecajem alkohola te kako bi se bolje razlikovali različiti obrasci konzumacije alkohola, ali i ponašanja i stavovi prema konzumaciji alkohola;

| 5. | smatra da bi se sadašnja strategija EU-a za potporu državama članicama u borbi protiv štetnog djelovanja alkohola trebala obnoviti gotovo u istom formatu i s istim ciljevima, tj. da rješava štetno djelovanje alkohola na razini država članica, da bude usmjerena na provedbu mjera i da potiče pristup koji uključuje više dionika; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi se sadašnja strategija EU-a za potporu državama članicama u borbi protiv štetnog djelovanja alkohola trebala obnoviti gotovo u istom formatu i s istim ciljevima, tj. da rješava štetno djelovanje alkohola na razini država članica, da bude usmjerena na provedbu mjera i da potiče pristup koji uključuje više dionika;

| 6. | potiče Komisiju da čim prije izradi izvješće predviđeno Uredbom (EU) br. 1169/2011 s rokom u prosincu 2014. u kojem se procjenjuje bi li za alkoholna pića ubuduće trebao vrijediti zahtjev o pružanju informacija o sastavu i hranjivoj vrijednosti uzimajući pritom posebno u obzir utjecaj na mala i srednja poduzeća te zanatsku proizvodnju; |
| --- | --- |

6.

potiče Komisiju da čim prije izradi izvješće predviđeno Uredbom (EU) br. 1169/2011 s rokom u prosincu 2014. u kojem se procjenjuje bi li za alkoholna pića ubuduće trebao vrijediti zahtjev o pružanju informacija o sastavu i hranjivoj vrijednosti uzimajući pritom posebno u obzir utjecaj na mala i srednja poduzeća te zanatsku proizvodnju;

| 7. | poziva Komisiju da od Europske agencije za sigurnost hrane odmah zatraži ponovno ocjenjivanje uporabe acetaldehida kao bojila u alkoholnim i bezalkoholnim pićima; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da od Europske agencije za sigurnost hrane odmah zatraži ponovno ocjenjivanje uporabe acetaldehida kao bojila u alkoholnim i bezalkoholnim pićima;

| 8. | ističe da je potrebno što prije uvesti obvezu jasnog označivanja barem kalorijske vrijednosti alkoholnih pića te poziva Komisiju da predstavi odgovarajući zakonodavni prijedlog najkasnije do kraja 2016.; |
| --- | --- |

8.

ističe da je potrebno što prije uvesti obvezu jasnog označivanja barem kalorijske vrijednosti alkoholnih pića te poziva Komisiju da predstavi odgovarajući zakonodavni prijedlog najkasnije do kraja 2016.;

| 9. | poziva Komisiju da odmah započne s radom na novoj strategiji EU-a o alkoholu za razdoblje 2016. – 2022. vodeći računa o Akcijskom planu Odbora za nacionalnu politiku i mjere u vezi s alkoholom i o zaključcima neovisne ocjene strategije EU-a o štetnom djelovanju alkohola kako bi se osigurao trajan učinak za do sada postignute rezultate i nastavilo s pružanjem potpore nacionalnim vladama za njihovu borbu protiv štetnog djelovanja alkohola u dugoročnoj perspektivi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da odmah započne s radom na novoj strategiji EU-a o alkoholu za razdoblje 2016. – 2022. vodeći računa o Akcijskom planu Odbora za nacionalnu politiku i mjere u vezi s alkoholom i o zaključcima neovisne ocjene strategije EU-a o štetnom djelovanju alkohola kako bi se osigurao trajan učinak za do sada postignute rezultate i nastavilo s pružanjem potpore nacionalnim vladama za njihovu borbu protiv štetnog djelovanja alkohola u dugoročnoj perspektivi;

| 10. | ističe da je potrebna komplementarnost zakonodavstva i kodeksa ponašanja za zaštitu maloljetnika od negativnih posljedica neodgovorne konzumacije alkohola kako bi se osigurala djelotvorna zaštita maloljetnika; poziva države članice da strogo provode postojeće nacionalno zakonodavstvo u vezi s dobnim granicama za konzumaciju alkohola i da procijene potrebu za dodatnim pravno obvezujućim zahtjevima kako bi se osigurala djelotvorna zaštita maloljetnika; |
| --- | --- |

10.

ističe da je potrebna komplementarnost zakonodavstva i kodeksa ponašanja za zaštitu maloljetnika od negativnih posljedica neodgovorne konzumacije alkohola kako bi se osigurala djelotvorna zaštita maloljetnika; poziva države članice da strogo provode postojeće nacionalno zakonodavstvo u vezi s dobnim granicama za konzumaciju alkohola i da procijene potrebu za dodatnim pravno obvezujućim zahtjevima kako bi se osigurala djelotvorna zaštita maloljetnika;

| 11. | poziva države članice da u okviru svojih sustava zdravstvene skrbi provedu politike i načine liječenja kojima se smanjuje ovisnost pojedinaca o alkoholu; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice da u okviru svojih sustava zdravstvene skrbi provedu politike i načine liječenja kojima se smanjuje ovisnost pojedinaca o alkoholu;

| 12. | poziva države članice da povećaju napore u obrazovanju šire javnosti, posebno maloljetnika i trudnica, o štetnim posljedicama konzumacije alkohola te da po potrebi donesu odgovarajuće zakone; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice da povećaju napore u obrazovanju šire javnosti, posebno maloljetnika i trudnica, o štetnim posljedicama konzumacije alkohola te da po potrebi donesu odgovarajuće zakone;

| 13. | svjestan je razlika u obrascima konzumacije između država članica i kulturnim aspektima odgovorne konzumacije alkohola; |
| --- | --- |

13.

svjestan je razlika u obrascima konzumacije između država članica i kulturnim aspektima odgovorne konzumacije alkohola;

| 14. | ističe potrebu za informativnom kampanjom na razini Unije kako bi se trudnice upozorilo da ne konzumiraju alkohol te poziva Komisiju da razmotri utjecaj označivanja u vezi s tim pitanjem i da predstavi odgovarajući zakonodavni prijedlog najkasnije do kraja 2016., |
| --- | --- |

14.

ističe potrebu za informativnom kampanjom na razini Unije kako bi se trudnice upozorilo da ne konzumiraju alkohol te poziva Komisiju da razmotri utjecaj označivanja u vezi s tim pitanjem i da predstavi odgovarajući zakonodavni prijedlog najkasnije do kraja 2016.,

| 15. | traži od država članica, koje imaju primarnu nadležnost na ovom području, da razrade, provedu i procijene zdravstvene politike čiji je cilj smanjenje štetne uporabe alkohola i uvođenje strogih propisa o stavljanju na tržište alkoholnih pića, osobito za maloljetnike; |
| --- | --- |

15.

traži od država članica, koje imaju primarnu nadležnost na ovom području, da razrade, provedu i procijene zdravstvene politike čiji je cilj smanjenje štetne uporabe alkohola i uvođenje strogih propisa o stavljanju na tržište alkoholnih pića, osobito za maloljetnike;

| 16. | poziva Komisiju da razmotri označivanje na razini Unije kojim bi se potrošače upozorilo na opasnost vožnje pod utjecajem alkohola; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da razmotri označivanje na razini Unije kojim bi se potrošače upozorilo na opasnost vožnje pod utjecajem alkohola;

| 17. | poziva Komisiju da ocijeni i po potrebi reformira ulogu i funkcioniranje Europskog foruma za alkohol i zdravlje, da osigura da članstvom u njemu zaista na uravnotežen način budu zastupljeni svi relevantni dionici, uz primjerenu zastupljenost gospodarskih subjekata i nevladinih organizacija, te da radi na poticanju i podržavanju njihova sudjelovanja u Forumu i njihovom obvezivanju na poduzimanje konkretnih i učinkovitih mjera za smanjenje štetnog djelovanja alkohola te poticanju ciljanog djelovanja koje je relevantno na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da ocijeni i po potrebi reformira ulogu i funkcioniranje Europskog foruma za alkohol i zdravlje, da osigura da članstvom u njemu zaista na uravnotežen način budu zastupljeni svi relevantni dionici, uz primjerenu zastupljenost gospodarskih subjekata i nevladinih organizacija, te da radi na poticanju i podržavanju njihova sudjelovanja u Forumu i njihovom obvezivanju na poduzimanje konkretnih i učinkovitih mjera za smanjenje štetnog djelovanja alkohola te poticanju ciljanog djelovanja koje je relevantno na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

| 18. | poziva Komisiju da uvede daljnja operativna poboljšanja u provedbi sadašnje strategije EU-a, kao što su proširenje članstva u Europskom forumu za alkohol i zdravlje na sve mjerodavne dionike, jačanje interakcije s Odborom za nacionalnu politiku i mjere u vezi s alkoholom na razini EU-a, promicanje dobre prakse za izradu, praćenje i procjenu obveza, prikupljanje boljih pokazatelja koji pružaju objektivnu, aktualnu i realnu sliku obrazaca konzumacije alkohola i štetnog djelovanja alkohola i poticanje ciljanih mjera relevantnih na lokalnim razinama, uz potpuno poštovanje temeljnih pravila Ugovora o EU-u; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da uvede daljnja operativna poboljšanja u provedbi sadašnje strategije EU-a, kao što su proširenje članstva u Europskom forumu za alkohol i zdravlje na sve mjerodavne dionike, jačanje interakcije s Odborom za nacionalnu politiku i mjere u vezi s alkoholom na razini EU-a, promicanje dobre prakse za izradu, praćenje i procjenu obveza, prikupljanje boljih pokazatelja koji pružaju objektivnu, aktualnu i realnu sliku obrazaca konzumacije alkohola i štetnog djelovanja alkohola i poticanje ciljanih mjera relevantnih na lokalnim razinama, uz potpuno poštovanje temeljnih pravila Ugovora o EU-u;

| 19. | ističe da se novom strategijom EU-a o alkoholu ne bi trebali postavljati novi ciljevi, nego poticati oni ciljevi koji su već dogovoreni u sklopu Europskog akcijskog plana Svjetske zdravstvene organizacije za smanjenje štetne uporabe alkohola za razdoblje 2012. – 2020.; |
| --- | --- |

19.

ističe da se novom strategijom EU-a o alkoholu ne bi trebali postavljati novi ciljevi, nego poticati oni ciljevi koji su već dogovoreni u sklopu Europskog akcijskog plana Svjetske zdravstvene organizacije za smanjenje štetne uporabe alkohola za razdoblje 2012. – 2020.;

| 20. | napominje da bi nova strategija EU-a mogla biti vrijedna u pogledu pružanja državama članicama mogućnosti za djelovanje koje su utemeljene na dokazima jer odgovornost za uporabu najprikladnijeg pristupa za smanjenje štetnog djelovanja alkohola snose nacionalna, regionalna i lokalna tijela; poziva Komisiju da nastavi s radom u svojoj vrijednoj ulozi koju ima u poticanju dobrih istraživanja i dijeljenju dokaza; |
| --- | --- |

20.

napominje da bi nova strategija EU-a mogla biti vrijedna u pogledu pružanja državama članicama mogućnosti za djelovanje koje su utemeljene na dokazima jer odgovornost za uporabu najprikladnijeg pristupa za smanjenje štetnog djelovanja alkohola snose nacionalna, regionalna i lokalna tijela; poziva Komisiju da nastavi s radom u svojoj vrijednoj ulozi koju ima u poticanju dobrih istraživanja i dijeljenju dokaza;

| 21. | ponavlja važnost snažne političke predanosti Komisije, Parlamenta, Vijeća i država članica EU-a jačanju napora u prevenciji štetnog djelovanja alkohola i osiguravanju odgovarajućeg odgovora politike utemeljenog na dokazima koji odražava različite ozbiljne zdravstvene i društveno-ekonomske posljedice štetnog djelovanja alkohola te njegovu povezanost s drugim rizičnim čimbenicima; |
| --- | --- |

21.

ponavlja važnost snažne političke predanosti Komisije, Parlamenta, Vijeća i država članica EU-a jačanju napora u prevenciji štetnog djelovanja alkohola i osiguravanju odgovarajućeg odgovora politike utemeljenog na dokazima koji odražava različite ozbiljne zdravstvene i društveno-ekonomske posljedice štetnog djelovanja alkohola te njegovu povezanost s drugim rizičnim čimbenicima;

| 22. | podsjeća na važnost mjerljivih i strogih političkih ciljeva i prikladnih višegodišnjih mehanizama praćenja napretka za osiguravanje učinkovite provedbe strategije u državama članicama; ističe da je potrebno nadzirati provedbu nacionalnog zakonodavstva koje se odnosi na alkohol; |
| --- | --- |

22.

podsjeća na važnost mjerljivih i strogih političkih ciljeva i prikladnih višegodišnjih mehanizama praćenja napretka za osiguravanje učinkovite provedbe strategije u državama članicama; ističe da je potrebno nadzirati provedbu nacionalnog zakonodavstva koje se odnosi na alkohol;

| 23. | poziva Komisiju i države članice da aktivno podupiru poboljšanje pokazatelja, prikupljanje pouzdanih podataka, usporedivost i pravovremenu analizu konzumacije alkohola te zdravstvenih i društvenih posljedica njegove konzumacije, da odredi adekvatnu količinu sredstava kako bi se smanjilo opterećenje uzrokovano njegovom zlouporabom te izravni i neizravni troškovi koje štetno djelovanje alkohola ima na društvo, kao i da potiču učinkovitu integraciju relevantnih podataka u politike EU-a i nacionalne politike na području alkohola na temelju zajedničkih dokaza; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice da aktivno podupiru poboljšanje pokazatelja, prikupljanje pouzdanih podataka, usporedivost i pravovremenu analizu konzumacije alkohola te zdravstvenih i društvenih posljedica njegove konzumacije, da odredi adekvatnu količinu sredstava kako bi se smanjilo opterećenje uzrokovano njegovom zlouporabom te izravni i neizravni troškovi koje štetno djelovanje alkohola ima na društvo, kao i da potiču učinkovitu integraciju relevantnih podataka u politike EU-a i nacionalne politike na području alkohola na temelju zajedničkih dokaza;

| 24. | potiče države članice da pojačaju napore kako bi se zaštitilo mlade osobe od štetnog djelovanja alkohola, ponajprije strogim provođenjem nacionalnog zakonodavstva o dobnoj granici i osiguravanjem odgovornog oglašavanja; |
| --- | --- |

24.

potiče države članice da pojačaju napore kako bi se zaštitilo mlade osobe od štetnog djelovanja alkohola, ponajprije strogim provođenjem nacionalnog zakonodavstva o dobnoj granici i osiguravanjem odgovornog oglašavanja;

| 25. | poziva Komisiju i države članice da ulažu u obrazovanje kako bi se naglasile zdravstvene i društvene posljedice štetne uporabe alkohola te istovremeno promicale umjerenost i odgovornost pri konzumaciji alkoholnih pića; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju i države članice da ulažu u obrazovanje kako bi se naglasile zdravstvene i društvene posljedice štetne uporabe alkohola te istovremeno promicale umjerenost i odgovornost pri konzumaciji alkoholnih pića;

| 26. | naglašava da se javna financijska sredstva ne bi smjela upotrebljavati za promicanje konzumacije alkohola, uz iznimku promicanja mjera iz Uredbe (EU) br. 1144/2014 i Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

26.

naglašava da se javna financijska sredstva ne bi smjela upotrebljavati za promicanje konzumacije alkohola, uz iznimku promicanja mjera iz Uredbe (EU) br. 1144/2014 i Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| 27. | ističe da je potrebno da države članice ograniče prodaju alkohola osobama ispod dobne granice za kupnju alkohola provođenjem redovitih mjera kontrole, osobito u blizini škola; poziva Komisiju da se na adekvatan način pozabavi prekograničnom prodajom alkohola na internetu; poziva Komisiju i države članice na provođenje kampanja podizanja svijesti o opasnostima tzv. prekomjernog opijanja, osobito kod maloljetnika te da uloži dodatne napore u cilju smanjenja prometnih nesreća povezanih s vožnjom pod utjecajem alkohola; |
| --- | --- |

27.

ističe da je potrebno da države članice ograniče prodaju alkohola osobama ispod dobne granice za kupnju alkohola provođenjem redovitih mjera kontrole, osobito u blizini škola; poziva Komisiju da se na adekvatan način pozabavi prekograničnom prodajom alkohola na internetu; poziva Komisiju i države članice na provođenje kampanja podizanja svijesti o opasnostima tzv. prekomjernog opijanja, osobito kod maloljetnika te da uloži dodatne napore u cilju smanjenja prometnih nesreća povezanih s vožnjom pod utjecajem alkohola;

| 28. | potiče Komisiju da pomno prati provedbu Direktive 2010/13/EU o audiovizualnim medijskim uslugama te da razmotri njezinu reviziju u pogledu prodaje alkoholnih pića mladim osobama i sponzorstava proizvođača alkohola kako bi se smanjila izloženost mladih ljudi promidžbi alkoholna pića; |
| --- | --- |

28.

potiče Komisiju da pomno prati provedbu Direktive 2010/13/EU o audiovizualnim medijskim uslugama te da razmotri njezinu reviziju u pogledu prodaje alkoholnih pića mladim osobama i sponzorstava proizvođača alkohola kako bi se smanjila izloženost mladih ljudi promidžbi alkoholna pića;

| 29. | poziva države članice i Komisiju te sve ostale relevantne dionike da preispitaju i ojačaju kampanje podizanja svijesti usmjerene na štetnu uporabu alkohola, posebno u slučaju trudnica te na utjecaj alkohola na nerođeno dijete; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice i Komisiju te sve ostale relevantne dionike da preispitaju i ojačaju kampanje podizanja svijesti usmjerene na štetnu uporabu alkohola, posebno u slučaju trudnica te na utjecaj alkohola na nerođeno dijete;

| 30. | poziva Komisiju i države članice da razmotre konkretne mjere ograničavanja konzumacije alkohola, posebno među maloljetnim osobama i onima koji boluju od teških ili kroničnih bolesti ili teških ovisnosti povezanih s konzumacijom alkohola; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju i države članice da razmotre konkretne mjere ograničavanja konzumacije alkohola, posebno među maloljetnim osobama i onima koji boluju od teških ili kroničnih bolesti ili teških ovisnosti povezanih s konzumacijom alkohola;

| 31. | poziva Komisiju da u svojoj strategiji i dalje nudi financijsku potporu za učinkovite i znanstveno utemeljene projekte koji se odnose na štetno djelovanje alkohola i razumijevanje korijenskih uzroka zlouporabe alkohola u skladu s novim programom za zdravlje i programom Obzor 2020.; poziva Komisiju da osigura da njezina financijska potpora bude namijenjena samo projektima sa znanstveno pouzdanom metodologijom i objektivnim izvršiteljem; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da u svojoj strategiji i dalje nudi financijsku potporu za učinkovite i znanstveno utemeljene projekte koji se odnose na štetno djelovanje alkohola i razumijevanje korijenskih uzroka zlouporabe alkohola u skladu s novim programom za zdravlje i programom Obzor 2020.; poziva Komisiju da osigura da njezina financijska potpora bude namijenjena samo projektima sa znanstveno pouzdanom metodologijom i objektivnim izvršiteljem;

| 32. | poziva države članice, Komisiju i druge dionike da diversificiraju informativne kampanje o opasnostima konzumacije alkohola za različite dobne skupine, načinu na koji ljudi voze i posljedicama vožnje pod utjecajem alkohola, da prilagode takve kampanje različitim dobnim skupinama i da ih snažnije provode; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, Komisiju i druge dionike da diversificiraju informativne kampanje o opasnostima konzumacije alkohola za različite dobne skupine, načinu na koji ljudi voze i posljedicama vožnje pod utjecajem alkohola, da prilagode takve kampanje različitim dobnim skupinama i da ih snažnije provode;

| 33. | poziva države članice da provedu mjere podizanja svijesti i obrazovne mjere usmjerene prema mladim osobama u okviru strategija prevencije zlouporabe i širenja najbolje prakse; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice da provedu mjere podizanja svijesti i obrazovne mjere usmjerene prema mladim osobama u okviru strategija prevencije zlouporabe i širenja najbolje prakse;

| 34. | poziva države članice da prošire strategiju o alkoholu Svjetske zdravstvene organizacije i poboljšaju rano otkrivanje štetne uporabe alkohola u sustavu osnovne zdravstvene skrbi promicanjem kontrola i osiguravanjem prikladnih usluga potpore za liječenje poremećaja uzrokovanih konzumacijom alkohola i povezanih kroničnih stanja; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice da prošire strategiju o alkoholu Svjetske zdravstvene organizacije i poboljšaju rano otkrivanje štetne uporabe alkohola u sustavu osnovne zdravstvene skrbi promicanjem kontrola i osiguravanjem prikladnih usluga potpore za liječenje poremećaja uzrokovanih konzumacijom alkohola i povezanih kroničnih stanja;

| 35. | naglašava da bi propisi odgovarajućih nadležnih tijela država članica trebali omogućavati senzibilizaciju u pogledu posljedica zlouporabe alkohola, pružanje pristupačnog liječenja čija je cijena prihvatljiva osobama koje pate od poremećaja povezanih s pretjeranom konzumacijom alkohola i provođenje programa otkrivanja i kratkih intervencija u slučaju štetne i opasne uporabe alkohola; poziva države članice na suradnju kako bi pronašle rješenja za pomoć onima koji boluju od poremećaja, kroničnih bolesti ili teških ovisnosti povezanih s konzumacijom alkohola, kako bi im pomogle da se brinu o sebi i izliječe se od svoje ovisnosti; |
| --- | --- |

35.

naglašava da bi propisi odgovarajućih nadležnih tijela država članica trebali omogućavati senzibilizaciju u pogledu posljedica zlouporabe alkohola, pružanje pristupačnog liječenja čija je cijena prihvatljiva osobama koje pate od poremećaja povezanih s pretjeranom konzumacijom alkohola i provođenje programa otkrivanja i kratkih intervencija u slučaju štetne i opasne uporabe alkohola; poziva države članice na suradnju kako bi pronašle rješenja za pomoć onima koji boluju od poremećaja, kroničnih bolesti ili teških ovisnosti povezanih s konzumacijom alkohola, kako bi im pomogle da se brinu o sebi i izliječe se od svoje ovisnosti;

| 36. | izražava žaljenje što su u nekim državama članicama ukinute ključne službe za ovisnost o alkoholu; |
| --- | --- |

36.

izražava žaljenje što su u nekim državama članicama ukinute ključne službe za ovisnost o alkoholu;

| 37. | poziva države članice i sve relevantne dionike na nastavak, jačanje i/ili razvoj politika i mjera kojima se promiče zdrav način života, uključujući pravilnu prehranu te sportske i rekreacijske aktivnosti, istovremeno uviđajući da je umjerena konzumacija alkoholnih pića važna sastavnica kulturnog života u mnogim državama članicama te da nije nužno u suprotnosti sa zdravim načinom života; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice i sve relevantne dionike na nastavak, jačanje i/ili razvoj politika i mjera kojima se promiče zdrav način života, uključujući pravilnu prehranu te sportske i rekreacijske aktivnosti, istovremeno uviđajući da je umjerena konzumacija alkoholnih pića važna sastavnica kulturnog života u mnogim državama članicama te da nije nužno u suprotnosti sa zdravim načinom života;

| 38. | poziva države članice da pažljivo razmotre primjerenost uvođenja nacionalnih politika u cilju sprečavanje prodaje veoma jeftinog alkohola, pod uvjetom da se tim mjerama jamči djelotvorna zaštita zdravlja i uzimaju u obzir načela proporcionalnosti i supsidijarnosti i očekivano mišljenje Suda Europske unije o usklađenosti politike škotske vlade u pogledu minimalnih cijena s pravom EU-a; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice da pažljivo razmotre primjerenost uvođenja nacionalnih politika u cilju sprečavanje prodaje veoma jeftinog alkohola, pod uvjetom da se tim mjerama jamči djelotvorna zaštita zdravlja i uzimaju u obzir načela proporcionalnosti i supsidijarnosti i očekivano mišljenje Suda Europske unije o usklađenosti politike škotske vlade u pogledu minimalnih cijena s pravom EU-a;

| 39. | poziva države članice da razmotre svoje postojeće zakonodavstvo i inicijative u vezi s informacijama za potrošače i odgovarajućom kulturom konzumacije alkohola u svrhu obrazovanja i podizanja svijesti o posljedicama štetne uporabe alkohola te smanjenja štetnog djelovanja alkohola; posebno preporučuje državama članicama da prate oglašavanje alkohola i njegov utjecaj na mlade osobe te da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi ograničile njihovu izloženost takvom oglašavanju; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice da razmotre svoje postojeće zakonodavstvo i inicijative u vezi s informacijama za potrošače i odgovarajućom kulturom konzumacije alkohola u svrhu obrazovanja i podizanja svijesti o posljedicama štetne uporabe alkohola te smanjenja štetnog djelovanja alkohola; posebno preporučuje državama članicama da prate oglašavanje alkohola i njegov utjecaj na mlade osobe te da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi ograničile njihovu izloženost takvom oglašavanju;

| 40. | poziva Komisiju da ocijeni postojeće europsko zakonodavstvo u pogledu potrebe za poboljšanjem informacija za potrošače u vezi s alkoholom kako bi se osiguralo da potrošači budu svjesni udjela alkohola i kalorijskih vrijednosti, a da ne dođe do stvaranja prepreka jedinstvenom tržištu; naglašava važnost pružanja jasnih, sažetih i djelotvornih informacija o posljedicama konzumacije alkohola i s njime povezanim rizicima za zdravlje; poziva Komisiju da razmotri uvođenje oznake koja bi se primjenjivala u cijelom EU-u i sadržavala upozorenje potrošačima o opasnostima alkoholnih pića u trudnoći i tijekom vožnje; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da ocijeni postojeće europsko zakonodavstvo u pogledu potrebe za poboljšanjem informacija za potrošače u vezi s alkoholom kako bi se osiguralo da potrošači budu svjesni udjela alkohola i kalorijskih vrijednosti, a da ne dođe do stvaranja prepreka jedinstvenom tržištu; naglašava važnost pružanja jasnih, sažetih i djelotvornih informacija o posljedicama konzumacije alkohola i s njime povezanim rizicima za zdravlje; poziva Komisiju da razmotri uvođenje oznake koja bi se primjenjivala u cijelom EU-u i sadržavala upozorenje potrošačima o opasnostima alkoholnih pića u trudnoći i tijekom vožnje;

| 41. | poziva Komisiju i države članice na donošenje odgovarajućih strategija i jačanje kontrola za borbu protiv krivotvorenja alkohola i nezakonite prodaje alkohola te prodaje alkohola na crnom tržištu, koji posebno negativno djeluju na najugroženije dijelove društva i mlade osobe te da zaštiti geografske oznake unutar Unije i u svijetu s pomoću međunarodnih trgovinskih sporazuma; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju i države članice na donošenje odgovarajućih strategija i jačanje kontrola za borbu protiv krivotvorenja alkohola i nezakonite prodaje alkohola te prodaje alkohola na crnom tržištu, koji posebno negativno djeluju na najugroženije dijelove društva i mlade osobe te da zaštiti geografske oznake unutar Unije i u svijetu s pomoću međunarodnih trgovinskih sporazuma;

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

42.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji.

---

(1)  SL L 86, 21.3.2014., str. 1.

(2)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 25.

(3)  SL C 187 E, 24.7.2008., str. 160.

(4)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

(5)  SL L 304, 22.11.2011., str. 18.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/39

---

P8_TA(2015)0175

Druga godišnjica urušavanja zgrade Rana Plaza i trenutačno stanje Pakta o održivosti

Rezolucija Europskog parlamenta od od 29. travnja 2015. o drugoj obljetnici urušavanja zgrade Rana Plaza i napretku Pakta o održivosti za Bangladeš (2015/2589(RSP))

(2016/C 346/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bangladešu, a posebno one od 18. rujna 2014. (1), 16. siječnja 2014. (2), 21. studenog 2013. (3) i 14. ožujka 2013. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bangladešu, a posebno one od 18. rujna 2014. (1), 16. siječnja 2014. (2), 21. studenog 2013. (3) i 14. ožujka 2013. (4),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima te socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (5) i o korporativnoj društvenoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima te socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (5) i o korporativnoj društvenoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (6),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Narodne Republike Bangladeša o partnerstvu i razvoju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Narodne Republike Bangladeša o partnerstvu i razvoju (7),

| — | uzimajući u obzir Pakt o održivosti za kontinuirano unapređenje radnih prava i sigurnosti tvornica u industriji konfekcijske odjeće i pletenine u Bangladešu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pakt o održivosti za kontinuirano unapređenje radnih prava i sigurnosti tvornica u industriji konfekcijske odjeće i pletenine u Bangladešu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, povjerenice za trgovinu Cecilije Malmström, povjerenice za zapošljavanje, socijalna pitanja, vještine i mobilnost radne snage Marianne Thyssen te povjerenika za međunarodnu suradnju i razvoj Nevena Mimice prigodom druge obljetnice tragedije u Rani PlazI, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, povjerenice za trgovinu Cecilije Malmström, povjerenice za zapošljavanje, socijalna pitanja, vještine i mobilnost radne snage Marianne Thyssen te povjerenika za međunarodnu suradnju i razvoj Nevena Mimice prigodom druge obljetnice tragedije u Rani PlazI,

| — | uzimajući u obzir UN-ovu Deklaraciju iz Johannesburga o održivoj potrošnji i proizvodnji u svrhu promicanja društvenog i gospodarskog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ovu Deklaraciju iz Johannesburga o održivoj potrošnji i proizvodnji u svrhu promicanja društvenog i gospodarskog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Razvojni okvir za Konvenciju medicine rada i sigurnosti Međunarodne organizacije rada (C-187, 2006.) i njezinu Konvenciju o zaštiti zdravlja na radu (C-155, 1981.), koje Bangladeš nije ratificirao, te s njima povezane preporuke (R-197); uzimajući također u obzir Konvenciju o inspekciji rada (C-081, 1947.), koju je Bangladeš potpisao, te s njom povezane preporuke (R-164), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Razvojni okvir za Konvenciju medicine rada i sigurnosti Međunarodne organizacije rada (C-187, 2006.) i njezinu Konvenciju o zaštiti zdravlja na radu (C-155, 1981.), koje Bangladeš nije ratificirao, te s njima povezane preporuke (R-197); uzimajući također u obzir Konvenciju o inspekciji rada (C-081, 1947.), koju je Bangladeš potpisao, te s njom povezane preporuke (R-164),

| — | uzimajući u obzir „Program za bolji rad u Bangladešu” Međunarodne organizacije rada pokrenut u listopadu 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Program za bolji rad u Bangladešu” Međunarodne organizacije rada pokrenut u listopadu 2013.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Obnovljena strategija EU-a za društvenu odgovornost korporacija za razdoblje 2011. – 2014.” (COM(2011)0681) i rezultate savjetovanja s javnošću o radu Komisije o smjeru njezine politike korporativne društvene odgovornosti nakon 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Obnovljena strategija EU-a za društvenu odgovornost korporacija za razdoblje 2011. – 2014.” (COM(2011)0681) i rezultate savjetovanja s javnošću o radu Komisije o smjeru njezine politike korporativne društvene odgovornosti nakon 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 6. veljače 2013. na temu „Korporativna društvena odgovornost: pouzdano, transparentno i odgovorno poslovno ponašanje i održivi rast” (8) te „Korporativna društvena odgovornost: promicanje društvenih interesa i put prema održivom i uključivom oporavku” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 6. veljače 2013. na temu „Korporativna društvena odgovornost: pouzdano, transparentno i odgovorno poslovno ponašanje i održivi rast” (8) te „Korporativna društvena odgovornost: promicanje društvenih interesa i put prema održivom i uključivom oporavku” (9),

| — | uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima koja tvore okvir za zaštitu i poštovanje ljudskih prava namijenjen vladama i poduzećima, usvojena u lipnju 2011. u Vijeću UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima koja tvore okvir za zaštitu i poštovanje ljudskih prava namijenjen vladama i poduzećima, usvojena u lipnju 2011. u Vijeću UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava usvojenu 26. lipnja 2014. kojom se uspostavlja međuvladina radna skupina s nalogom izrade pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje radnji transnacionalnih korporacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava usvojenu 26. lipnja 2014. kojom se uspostavlja međuvladina radna skupina s nalogom izrade pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje radnji transnacionalnih korporacija,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima pri radu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima pri radu,

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima, radu, okolišu i borbi protiv korupcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima, radu, okolišu i borbi protiv korupcije,

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Komisije o uspostavi sustava Unije za dužnu pažnju u opskrbnom lancu (COM(2014)0111) usmjerenu na prenošenje u zakonodavstvo Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji za odgovorne lance opskrbe mineralima iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Komisije o uspostavi sustava Unije za dužnu pažnju u opskrbnom lancu (COM(2014)0111) usmjerenu na prenošenje u zakonodavstvo Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji za odgovorne lance opskrbe mineralima iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja,

| — | uzimajući u obzir nacrt zakona o dužnoj pažnji matičnih društava i poduzeća koja su glavni ugovaratelji (br. 2578) koji je francuska Nacionalna skupština usvojila u prvom čitanju 30. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt zakona o dužnoj pažnji matičnih društava i poduzeća koja su glavni ugovaratelji (br. 2578) koji je francuska Nacionalna skupština usvojila u prvom čitanju 30. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se 24. travnja 2013. u Savaru izvan Dhake urušila zgrada osmerokatnica Rana Plaza u kojoj se nalazilo više tvornica odjevnih predmeta što je prouzročilo smrt više od 1 100 osoba, a otprilike 2 500 ih je ranjeno; budući da je urušavanje zgrade Rana Plaza najveća industrijska katastrofa u povijesti Bangladeša i nesreća pri kojoj je došlo do urušavanja strukture s najvećim brojem smrtno stradalih u novijoj povijesti; |
| --- | --- |

A.

budući da se 24. travnja 2013. u Savaru izvan Dhake urušila zgrada osmerokatnica Rana Plaza u kojoj se nalazilo više tvornica odjevnih predmeta što je prouzročilo smrt više od 1 100 osoba, a otprilike 2 500 ih je ranjeno; budući da je urušavanje zgrade Rana Plaza najveća industrijska katastrofa u povijesti Bangladeša i nesreća pri kojoj je došlo do urušavanja strukture s najvećim brojem smrtno stradalih u novijoj povijesti;

| B. | budući da je 24. studenog 2012. najmanje 112 osoba poginulo u požaru u tvornici Tazreen u okrugu Ašulija u Dhaki (Bangladeš); budući da tvornički požari, urušavanja zgrada i druge nesreće koje se odnose na zdravlje i sigurnost na radu nisu ograničeni samo na sektor konfekcijske odjeće u Bangladešu već su razlog ozbiljne zabrinutosti u drugim zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama sa snažnim sektorom konfekcijske odjeće orijentiranim na izvoz, kao što su Pakistan ili Kambodža; |
| --- | --- |

B.

budući da je 24. studenog 2012. najmanje 112 osoba poginulo u požaru u tvornici Tazreen u okrugu Ašulija u Dhaki (Bangladeš); budući da tvornički požari, urušavanja zgrada i druge nesreće koje se odnose na zdravlje i sigurnost na radu nisu ograničeni samo na sektor konfekcijske odjeće u Bangladešu već su razlog ozbiljne zabrinutosti u drugim zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama sa snažnim sektorom konfekcijske odjeće orijentiranim na izvoz, kao što su Pakistan ili Kambodža;

| C. | budući da su obustavom Tekstilnog sporazuma i zbog visokog radnog intenziteta u sektoru proizvodnje konfekcijske odjeće, zemlje u razvoju kao što su Kina, Bangladeš, Indija i Vijetnam postale proizvođači za globalno tržište; budući da je Bangladeš postao drugi najveći izvoznik odjevnih predmeta na svijetu nakon Kine, pri čemu su plaće u tom sektoru među najnižima, a na sektor tekstilne industrije otpada gotovo 85 % izvoza te zemlje; budući da 60 % njegove proizvodnje odjevnih predmeta odlazi u EU koji je za Bangladeš glavno izvozno tržište; |
| --- | --- |

C.

budući da su obustavom Tekstilnog sporazuma i zbog visokog radnog intenziteta u sektoru proizvodnje konfekcijske odjeće, zemlje u razvoju kao što su Kina, Bangladeš, Indija i Vijetnam postale proizvođači za globalno tržište; budući da je Bangladeš postao drugi najveći izvoznik odjevnih predmeta na svijetu nakon Kine, pri čemu su plaće u tom sektoru među najnižima, a na sektor tekstilne industrije otpada gotovo 85 % izvoza te zemlje; budući da 60 % njegove proizvodnje odjevnih predmeta odlazi u EU koji je za Bangladeš glavno izvozno tržište;

| D. | budući da industrija konfekcijske odjeće u Bangladešu zapošljava oko 4 milijuna ljudi i neizravno uzdržava gotovo 40 milijuna ljudi, što je otprilike četvrtina stanovništva Bangladeša; budući da je industrija konfekcijske odjeće znatno doprinijela smanjenju siromaštva; budući da je Bangladeš uložio veliki napor u smanjenju rodne nejednakosti u društvu i uspješno ostvario treći milenijski razvojni cilj UN-a o rodnoj jednakosti te budući da je sektor konfekcijske odjeće tome dao veliki doprinos jer su 3,2 milijuna ljudi od 4 milijuna radnika zaposlenih u tom sektoru žene; budući da je zapošljavanje žena u mnogim slučajevima doprinijelo njihovu osnaživanju; |
| --- | --- |

D.

budući da industrija konfekcijske odjeće u Bangladešu zapošljava oko 4 milijuna ljudi i neizravno uzdržava gotovo 40 milijuna ljudi, što je otprilike četvrtina stanovništva Bangladeša; budući da je industrija konfekcijske odjeće znatno doprinijela smanjenju siromaštva; budući da je Bangladeš uložio veliki napor u smanjenju rodne nejednakosti u društvu i uspješno ostvario treći milenijski razvojni cilj UN-a o rodnoj jednakosti te budući da je sektor konfekcijske odjeće tome dao veliki doprinos jer su 3,2 milijuna ljudi od 4 milijuna radnika zaposlenih u tom sektoru žene; budući da je zapošljavanje žena u mnogim slučajevima doprinijelo njihovu osnaživanju;

| E. | budući da je sektor reorganiziran prema integriranom modelu vrijednosnog lanca u skladu s kojim se narudžbe mogu osigurati samo povećanjem produktivnosti i dodatnim snižavanjem troškova proizvodnje te su zbog toga radnici u Bangladešu i drugim zemljama u razvoju izuzetno ranjivi; budući da su plaće u Kambodži i Šri Lanki, gdje gospodarstvo uvelike ovisi o sektoru proizvodnje konfekcijske odjeće, pale usprkos znatnom povećanju broja proizvodnih postrojenja i radnih mjesta; budući da je minimalna plaća u Bangladešu nakon nesreće u Rani Plazi znatno porasla, ali da je još uvijek nedovoljna za ono što se smatra primjerenom razinom za osnovne potrebe radnika; |
| --- | --- |

E.

budući da je sektor reorganiziran prema integriranom modelu vrijednosnog lanca u skladu s kojim se narudžbe mogu osigurati samo povećanjem produktivnosti i dodatnim snižavanjem troškova proizvodnje te su zbog toga radnici u Bangladešu i drugim zemljama u razvoju izuzetno ranjivi; budući da su plaće u Kambodži i Šri Lanki, gdje gospodarstvo uvelike ovisi o sektoru proizvodnje konfekcijske odjeće, pale usprkos znatnom povećanju broja proizvodnih postrojenja i radnih mjesta; budući da je minimalna plaća u Bangladešu nakon nesreće u Rani Plazi znatno porasla, ali da je još uvijek nedovoljna za ono što se smatra primjerenom razinom za osnovne potrebe radnika;

| F. | budući da je, prema raznim izvješćima, više od 600 radnika iz tekstilne industrije poginulo u tvorničkim požarima u Bangladešu između 2006. i početka 2013. godine, a prema izvješćima organizacija za ljudska prava nijedan vlasnik ni upravitelj tvornice nije zbog toga odgovarao na sudu; |
| --- | --- |

F.

budući da je, prema raznim izvješćima, više od 600 radnika iz tekstilne industrije poginulo u tvorničkim požarima u Bangladešu između 2006. i početka 2013. godine, a prema izvješćima organizacija za ljudska prava nijedan vlasnik ni upravitelj tvornice nije zbog toga odgovarao na sudu;

| G. | budući da je urušena zgrada Rana Plaza izgrađena ilegalno i nije ispunjavala sigurnosne standarde; budući da su nakon katastrofe zbog velike zabrinutosti za sigurnost trajno zatvorene 32 tvornice u Bangladešu, a 26 ih je dijelom zatvoreno; budući da velik broj tvornica tek treba dovesti vlastite standarde na razinu u skladu s pravnim odredbama; budući da Međunarodna organizacija rada podržava inicijativu bangladeške vlade u provođenju inspekcija strukturne, požarne i električne sigurnosti u približno 1 800 tvornica konfekcijske odjeće, od kojih su mnoge zapravo prenamijenjene poslovne ili stambene zgrade; |
| --- | --- |

G.

budući da je urušena zgrada Rana Plaza izgrađena ilegalno i nije ispunjavala sigurnosne standarde; budući da su nakon katastrofe zbog velike zabrinutosti za sigurnost trajno zatvorene 32 tvornice u Bangladešu, a 26 ih je dijelom zatvoreno; budući da velik broj tvornica tek treba dovesti vlastite standarde na razinu u skladu s pravnim odredbama; budući da Međunarodna organizacija rada podržava inicijativu bangladeške vlade u provođenju inspekcija strukturne, požarne i električne sigurnosti u približno 1 800 tvornica konfekcijske odjeće, od kojih su mnoge zapravo prenamijenjene poslovne ili stambene zgrade;

| H. | budući da je 24. travnja 2013. potpisan „Sporazum o razumijevanju u vezi s praktičnim programom isplata žrtvama nesreća u Rani Plazi i njihovim obiteljima” (dalje u tekstu: Uzajamni fond donatora) kako bi se isplatile naknade žrtvama nesreće u njihovim obiteljima, a u prisutnosti predstavnika vlade Bangladeša, lokalnih proizvođača odjeće i međunarodnih odjevnih robnih marki te međunarodnih sindikata trgovine i međunarodnih nevladinih organizacija; budući da je iznos namijenjen za pokrivanje svih odštetnih zahtjeva 30 milijuna USD; budući da je iznos prikupljen dobrovoljnim doprinosima poduzeća do druge obljetnice nesreće 27 milijuna USD što znači da nedostaju još tri milijuna; |
| --- | --- |

H.

budući da je 24. travnja 2013. potpisan „Sporazum o razumijevanju u vezi s praktičnim programom isplata žrtvama nesreća u Rani Plazi i njihovim obiteljima” (dalje u tekstu: Uzajamni fond donatora) kako bi se isplatile naknade žrtvama nesreće u njihovim obiteljima, a u prisutnosti predstavnika vlade Bangladeša, lokalnih proizvođača odjeće i međunarodnih odjevnih robnih marki te međunarodnih sindikata trgovine i međunarodnih nevladinih organizacija; budući da je iznos namijenjen za pokrivanje svih odštetnih zahtjeva 30 milijuna USD; budući da je iznos prikupljen dobrovoljnim doprinosima poduzeća do druge obljetnice nesreće 27 milijuna USD što znači da nedostaju još tri milijuna;

| I. | budući da je financijska kompenzacija osnovna ekonomska potpora i da neće biti moguće platiti troškove liječenja za one žrtve kojima je potrebna dugoročna zdravstvena skrb ako fondu i dalje bude nedostajalo sredstava; budući da je Parlament izrazio žaljenje što dogovor o dobrovoljnoj naknadi u sklopu Uzajamnog fonda donatora nije ispunio svoj cilj te je napomenuo da bi mehanizam obvezujuće naravi bio korisniji za preživjele i za obitelji žrtava; |
| --- | --- |

I.

budući da je financijska kompenzacija osnovna ekonomska potpora i da neće biti moguće platiti troškove liječenja za one žrtve kojima je potrebna dugoročna zdravstvena skrb ako fondu i dalje bude nedostajalo sredstava; budući da je Parlament izrazio žaljenje što dogovor o dobrovoljnoj naknadi u sklopu Uzajamnog fonda donatora nije ispunio svoj cilj te je napomenuo da bi mehanizam obvezujuće naravi bio korisniji za preživjele i za obitelji žrtava;

| J. | budući da je, kao rezultat tih tragičnih događaja u Rani Plazi i nakon javnog negodovanja i poziva Europskog parlamenta na djelovanje, EU u suradnji s vladom Bangladeša i Međunarodnom organizacijom rada 8. srpnja 2013. pokrenuo „Pakt za kontinuirano unapređenje radnih prava i sigurnosti tvornica u industriji konfekcijske odjeće i pletenine u Bangladešu” (dalje u tekstu: Pakt o održivosti), kojim se Bangladeš obavezao na poduzimanje mjera za poboljšanje radnih normi i radnih uvjeta u industriji konfekcijske odjeće u zemlji; |
| --- | --- |

J.

budući da je, kao rezultat tih tragičnih događaja u Rani Plazi i nakon javnog negodovanja i poziva Europskog parlamenta na djelovanje, EU u suradnji s vladom Bangladeša i Međunarodnom organizacijom rada 8. srpnja 2013. pokrenuo „Pakt za kontinuirano unapređenje radnih prava i sigurnosti tvornica u industriji konfekcijske odjeće i pletenine u Bangladešu” (dalje u tekstu: Pakt o održivosti), kojim se Bangladeš obavezao na poduzimanje mjera za poboljšanje radnih normi i radnih uvjeta u industriji konfekcijske odjeće u zemlji;

| K. | budući da su u Bangladešu prije nesreće postojala samo 92 inspektora za kontrolu otprilike 5 000 tvornica konfekcijske odjeće i drugih industrija; budući da se vlada Bangladeša obvezala do kraja 2013. zaposliti dodatnih 200 inspektora; |
| --- | --- |

K.

budući da su u Bangladešu prije nesreće postojala samo 92 inspektora za kontrolu otprilike 5 000 tvornica konfekcijske odjeće i drugih industrija; budući da se vlada Bangladeša obvezala do kraja 2013. zaposliti dodatnih 200 inspektora;

| L. | budući da je Pakt prvi put preispitan u listopadu 2014. kada je zaključeno da vlada Bangladeša, usprkos ostvarenom pozitivnom napretku, treba poduzeti daljnje mjere, prije svega u vezi s unapređenjem i provedbom Zakona o radu, povećanjem radnih prava u zoni proizvodnje za izvoz i zapošljavanju većeg broja inspektora rada; budući da će se Pakt sljedeći puta preispitati u jesen 2015.; |
| --- | --- |

L.

budući da je Pakt prvi put preispitan u listopadu 2014. kada je zaključeno da vlada Bangladeša, usprkos ostvarenom pozitivnom napretku, treba poduzeti daljnje mjere, prije svega u vezi s unapređenjem i provedbom Zakona o radu, povećanjem radnih prava u zoni proizvodnje za izvoz i zapošljavanju većeg broja inspektora rada; budući da će se Pakt sljedeći puta preispitati u jesen 2015.;

| M. | budući da je bangladeški Zakon o radu izmijenjen u srpnju 2013.; budući da u tom Zakonu, iako on uključuje određene pozitivne reforme, na primjer u području zdravlja i sigurnosti na radu, i dalje nedostaju međunarodne norme u pogledu slobode udruživanja i kolektivnog pregovaranja, kako je istaknuo Odbor stručnjaka Međunarodne organizacije rada u svojim komentarima na konvencije br. 87 i 98 te uključuje ograničenja prava potpuno slobodnog izbora predstavnika, brojna ograničenja prava na prosvjed i široke upravne ovlasti u pogledu ukidanja registracije sindikata, te budući da je vlada opetovano izjavila da nema namjere razmatrati dodane izmjene; |
| --- | --- |

M.

budući da je bangladeški Zakon o radu izmijenjen u srpnju 2013.; budući da u tom Zakonu, iako on uključuje određene pozitivne reforme, na primjer u području zdravlja i sigurnosti na radu, i dalje nedostaju međunarodne norme u pogledu slobode udruživanja i kolektivnog pregovaranja, kako je istaknuo Odbor stručnjaka Međunarodne organizacije rada u svojim komentarima na konvencije br. 87 i 98 te uključuje ograničenja prava potpuno slobodnog izbora predstavnika, brojna ograničenja prava na prosvjed i široke upravne ovlasti u pogledu ukidanja registracije sindikata, te budući da je vlada opetovano izjavila da nema namjere razmatrati dodane izmjene;

| N. | budući da je 13. svibnja 2013. Dogovor o zaštiti od požara i sigurnosti zgrada u Bangladešu (dalje u tekstu: Dogovor), pravno obvezujući sporazum, potpisalo 187 korporacija za proizvodnju odjeće, svjetskih i lokalnih sindikata, nevladinih organizacija i skupina za radnička prava te je 9. srpnja 2013. osnovan Savez za sigurnost radnika u Bangladešu (dalje u tekstu: Savez) okupivši 26 većinom sjevernoameričkih robnih marki, ali bez sudjelovanja sindikata; budući da su dosad 175 modne i maloprodajne robne marke potpisale Dogovor; budući da je Dogovorom i Sporazumom provedeno 1 904 inspekcija u tvornicama orijentiranim na izvoz; |
| --- | --- |

N.

budući da je 13. svibnja 2013. Dogovor o zaštiti od požara i sigurnosti zgrada u Bangladešu (dalje u tekstu: Dogovor), pravno obvezujući sporazum, potpisalo 187 korporacija za proizvodnju odjeće, svjetskih i lokalnih sindikata, nevladinih organizacija i skupina za radnička prava te je 9. srpnja 2013. osnovan Savez za sigurnost radnika u Bangladešu (dalje u tekstu: Savez) okupivši 26 većinom sjevernoameričkih robnih marki, ali bez sudjelovanja sindikata; budući da su dosad 175 modne i maloprodajne robne marke potpisale Dogovor; budući da je Dogovorom i Sporazumom provedeno 1 904 inspekcija u tvornicama orijentiranim na izvoz;

| O. | budući da vlada Bangladeša tek treba usvojiti provedbena pravila i podzakonske akte u vezi sa Zakonom o radu usprkos uzastopnim obećanjima da će to učiniti, a zadnji je put izjavila da će ih usvojiti do ljeta 2015.; budući da je provedba tog Zakona nužan preduvjet za priključivanje „Programu za bolji rad” Međunarodne organizacije rada i za funkcioniranje programa osposobljavanja u okviru Dogovora; |
| --- | --- |

O.

budući da vlada Bangladeša tek treba usvojiti provedbena pravila i podzakonske akte u vezi sa Zakonom o radu usprkos uzastopnim obećanjima da će to učiniti, a zadnji je put izjavila da će ih usvojiti do ljeta 2015.; budući da je provedba tog Zakona nužan preduvjet za priključivanje „Programu za bolji rad” Međunarodne organizacije rada i za funkcioniranje programa osposobljavanja u okviru Dogovora;

| P. | budući da 10 % radne snage iz sektora proizvodnje konfekcijske odjeće u Bangladešu radi u zoni proizvodnje za izvoz; budući da je vlada u srpnju 2014. usvojila novi Zakon o radu u zonama proizvodnje za izvoz, ali da se njima opet ne daju jednaka prava radnicima kao ona koja postoje drugdje u Bangladešu; budući da, iako je zabrana štrajka 1. siječnja 2014. postala nevažećom, udruge za zaštitu radnika nemaju ista prava i povlastice kao sindikati; |
| --- | --- |

P.

budući da 10 % radne snage iz sektora proizvodnje konfekcijske odjeće u Bangladešu radi u zoni proizvodnje za izvoz; budući da je vlada u srpnju 2014. usvojila novi Zakon o radu u zonama proizvodnje za izvoz, ali da se njima opet ne daju jednaka prava radnicima kao ona koja postoje drugdje u Bangladešu; budući da, iako je zabrana štrajka 1. siječnja 2014. postala nevažećom, udruge za zaštitu radnika nemaju ista prava i povlastice kao sindikati;

| Q. | budući da je u sektoru proizvodnje konfekcijske odjeće od početka 2013. registrirano oko 300 novih sindikata; budući da je 2014. odbijeno 66 zahtjeva što je 26 % od ukupnog broja podnesenih zahtjeva; budući da diskriminacija sindikata ostaje ozbiljan problem koji je u sve većem porastu; budući da sindikati izvješćuju da vlada Bangladeša proaktivno sprječava radnike i poslodavce koji žele uspostaviti svoje vlastite odbore za sigurnost da to i učine, kako je utvrđeno Dogovorom; |
| --- | --- |

Q.

budući da je u sektoru proizvodnje konfekcijske odjeće od početka 2013. registrirano oko 300 novih sindikata; budući da je 2014. odbijeno 66 zahtjeva što je 26 % od ukupnog broja podnesenih zahtjeva; budući da diskriminacija sindikata ostaje ozbiljan problem koji je u sve većem porastu; budući da sindikati izvješćuju da vlada Bangladeša proaktivno sprječava radnike i poslodavce koji žele uspostaviti svoje vlastite odbore za sigurnost da to i učine, kako je utvrđeno Dogovorom;

| R. | budući da Bangladeš zauzima 136. mjesto od 177 zemalja uključenih u Indeks transparentnosti i budući da je u globalnom lancu opskrbe odjećom korupcija sveprisutna te da je u nju uključena politička klasa, kao i lokalne te multinacionalne korporacije; |
| --- | --- |

R.

budući da Bangladeš zauzima 136. mjesto od 177 zemalja uključenih u Indeks transparentnosti i budući da je u globalnom lancu opskrbe odjećom korupcija sveprisutna te da je u nju uključena politička klasa, kao i lokalne te multinacionalne korporacije;

| S. | budući da bi prema Konzorciju za prava radnika bilo potrebno dodati manje od deset centi na tvorničku cijenu svakog od sedam milijardi odjevnih predmeta koje Bangladeš svake godine proda zapadnim robnim markama kako bi 5 000 tvornica odjevnih predmeta u roku od pet godina dostiglo zapadne sigurnosne standarde; budući da ne postoje naznake da su cijene odjevnih predmeta i tekstila porasle tijekom protekle dvije godine; |
| --- | --- |

S.

budući da bi prema Konzorciju za prava radnika bilo potrebno dodati manje od deset centi na tvorničku cijenu svakog od sedam milijardi odjevnih predmeta koje Bangladeš svake godine proda zapadnim robnim markama kako bi 5 000 tvornica odjevnih predmeta u roku od pet godina dostiglo zapadne sigurnosne standarde; budući da ne postoje naznake da su cijene odjevnih predmeta i tekstila porasle tijekom protekle dvije godine;

| T. | budući da u sektoru proizvodnje konfekcijske odjeće pretežno dominiraju velika maloprodajna poduzeća, proizvođači robnih marki i trgovci koji nadziru globalne proizvodne mreže i izravno utvrđuju uvjete opskrbe; budući da proizvođači odjeće i tekstila, u okviru globalizirane industrije, često nemaju izbora nego prihvatiti niske cijene, povećane standarde kvalitete, kratke rokove isporuke, smanjenje minimalnih količina i preuzeti najveći mogući rizik; budući da postoje ozbiljni nedostaci u transparentnosti i sljedivosti u svjetskom opskrbnom lancu; budući da će pitanje dostojnog rada u svjetskom opskrbnom lancu biti ključna točka dnevnog reda Konferencije Međunarodne organizacije rada koja će se održati 2016. godine; |
| --- | --- |

T.

budući da u sektoru proizvodnje konfekcijske odjeće pretežno dominiraju velika maloprodajna poduzeća, proizvođači robnih marki i trgovci koji nadziru globalne proizvodne mreže i izravno utvrđuju uvjete opskrbe; budući da proizvođači odjeće i tekstila, u okviru globalizirane industrije, često nemaju izbora nego prihvatiti niske cijene, povećane standarde kvalitete, kratke rokove isporuke, smanjenje minimalnih količina i preuzeti najveći mogući rizik; budući da postoje ozbiljni nedostaci u transparentnosti i sljedivosti u svjetskom opskrbnom lancu; budući da će pitanje dostojnog rada u svjetskom opskrbnom lancu biti ključna točka dnevnog reda Konferencije Međunarodne organizacije rada koja će se održati 2016. godine;

| U. | budući da je nakon nesreće došlo do neviđene potražnje europskih potrošača za više informacija o tome odakle proizvodi potječu i uvjetima u kojima se proizvode; budući da su europski građani podnijeli niz peticija i organizirali kampanje kojima se traži veća odgovornost odjevnih robnih marki u tome da jamče da su njihovi proizvodi proizvedeni u skladu s etičkim načelima; |
| --- | --- |

U.

budući da je nakon nesreće došlo do neviđene potražnje europskih potrošača za više informacija o tome odakle proizvodi potječu i uvjetima u kojima se proizvode; budući da su europski građani podnijeli niz peticija i organizirali kampanje kojima se traži veća odgovornost odjevnih robnih marki u tome da jamče da su njihovi proizvodi proizvedeni u skladu s etičkim načelima;

| V. | budući da Bangladeš kao najmanje razvijena zemlja ima pristup tržištu EU-a bez kvota i carina za sve svoje proizvode u sklopu inicijative „Sve osim oružja” koja pokriva 55 % bangladeškog izvoza, većinom odjeće i tekstila, i da je stoga obvezan zajamčiti učinkovitu provedbu brojnih ključnih konvencija UN-a i Međunarodne organizacije rada u pogledu ljudskih i radničkih prava; |
| --- | --- |

V.

budući da Bangladeš kao najmanje razvijena zemlja ima pristup tržištu EU-a bez kvota i carina za sve svoje proizvode u sklopu inicijative „Sve osim oružja” koja pokriva 55 % bangladeškog izvoza, većinom odjeće i tekstila, i da je stoga obvezan zajamčiti učinkovitu provedbu brojnih ključnih konvencija UN-a i Međunarodne organizacije rada u pogledu ljudskih i radničkih prava;

| 1. | povodom druge godišnjice tragedije u Rani Plazi, jedne od najgorih industrijskih katastrofa, prisjeća se žrtava, a svoju sućut još jednom upućuje i ozlijeđenima i invalidima te obiteljima žrtava; ističe da su se ti gubici mogli izbjeći boljim sustavima sigurnosti na radu; |
| --- | --- |

1.

povodom druge godišnjice tragedije u Rani Plazi, jedne od najgorih industrijskih katastrofa, prisjeća se žrtava, a svoju sućut još jednom upućuje i ozlijeđenima i invalidima te obiteljima žrtava; ističe da su se ti gubici mogli izbjeći boljim sustavima sigurnosti na radu;

| 2. | podsjeća da je Koordinacijski odbor za Ranu Plazu osnovao Uzajamni fond donatora za Ranu Plazu radi dobrovoljnog prikupljanja donacija od poduzeća kako bi se isplatila naknada za žrtve i obitelji; izražava žaljenje da 3 milijuna USD od 30 milijuna USD ukupnih odštetnih zahtjeva u travnju 2015. još uvijek nedostaje i poziva proizvođače međunarodnih robnih marki iz Rane Plaze ili one koji imaju jake veze s Bangladešom, vladu Bangladeša i Bangladešku udrugu za proizvodnju i izvoz odjeće da zajamče da će se sve preostale naknade isplatiti bez odgode; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je Koordinacijski odbor za Ranu Plazu osnovao Uzajamni fond donatora za Ranu Plazu radi dobrovoljnog prikupljanja donacija od poduzeća kako bi se isplatila naknada za žrtve i obitelji; izražava žaljenje da 3 milijuna USD od 30 milijuna USD ukupnih odštetnih zahtjeva u travnju 2015. još uvijek nedostaje i poziva proizvođače međunarodnih robnih marki iz Rane Plaze ili one koji imaju jake veze s Bangladešom, vladu Bangladeša i Bangladešku udrugu za proizvodnju i izvoz odjeće da zajamče da će se sve preostale naknade isplatiti bez odgode;

| 3. | osuđuje činjenicu da trećina trgovačkih društava za koje se smatra da imaju veze s tvorničkim kompleksom kao što su Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT ili YesZee još treba izvršiti uplatu u Uzajamni fond; duboko žali zbog činjenice što je nakon više mjeseci odugovlačenja Benetton tek odobrio iznos od 1,1 milijuna USD uzajamnom fondu donatora Rana Plaza, unatoč činjenici da je nužni doprinos procijenjen na puno veći iznos na temelju njegovih mogućnosti plaćanja i s obzirom na opseg njegove uključenosti u događaje u Rani Plazi; slično tome žali što je više proizvođača robnih marki povezanih s Ranom Plazom dalo nedovoljne donacije, čime nisu uspjeli ispuniti svoju odgovornost prema žrtvama, uključujući Mango, Matalan i Inditex, koji su odbili otkriti iznos svojih donacija, te Walmart i The Children's Place, koji su donirali samo minimalni iznos; |
| --- | --- |

3.

osuđuje činjenicu da trećina trgovačkih društava za koje se smatra da imaju veze s tvorničkim kompleksom kao što su Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT ili YesZee još treba izvršiti uplatu u Uzajamni fond; duboko žali zbog činjenice što je nakon više mjeseci odugovlačenja Benetton tek odobrio iznos od 1,1 milijuna USD uzajamnom fondu donatora Rana Plaza, unatoč činjenici da je nužni doprinos procijenjen na puno veći iznos na temelju njegovih mogućnosti plaćanja i s obzirom na opseg njegove uključenosti u događaje u Rani Plazi; slično tome žali što je više proizvođača robnih marki povezanih s Ranom Plazom dalo nedovoljne donacije, čime nisu uspjeli ispuniti svoju odgovornost prema žrtvama, uključujući Mango, Matalan i Inditex, koji su odbili otkriti iznos svojih donacija, te Walmart i The Children's Place, koji su donirali samo minimalni iznos;

| 4. | napominje da se sada pregovara o kompenzaciji za požar u Tazreen na istoj osnovi kao i program za Ranu Plazu, izražava veliko žaljenje zbog postojećeg kašnjenja i poziva na to da se kompenzacija isplati na vrijeme; |
| --- | --- |

4.

napominje da se sada pregovara o kompenzaciji za požar u Tazreen na istoj osnovi kao i program za Ranu Plazu, izražava veliko žaljenje zbog postojećeg kašnjenja i poziva na to da se kompenzacija isplati na vrijeme;

| 5. | pozdravlja korake poduzete u smjeru uspostave stalnog programa nacionalnog osiguranja od nesreće na radnom mjestu i potiče vladu Bangladeša da u tom pogledu ustraje na svojoj obvezi iz Nacionalnog tripartitnog akcijskog plana; poziva Komisiju da podrži te napore kad je to potrebno, no primjećuje da će, sve dok postoje naknade koje još uvijek nisu isplaćene, to i dalje biti prepreka napretku u ovom području; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja korake poduzete u smjeru uspostave stalnog programa nacionalnog osiguranja od nesreće na radnom mjestu i potiče vladu Bangladeša da u tom pogledu ustraje na svojoj obvezi iz Nacionalnog tripartitnog akcijskog plana; poziva Komisiju da podrži te napore kad je to potrebno, no primjećuje da će, sve dok postoje naknade koje još uvijek nisu isplaćene, to i dalje biti prepreka napretku u ovom području;

| 6. | poziva Komisiju, vlade EU-a i ostale dionike da razmotre prijedloge za poboljšane obvezne okvire kojima će se zajamčiti da se pristup pravnom lijeku i naknadi temelji na potrebi, a ne samo na sposobnosti skupina koje vode kampanje da prozivaju i posramljuju ili na dobroj volji trgovačkih društava; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju, vlade EU-a i ostale dionike da razmotre prijedloge za poboljšane obvezne okvire kojima će se zajamčiti da se pristup pravnom lijeku i naknadi temelji na potrebi, a ne samo na sposobnosti skupina koje vode kampanje da prozivaju i posramljuju ili na dobroj volji trgovačkih društava;

| 7. | podržava inicijativu pod vodstvom EU-a za pokretanje Pakta čiji je cilj novi start u sigurnosti i zdravlju na radu, radnim uvjetima, poštovanju prava radnika i promociji odgovornog poslovnog ponašanja u industriji konfekcijske odjeće u Bangladešu; |
| --- | --- |

7.

podržava inicijativu pod vodstvom EU-a za pokretanje Pakta čiji je cilj novi start u sigurnosti i zdravlju na radu, radnim uvjetima, poštovanju prava radnika i promociji odgovornog poslovnog ponašanja u industriji konfekcijske odjeće u Bangladešu;

| 8. | primjećuje zaključke prvog pregleda Pakta iz listopada 2014., u kojima se izvješćuje o dobrom napretku bangladeških vlasti i prepoznaje doprinos Pakta poboljšanju zdravlja i sigurnosti u tvornicama i radnih uvjeta u industriji konfekcijske odjeće; međutim, potiče vladu Bangladeša da pojača svoj angažman kako bi provela sve obveze iz Pakta kao najveći prioritet; vjeruje da se konkretan napredak u svim pitanjima rada i sigurnosti – posebno u pogledu poštovanja prava radnika, inspekcija rada, strukturne kakvoće zgrada i sigurnosti i zdravlja na radu te odgovornost poslovnog ponašanja – može ostvariti u drugom preispitivanju Pakta koje bi se trebalo održati na jesen 2015. godine; |
| --- | --- |

8.

primjećuje zaključke prvog pregleda Pakta iz listopada 2014., u kojima se izvješćuje o dobrom napretku bangladeških vlasti i prepoznaje doprinos Pakta poboljšanju zdravlja i sigurnosti u tvornicama i radnih uvjeta u industriji konfekcijske odjeće; međutim, potiče vladu Bangladeša da pojača svoj angažman kako bi provela sve obveze iz Pakta kao najveći prioritet; vjeruje da se konkretan napredak u svim pitanjima rada i sigurnosti – posebno u pogledu poštovanja prava radnika, inspekcija rada, strukturne kakvoće zgrada i sigurnosti i zdravlja na radu te odgovornost poslovnog ponašanja – može ostvariti u drugom preispitivanju Pakta koje bi se trebalo održati na jesen 2015. godine;

| 9. | primjećuje korake koje je Bangladeš poduzeo u izmjeni Zakona o radu nakon Rane Plaze, kojima se jačaju temeljna prava u području zdravlja i sigurnosti na radu i prava radnika; žali zbog toga što nije riješen niz ograničenja slobode radnika na udruživanje i što Zakon još uvijek nije u skladu s konvencijama Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

9.

primjećuje korake koje je Bangladeš poduzeo u izmjeni Zakona o radu nakon Rane Plaze, kojima se jačaju temeljna prava u području zdravlja i sigurnosti na radu i prava radnika; žali zbog toga što nije riješen niz ograničenja slobode radnika na udruživanje i što Zakon još uvijek nije u skladu s konvencijama Međunarodne organizacije rada;

| 10. | u skladu s obvezama iz Pakta potiče vladu i parlament Bangladeša da kao prioritetno pitanje usvoji neophodne propise i podzakonske akte kako bi se zajamčila djelotvorna provedba Zakona, uz puno savjetovanje s Tripartitnim savjetodavnim vijećem i pridajući osobitu pozornost provedbi konvencija Međunarodne organizacije rada br. 87 i 98 o slobodi udruživanja i kolektivnog pregovaranja; |
| --- | --- |

10.

u skladu s obvezama iz Pakta potiče vladu i parlament Bangladeša da kao prioritetno pitanje usvoji neophodne propise i podzakonske akte kako bi se zajamčila djelotvorna provedba Zakona, uz puno savjetovanje s Tripartitnim savjetodavnim vijećem i pridajući osobitu pozornost provedbi konvencija Međunarodne organizacije rada br. 87 i 98 o slobodi udruživanja i kolektivnog pregovaranja;

| 11. | zabrinut je zbog stanja u zonama proizvodnje za izvoz, u kojima su sindikati i dalje zabranjeni, a radni uvjeti te zdravstveni i sigurnosni standardi loši, te ističe da bi radnici u tim područjima trebali imati osnovnu pravnu slobodu i sigurnosne standarde ravnopravne onima koje imaj radnici drugdje u zemlji; duboko žali zbog toga što se predloženim Zakonom o radu u zonama proizvodnje za izvoz radnicima i dalje brani osnivanje sindikata u zonama proizvodnje za izvoz i ističe da udruge za zaštitu radnika nemaju ni približno ista prava i ovlasti u usporedbi s onima koje imaju sindikati; potiče vladu Bangladeša da Zakon o radu bez odgode i u cijelosti proširi i na zone proizvodnje za izvoz; |
| --- | --- |

11.

zabrinut je zbog stanja u zonama proizvodnje za izvoz, u kojima su sindikati i dalje zabranjeni, a radni uvjeti te zdravstveni i sigurnosni standardi loši, te ističe da bi radnici u tim područjima trebali imati osnovnu pravnu slobodu i sigurnosne standarde ravnopravne onima koje imaj radnici drugdje u zemlji; duboko žali zbog toga što se predloženim Zakonom o radu u zonama proizvodnje za izvoz radnicima i dalje brani osnivanje sindikata u zonama proizvodnje za izvoz i ističe da udruge za zaštitu radnika nemaju ni približno ista prava i ovlasti u usporedbi s onima koje imaju sindikati; potiče vladu Bangladeša da Zakon o radu bez odgode i u cijelosti proširi i na zone proizvodnje za izvoz;

| 12. | pozdravlja povećanje minimalne plaće u sektoru konfekcijske odjeće za 77 %, s 35 na 62 EUR mjesečno, i potiče općenitiju primjenu te mjere; napominje, međutim, da u praksi minimalna plaća u industriji odjeće i dalje nije dovoljna za zadovoljavanje osnovnih potreba radnika i da bi za to trebala iznosi barem 104 EUR, te poziva vladu Bangladeša da utvrdi minimalnu plaću za život uz savjetovanje sa sindikatima i zaposlenicima; nadalje, potiče vladu da se pobrine da tvornice konfekcijske odjeće isplate dospjele plaće; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja povećanje minimalne plaće u sektoru konfekcijske odjeće za 77 %, s 35 na 62 EUR mjesečno, i potiče općenitiju primjenu te mjere; napominje, međutim, da u praksi minimalna plaća u industriji odjeće i dalje nije dovoljna za zadovoljavanje osnovnih potreba radnika i da bi za to trebala iznosi barem 104 EUR, te poziva vladu Bangladeša da utvrdi minimalnu plaću za život uz savjetovanje sa sindikatima i zaposlenicima; nadalje, potiče vladu da se pobrine da tvornice konfekcijske odjeće isplate dospjele plaće;

| 13. | pozdravlja registraciju oko 300 novih sindikata u sektoru odjeće od početka 2013., čime se njihov broj u sektoru odjeće udvostručio, ali je zabrinut zbog toga što je 2014. i 2015. njihov postupak registracije usporen; potiče bangladeške vlasti da nastave u skladu s početnim pozitivnim trendom kako bi ispunile ciljeve odgovarajuće predstavljenosti 4 milijuna radnika u sektoru konfekcijske odjeće; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja registraciju oko 300 novih sindikata u sektoru odjeće od početka 2013., čime se njihov broj u sektoru odjeće udvostručio, ali je zabrinut zbog toga što je 2014. i 2015. njihov postupak registracije usporen; potiče bangladeške vlasti da nastave u skladu s početnim pozitivnim trendom kako bi ispunile ciljeve odgovarajuće predstavljenosti 4 milijuna radnika u sektoru konfekcijske odjeće;

| 14. | iznimno je zabrinut zbog izvješća da novoosnovani sindikati trpe diskriminaciju, otkaze i osvećivanje; užasnut je zbog raširene diskriminacije sindikata koja je naglašena opsežno dokumentiranim činovima prijetnji, zastrašivanja i fizičkog nasilja nad predstavnicima radnika, uključujući ubojstvo vođe sindikata Aminula Islama; potiče vladu Bangladeša da učinkovito rješava nepoštene prakse na području rada provedbom potrebnih mjera za brzo i transparentno sprečavanje, istragu i kazneni progon kažnjivih djela kako bi se okončala nekažnjivost, ali i privelo pravdi ubojice Aminula Islama; uvjeren je da su odgovarajuća obuka i podizanje svijesti o pravima radnika učinkovit način za smanjenje diskriminacije sindikata; |
| --- | --- |

14.

iznimno je zabrinut zbog izvješća da novoosnovani sindikati trpe diskriminaciju, otkaze i osvećivanje; užasnut je zbog raširene diskriminacije sindikata koja je naglašena opsežno dokumentiranim činovima prijetnji, zastrašivanja i fizičkog nasilja nad predstavnicima radnika, uključujući ubojstvo vođe sindikata Aminula Islama; potiče vladu Bangladeša da učinkovito rješava nepoštene prakse na području rada provedbom potrebnih mjera za brzo i transparentno sprečavanje, istragu i kazneni progon kažnjivih djela kako bi se okončala nekažnjivost, ali i privelo pravdi ubojice Aminula Islama; uvjeren je da su odgovarajuća obuka i podizanje svijesti o pravima radnika učinkovit način za smanjenje diskriminacije sindikata;

| 15. | smatra da postojanje demokratske sindikalne strukture igra važnu ulogu u boljim standardima zdravlja i sigurnosti, na primjer stalni razvoj odbora za sigurnost pod vodstvom radnika u svim tvornicama; osim toga, ističe da je važno da sindikati imaju pristup tvornicama kako bi mogli obrazovati radnike o tome kako da štite svoja prava i sigurnost, uključujući pravo da odbiju opasan rad; |
| --- | --- |

15.

smatra da postojanje demokratske sindikalne strukture igra važnu ulogu u boljim standardima zdravlja i sigurnosti, na primjer stalni razvoj odbora za sigurnost pod vodstvom radnika u svim tvornicama; osim toga, ističe da je važno da sindikati imaju pristup tvornicama kako bi mogli obrazovati radnike o tome kako da štite svoja prava i sigurnost, uključujući pravo da odbiju opasan rad;

| 16. | pozdravlja obveze koje je preuzela vlada kako bi ponovno osposobila Odjel za inspekcije tvornica i poslovnih objekata, koji bi na kraju trebao imati 993 zaposlena i 23 područna ureda, kao i unapređenje njegovih poslova inspekcije u siječnju 2014. i usvajanje nacionalne zdravstvene i sigurnosne politike te ujednačenih standarda za zdravstvene i sigurnosne inspekcije; poziva Komisiju i međunarodne partnere da pruže tehničku podršku i podijele najbolje prakse kako bi se pomoglo unaprijediti Odjel za inspekciju tvornica i poslovnih objekata; poziva vladu Bangladeša da ispuni svoje obveze u pogledu inspekcija rada i da poštuje Konvenciju br. 81 Međunarodne organizacije rada; pozdravlja zatvaranje tvornica koje nisu u skladu sa sigurnosnim standardima; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja obveze koje je preuzela vlada kako bi ponovno osposobila Odjel za inspekcije tvornica i poslovnih objekata, koji bi na kraju trebao imati 993 zaposlena i 23 područna ureda, kao i unapređenje njegovih poslova inspekcije u siječnju 2014. i usvajanje nacionalne zdravstvene i sigurnosne politike te ujednačenih standarda za zdravstvene i sigurnosne inspekcije; poziva Komisiju i međunarodne partnere da pruže tehničku podršku i podijele najbolje prakse kako bi se pomoglo unaprijediti Odjel za inspekciju tvornica i poslovnih objekata; poziva vladu Bangladeša da ispuni svoje obveze u pogledu inspekcija rada i da poštuje Konvenciju br. 81 Međunarodne organizacije rada; pozdravlja zatvaranje tvornica koje nisu u skladu sa sigurnosnim standardima;

| 17. | ostaje zabrinut da postoje navodi o endemskoj pojavi korupcije među zdravstvenim inspektorima, inspektorima zaduženima za sigurnost i vlasnicima tvornica odjeće u Bangladešu te poziva na daljnje napore kojima bi se doprinijelo borbi protiv tih praksi; |
| --- | --- |

17.

ostaje zabrinut da postoje navodi o endemskoj pojavi korupcije među zdravstvenim inspektorima, inspektorima zaduženima za sigurnost i vlasnicima tvornica odjeće u Bangladešu te poziva na daljnje napore kojima bi se doprinijelo borbi protiv tih praksi;

| 18. | razumije poteškoće u napretku u zapošljavanju inspektora zbog toga što ih je prije samog zaposlenja potrebno adekvatno obučiti u skladu s jedinstvenim standardom i harmoniziranim postupcima rada; međutim žali zbog toga što cilj zapošljavanja 200 inspektora do kraja 2013. još nije ispunjen jer je trenutačno zaposleno njih 173 i ističe da je 200 inspektora mnogo manje od broja stvarno potrebnih inspektora za nadzor industrije u kojoj radi četiri milijuna radnika; |
| --- | --- |

18.

razumije poteškoće u napretku u zapošljavanju inspektora zbog toga što ih je prije samog zaposlenja potrebno adekvatno obučiti u skladu s jedinstvenim standardom i harmoniziranim postupcima rada; međutim žali zbog toga što cilj zapošljavanja 200 inspektora do kraja 2013. još nije ispunjen jer je trenutačno zaposleno njih 173 i ističe da je 200 inspektora mnogo manje od broja stvarno potrebnih inspektora za nadzor industrije u kojoj radi četiri milijuna radnika;

| 19. | pozdravlja činjenicu da su u skladu s Dogovorom i Savezom provedene inspekcije u svim tvornicama u okviru njihovih nadležnosti i da je okončano više od 400 planova korektivnih mjera; potiče vladu Bangladeša da takav postupak nadopuni brzom inspekcijom u tvornicama pod njezinom nadležnošću i da donese odgovarajuće korektivne mjere; podržava važan rad Međunarodne organizacije rada u pomaganju da se to osigura; pozdravlja sudjelovanje onih proizvođača koji žele unaprijediti standarde i poziva sve uključene dionike da zajamče ispravnu provedbu planova korektivnih mjera; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja činjenicu da su u skladu s Dogovorom i Savezom provedene inspekcije u svim tvornicama u okviru njihovih nadležnosti i da je okončano više od 400 planova korektivnih mjera; potiče vladu Bangladeša da takav postupak nadopuni brzom inspekcijom u tvornicama pod njezinom nadležnošću i da donese odgovarajuće korektivne mjere; podržava važan rad Međunarodne organizacije rada u pomaganju da se to osigura; pozdravlja sudjelovanje onih proizvođača koji žele unaprijediti standarde i poziva sve uključene dionike da zajamče ispravnu provedbu planova korektivnih mjera;

| 20. | pozdravlja činjenicu da je trenutačno više od 250 proizvođača glavnih modnih i maloprodajnih marki čija konfekcijska odjeća potječe iz Bangladeša potpisalo Dogovor ili Savez kako bi koordinirali napore u pomoći poboljšanju sigurnosti u bangladeškim tvornicama koje ih opskrbljuju; u tom kontekstu potiče druga poduzeća, uključujući male i srednje poduzetnike da se priključe Dogovoru; ističe potrebu za primjerenom uključenosti svih dionika u svrhu učinkovite primjene Dogovora i potiče njegovu isto takvu provedbu u drugim zemljama visokog rizika; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja činjenicu da je trenutačno više od 250 proizvođača glavnih modnih i maloprodajnih marki čija konfekcijska odjeća potječe iz Bangladeša potpisalo Dogovor ili Savez kako bi koordinirali napore u pomoći poboljšanju sigurnosti u bangladeškim tvornicama koje ih opskrbljuju; u tom kontekstu potiče druga poduzeća, uključujući male i srednje poduzetnike da se priključe Dogovoru; ističe potrebu za primjerenom uključenosti svih dionika u svrhu učinkovite primjene Dogovora i potiče njegovu isto takvu provedbu u drugim zemljama visokog rizika;

| 21. | potiče da se u skladu s Dogovorom i Savezom unaprijedi njihova suradnja i sustavna razmjena izvješća o tvorničkim inspekcijama kako bi se izbjegli dvostruki rad i različiti kriteriji; poziva Savez da također objavi svoja izvješća na bengalskom, između ostalog i na internetu, i da ih slikovno ilustrira kako bi bila razumljiva svim stanovnicima; |
| --- | --- |

21.

potiče da se u skladu s Dogovorom i Savezom unaprijedi njihova suradnja i sustavna razmjena izvješća o tvorničkim inspekcijama kako bi se izbjegli dvostruki rad i različiti kriteriji; poziva Savez da također objavi svoja izvješća na bengalskom, između ostalog i na internetu, i da ih slikovno ilustrira kako bi bila razumljiva svim stanovnicima;

| 22. | vjeruje da u postojećim obrascima proizvodnje globalna maloprodajna poduzeća, proizvođači robnih marki i trgovci imaju veliku odgovornost u tome da se otežava poboljšanje uvjeta rada i plaća u zemljama proizvodnje; uvjeren je da bi se pravednija struktura tržišta i društveni uvjeti mogli ostvariti kada bi ta poduzeća u cijelom svom lancu opskrbe zajamčila puno poštovanje ključni standarda o radu Međunarodne organizacije rada, međunarodno priznate standarde o korporativnoj društvenoj odgovornosti, posebno nedavno ažurirane Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća, deset načela Ujedinjenih naroda o globalnom učinku, orijentacijske norme za društvenu odgovornost ISO 26000, Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada o načelima za multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku i načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima; pozdravlja vodeću inicijativu Komisije na temu odgovornog upravljanja opskrbnim lancem u sektoru konfekcijske odjeće uzimajući u obzir postojeće nacionalne inicijative poput onih u Njemačkoj, Nizozemskoj, Francuskoj i Danskoj, te vjeruje da EU ima sposobnost i dužnost djelovati kao svjetski predvodnik u odgovornosti u okviru lanca opskrbe; |
| --- | --- |

22.

vjeruje da u postojećim obrascima proizvodnje globalna maloprodajna poduzeća, proizvođači robnih marki i trgovci imaju veliku odgovornost u tome da se otežava poboljšanje uvjeta rada i plaća u zemljama proizvodnje; uvjeren je da bi se pravednija struktura tržišta i društveni uvjeti mogli ostvariti kada bi ta poduzeća u cijelom svom lancu opskrbe zajamčila puno poštovanje ključni standarda o radu Međunarodne organizacije rada, međunarodno priznate standarde o korporativnoj društvenoj odgovornosti, posebno nedavno ažurirane Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća, deset načela Ujedinjenih naroda o globalnom učinku, orijentacijske norme za društvenu odgovornost ISO 26000, Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada o načelima za multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku i načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima; pozdravlja vodeću inicijativu Komisije na temu odgovornog upravljanja opskrbnim lancem u sektoru konfekcijske odjeće uzimajući u obzir postojeće nacionalne inicijative poput onih u Njemačkoj, Nizozemskoj, Francuskoj i Danskoj, te vjeruje da EU ima sposobnost i dužnost djelovati kao svjetski predvodnik u odgovornosti u okviru lanca opskrbe;

| 23. | vjeruje da je pristup informacijama u industriji konfekcijske odjeće često najveća prepreka u borbi protiv kršenja ljudskih prava u svjetskom opskrbnom lancu i da je potrebno uvesti obvezan sustav izvješćivanja kojim će se pružati informacije i povezivati sve aktere u vrijednosnom lancu jednog proizvoda, od mjesta proizvodnje do maloprodajnih poduzeća; smatra da je potrebno novo zakonodavstvo EU-a kako bi se stvorila zakonska obveza korporativnog posvećivanja dužne pažnje za poduzeća EU-a za poduzeća iz EU-a koja koriste vanjske suradnike iz trećih zemalja, uključujući mjere kako bi se osigurala sljedivost i transparentnost, u skladu s vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća; |
| --- | --- |

23.

vjeruje da je pristup informacijama u industriji konfekcijske odjeće često najveća prepreka u borbi protiv kršenja ljudskih prava u svjetskom opskrbnom lancu i da je potrebno uvesti obvezan sustav izvješćivanja kojim će se pružati informacije i povezivati sve aktere u vrijednosnom lancu jednog proizvoda, od mjesta proizvodnje do maloprodajnih poduzeća; smatra da je potrebno novo zakonodavstvo EU-a kako bi se stvorila zakonska obveza korporativnog posvećivanja dužne pažnje za poduzeća EU-a za poduzeća iz EU-a koja koriste vanjske suradnike iz trećih zemalja, uključujući mjere kako bi se osigurala sljedivost i transparentnost, u skladu s vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća;

| 24. | poziva Vijeće i Komisiju da uključe obaveznu i izvršivu stavku o korporativnoj društvenoj odgovornosti u sve bilateralne sporazume o trgovini i ulaganju koje je potpisao EU, čime bi se europske ulagače obvezalo na poštovanje načela korporativne društvene odgovornosti koja su definirana na međunarodnoj razini, uključujući ažurirane Smjernice OECD-a iz 2010. i norme UN-a, Međunarodne organizacije rada i EU-a; traži da u budućim trgovinskim sporazumima EU-a s trećim zemljama sigurnost i zdravlje na radu zauzmu važnije mjesto kao dio plana o dostojanstvenom radu i da EU pruži tehničku potporu za provedbu tih odredbi kako se njima ne bi stvorile trgovinske prepreke; |
| --- | --- |

24.

poziva Vijeće i Komisiju da uključe obaveznu i izvršivu stavku o korporativnoj društvenoj odgovornosti u sve bilateralne sporazume o trgovini i ulaganju koje je potpisao EU, čime bi se europske ulagače obvezalo na poštovanje načela korporativne društvene odgovornosti koja su definirana na međunarodnoj razini, uključujući ažurirane Smjernice OECD-a iz 2010. i norme UN-a, Međunarodne organizacije rada i EU-a; traži da u budućim trgovinskim sporazumima EU-a s trećim zemljama sigurnost i zdravlje na radu zauzmu važnije mjesto kao dio plana o dostojanstvenom radu i da EU pruži tehničku potporu za provedbu tih odredbi kako se njima ne bi stvorile trgovinske prepreke;

| 25. | priznaje da je zaposlenje u industriji konfekcijske odjeće pomoglo milijunima siromašnih žena u ruralnom Bangladešu i drugdje da pobjegnu od potlačenosti i ovisnosti o potpori muškarca; napominje da se radna snaga koja nije udružena u sindikate uglavnom sastoji od nekvalificiranih radnika i radnica iz sektora proizvodnje konfekcijske odjeće u zemljama u razvoju; uviđa da je napredak u vezi s pravima radnika i njihovom zaštitom ključan za osnaživanje žena i ističe potrebu za povećanje zastupljenosti žena u sindikatima, uključujući u novoosnovanim sindikatima u Bangladešu, i pozdravlja Pakt priznajući važnost rodnog osnaživanja radi poboljšanja radnih normi; |
| --- | --- |

25.

priznaje da je zaposlenje u industriji konfekcijske odjeće pomoglo milijunima siromašnih žena u ruralnom Bangladešu i drugdje da pobjegnu od potlačenosti i ovisnosti o potpori muškarca; napominje da se radna snaga koja nije udružena u sindikate uglavnom sastoji od nekvalificiranih radnika i radnica iz sektora proizvodnje konfekcijske odjeće u zemljama u razvoju; uviđa da je napredak u vezi s pravima radnika i njihovom zaštitom ključan za osnaživanje žena i ističe potrebu za povećanje zastupljenosti žena u sindikatima, uključujući u novoosnovanim sindikatima u Bangladešu, i pozdravlja Pakt priznajući važnost rodnog osnaživanja radi poboljšanja radnih normi;

| 26. | napominje da je inicijativa „Sve osim oružja” odigrala važnu ulogu za gospodarski razvoj Bangladeša i da je doprinijela poboljšanju materijalnih uvjeta milijuna ljudi, posebno žena; međutim, uvjeren je da bez ispravnog uvjetovanja na području ljudskih prava i prava radnika, inicijativa „Sve osim oružja” i opći sustav povlastica mogu dodatno pogoršati standarde zaštite radnika i potkopati pravo na dostojanstveni rad; poziva Komisiju da utvrdi poštuje li Bangladeš konvencije o ljudskim pravima, radu i okolišu u okviru Općeg sustava povlastica te da o tome izvijesti Parlament; ističe da bi zemlje koje ostvaruju dobar napredak u socijalnim i radnim standardima trebalo nagraditi potpuno otvorenim pristupom tržištu za njihove proizvode; |
| --- | --- |

26.

napominje da je inicijativa „Sve osim oružja” odigrala važnu ulogu za gospodarski razvoj Bangladeša i da je doprinijela poboljšanju materijalnih uvjeta milijuna ljudi, posebno žena; međutim, uvjeren je da bez ispravnog uvjetovanja na području ljudskih prava i prava radnika, inicijativa „Sve osim oružja” i opći sustav povlastica mogu dodatno pogoršati standarde zaštite radnika i potkopati pravo na dostojanstveni rad; poziva Komisiju da utvrdi poštuje li Bangladeš konvencije o ljudskim pravima, radu i okolišu u okviru Općeg sustava povlastica te da o tome izvijesti Parlament; ističe da bi zemlje koje ostvaruju dobar napredak u socijalnim i radnim standardima trebalo nagraditi potpuno otvorenim pristupom tržištu za njihove proizvode;

| 27. | ohrabruje potpredsjednicu Komisije/visoku predstavnicu Mogherini i povjerenicu Malmström da ratifikaciju ključnih normi Međunarodne organizacije rada, inspekciju zdravlja i sigurnosti i slobodu udruživanja i dalje uključuju u raspravu s Bangladešom o trajnoj povlaštenoj trgovini; |
| --- | --- |

27.

ohrabruje potpredsjednicu Komisije/visoku predstavnicu Mogherini i povjerenicu Malmström da ratifikaciju ključnih normi Međunarodne organizacije rada, inspekciju zdravlja i sigurnosti i slobodu udruživanja i dalje uključuju u raspravu s Bangladešom o trajnoj povlaštenoj trgovini;

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Bangladeša i glavnom direktoru Međunarodne organizacije rada. |
| --- | --- |

28.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Bangladeša i glavnom direktoru Međunarodne organizacije rada.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0024.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0045.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0516.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0100.

(5)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 31.

(6)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 101.

(7)  SL L 118, 27.4.2001., str. 48.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0049.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0050.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/47

---

P8_TA(2015)0176

Izvanredna sjednica Europskog vijeća (23. travnja 2015.) – Nedavne tragedije u Sredozemnom moru i migracijska politika i politika azila u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (2015/2660(RSP))

(2016/C 346/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju iz 1951. i dopunski protokol uz nju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju iz 1951. i dopunski protokol uz nju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o migracijskim tokovima u Sredozemlju, s posebnim naglaskom na tragične događaje kod Lampeduse (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o migracijskim tokovima u Sredozemlju, s posebnim naglaskom na tragične događaje kod Lampeduse (1),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 22. svibnja 2014. o provedbi komunikacije o radu Radne skupine za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 22. svibnja 2014. o provedbi komunikacije o radu Radne skupine za Sredozemlje,

| — | uzimajući u obzir raspravu održanu u Parlamentu 25. studenog 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu održanu u Parlamentu 25. studenog 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (2),

| — | uzimajući u obzir inicijativu Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) o središnjem Sredozemnom moru i prijedloge UNHCR-a za rješavanje aktualnih i budućih dolazaka tražitelja azila, izbjeglica i migranata u Europu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR) o središnjem Sredozemnom moru i prijedloge UNHCR-a za rješavanje aktualnih i budućih dolazaka tražitelja azila, izbjeglica i migranata u Europu,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan o migraciji u deset točaka koji je donesen na zajedničkom zasjedanju Vijeća za vanjske i unutarnje poslove od 20. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan o migraciji u deset točaka koji je donesen na zajedničkom zasjedanju Vijeća za vanjske i unutarnje poslove od 20. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a s posebnog sastanka na vrhu o izbjegličkoj krizi na Sredozemlju od 22. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a s posebnog sastanka na vrhu o izbjegličkoj krizi na Sredozemlju od 22. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije (IOM) od početka godine u Sredozemnom moru život izgubilo više od 1500 osoba; |
| --- | --- |

A.

budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije (IOM) od početka godine u Sredozemnom moru život izgubilo više od 1500 osoba;

| B. | budući da je prema procjenama Međunarodne organizacije za migracije (IOM) od 1. siječnja 2015. na talijansku obalu stiglo 23 918 migranata; budući da je prema podacima grčkih vlasti grčka obalna straža u prva tri mjeseca 2015. u Egejskom moru spasila 10 445 migranata; |
| --- | --- |

B.

budući da je prema procjenama Međunarodne organizacije za migracije (IOM) od 1. siječnja 2015. na talijansku obalu stiglo 23 918 migranata; budući da je prema podacima grčkih vlasti grčka obalna straža u prva tri mjeseca 2015. u Egejskom moru spasila 10 445 migranata;

| C. | budući da su talijanske pomorske snage, talijanska obalna straža, talijanska mornarica i nekoliko trgovačkih brodova neumorno provodili operacije kako bi spasili migrante u opasnosti na Sredozemnom moru te su u šest dana, od petka 10. travnja do četvrtka 16. travnja 2015., uspjeli spasiti gotovo 10 000 migranata; |
| --- | --- |

C.

budući da su talijanske pomorske snage, talijanska obalna straža, talijanska mornarica i nekoliko trgovačkih brodova neumorno provodili operacije kako bi spasili migrante u opasnosti na Sredozemnom moru te su u šest dana, od petka 10. travnja do četvrtka 16. travnja 2015., uspjeli spasiti gotovo 10 000 migranata;

| D. | budući da je posljednjom operacijom Mare nostrum, koja je bila usredotočena isključivo na potragu i spašavanje u Sredozemnom moru, u razdoblju od 364 dana spašeno 150 810 migranata; budući da iz prvih procjena ne proizlazi da se broja migranata koji prelaze Sredozemno more sad smanjuje; |
| --- | --- |

D.

budući da je posljednjom operacijom Mare nostrum, koja je bila usredotočena isključivo na potragu i spašavanje u Sredozemnom moru, u razdoblju od 364 dana spašeno 150 810 migranata; budući da iz prvih procjena ne proizlazi da se broja migranata koji prelaze Sredozemno more sad smanjuje;

| E. | budući da sve više ljudi koji pokušavaju prijeći Sredozemno more bježe od sukoba ili progona u Siriji, Iraku, Eritreji, Somaliji i Libiji; budući da je do 700 migranata nestalo te postoje strepnje da su se utopili nakon što se drveni ribarski brod na kojem su bili nagurani prevrnuo u blizini Libije u trenutku kad mu je portugalski trgovački brod dolazio u pomoć kasno u subotu 18. Travnja 2015.; budući da je jedan od preživjelih obavijestio talijanske vlasti da postoji mogućnost da je na brodu bilo i do 950 osoba; budući da se početkom mjeseca dogodila slična tragedija u kojoj je život izgubilo 400 migranata kad se prevrnuo drveni ribarski brod koji je prevozio oko 550 ljudi; |
| --- | --- |

E.

budući da sve više ljudi koji pokušavaju prijeći Sredozemno more bježe od sukoba ili progona u Siriji, Iraku, Eritreji, Somaliji i Libiji; budući da je do 700 migranata nestalo te postoje strepnje da su se utopili nakon što se drveni ribarski brod na kojem su bili nagurani prevrnuo u blizini Libije u trenutku kad mu je portugalski trgovački brod dolazio u pomoć kasno u subotu 18. Travnja 2015.; budući da je jedan od preživjelih obavijestio talijanske vlasti da postoji mogućnost da je na brodu bilo i do 950 osoba; budući da se početkom mjeseca dogodila slična tragedija u kojoj je život izgubilo 400 migranata kad se prevrnuo drveni ribarski brod koji je prevozio oko 550 ljudi;

| F. | budući da je zajednička operacija Triton koju koordinira Frontex počela u potpunosti funkcionirati 1. studenog 2014., s početnim proračunom u iznosu od samo 2,9 milijuna EUR mjesečno u usporedbi s proračunom većim od 9 milijuna EUR mjesečno za operaciju Mare Nostrum; budući da je od pokretanja zajedničke operacije „Triton” na središnjoj sredozemnoj ruti spašeno više od 24 400 nezakonitih migranata, među ostalim gotovo 7860 migranata, čije je spašavanje sufinancirao Frontex; |
| --- | --- |

F.

budući da je zajednička operacija Triton koju koordinira Frontex počela u potpunosti funkcionirati 1. studenog 2014., s početnim proračunom u iznosu od samo 2,9 milijuna EUR mjesečno u usporedbi s proračunom većim od 9 milijuna EUR mjesečno za operaciju Mare Nostrum; budući da je od pokretanja zajedničke operacije „Triton” na središnjoj sredozemnoj ruti spašeno više od 24 400 nezakonitih migranata, među ostalim gotovo 7860 migranata, čije je spašavanje sufinancirao Frontex;

| G. | budući da krijumčari i trgovci ljudima iskorištavaju nezakonitu migraciju i ugrožavaju živote migranata radi vlastite zarade, odgovorni su za tisuće smrtnih slučajeva te predstavljaju ozbiljan izazov za EU i države članice; budući da trgovci od kriminalnih aktivnosti ostvaruju zaradu od 20 milijardi EUR godišnje; budući da su prema podacima Europola organizirane kriminalne skupine koje aktivno omogućavaju prijevoz nezakonitih migranata preko Sredozemnog mora povezane s krijumčarenjem ljudi, droga, oružja i s terorizmom; budući da je 17. ožujka 2015. Europol osnovao zajedničku operativnu skupinu Mare kako bi se borio protiv tih kriminalnih skupina; |
| --- | --- |

G.

budući da krijumčari i trgovci ljudima iskorištavaju nezakonitu migraciju i ugrožavaju živote migranata radi vlastite zarade, odgovorni su za tisuće smrtnih slučajeva te predstavljaju ozbiljan izazov za EU i države članice; budući da trgovci od kriminalnih aktivnosti ostvaruju zaradu od 20 milijardi EUR godišnje; budući da su prema podacima Europola organizirane kriminalne skupine koje aktivno omogućavaju prijevoz nezakonitih migranata preko Sredozemnog mora povezane s krijumčarenjem ljudi, droga, oružja i s terorizmom; budući da je 17. ožujka 2015. Europol osnovao zajedničku operativnu skupinu Mare kako bi se borio protiv tih kriminalnih skupina;

| H. | budući da regionalna nestabilnost i sukobi utječu na masovni priljev migranata i tokove raseljenih ljudi, a time i na broj pojedinaca koji žele dospjeti u EU; budući da će brzo širenje Islamske države i Daesha u područjima koja graniče s područjima pogođenima sukobom u konačnici utjecati na masovni priljev migranata i tokove raseljenih ljudi; |
| --- | --- |

H.

budući da regionalna nestabilnost i sukobi utječu na masovni priljev migranata i tokove raseljenih ljudi, a time i na broj pojedinaca koji žele dospjeti u EU; budući da će brzo širenje Islamske države i Daesha u područjima koja graniče s područjima pogođenima sukobom u konačnici utjecati na masovni priljev migranata i tokove raseljenih ljudi;

| 1. | izražava duboko žaljenje i tugu zbog opetovanog tragičnog gubitka života na Sredozemlju; poziva Europsku uniju i države članice da poboljšaju postojeću suradnju i učine sve što je moguće kako bi spriječile buduće pogibije na moru; poziva EU i države članice da učine sve što im je u moći kako bi utvrdili identitet tijela i nestalih osoba te o tome obavijestili njihovu rodbinu; |
| --- | --- |

1.

izražava duboko žaljenje i tugu zbog opetovanog tragičnog gubitka života na Sredozemlju; poziva Europsku uniju i države članice da poboljšaju postojeću suradnju i učine sve što je moguće kako bi spriječile buduće pogibije na moru; poziva EU i države članice da učine sve što im je u moći kako bi utvrdili identitet tijela i nestalih osoba te o tome obavijestili njihovu rodbinu;

| 2. | poziva EU i države članice da predvide potrebne resurse kako bi zajamčili da se obveze koje se odnose na traganje i spašavanje učinkovito ispune i da se za njih osiguraju dostatna sredstva; poziva države članice da i dalje pokazuju solidarnost i predanost povećanjem svojih doprinosa proračunima i operacijama Frontexa i EASO-a i obvezuje se da će tim agencijama preko proračuna EU-a i svojih relevantnih fondova osigurati resurse (ljudske resurse i opremu) potrebne za ispunjenje njihovih obveza; |
| --- | --- |

2.

poziva EU i države članice da predvide potrebne resurse kako bi zajamčili da se obveze koje se odnose na traganje i spašavanje učinkovito ispune i da se za njih osiguraju dostatna sredstva; poziva države članice da i dalje pokazuju solidarnost i predanost povećanjem svojih doprinosa proračunima i operacijama Frontexa i EASO-a i obvezuje se da će tim agencijama preko proračuna EU-a i svojih relevantnih fondova osigurati resurse (ljudske resurse i opremu) potrebne za ispunjenje njihovih obveza;

| 3. | ponavlja potrebu da se odgovor EU-a na nedavne tragedije u Sredozemnom moru temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti, kako je navedeno u članku 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), i da se primijeni sveobuhvatan europski pristup; ponavlja potrebu za pravednijom podjelom odgovornosti i solidarnosti između EU-a i država članica koje primaju najveći broj izbjeglica i tražitelja azila u apsolutnim vrijednostima ili proporcionalno; |
| --- | --- |

3.

ponavlja potrebu da se odgovor EU-a na nedavne tragedije u Sredozemnom moru temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti, kako je navedeno u članku 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), i da se primijeni sveobuhvatan europski pristup; ponavlja potrebu za pravednijom podjelom odgovornosti i solidarnosti između EU-a i država članica koje primaju najveći broj izbjeglica i tražitelja azila u apsolutnim vrijednostima ili proporcionalno;

| 4. | pozdravlja obvezivanje Europskog vijeća na jačanje operacije EU-a Triton povećanjem financijskih sredstava i imovine; potiče EU da ustanovi jasan mandat Tritona kako bi se povećalo njegovo područje djelovanja i proširio njegov mandat za operacije traganja i spašavanja na razini EU-a; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja obvezivanje Europskog vijeća na jačanje operacije EU-a Triton povećanjem financijskih sredstava i imovine; potiče EU da ustanovi jasan mandat Tritona kako bi se povećalo njegovo područje djelovanja i proširio njegov mandat za operacije traganja i spašavanja na razini EU-a;

| 5. | poziva na snažnu i trajnu europsku humanitarnu operaciju spašavanja koja bi poput operacije Mare Nostrum trebala djelovati na otvorenom moru i kojoj bi sve države članice trebale doprinijeti financijski te opremom i imovinom; poziva EU da sufinancira takvu operaciju; |
| --- | --- |

5.

poziva na snažnu i trajnu europsku humanitarnu operaciju spašavanja koja bi poput operacije Mare Nostrum trebala djelovati na otvorenom moru i kojoj bi sve države članice trebale doprinijeti financijski te opremom i imovinom; poziva EU da sufinancira takvu operaciju;

| 6. | pozdravlja prijedlog Europskog vijeća o zajedničkoj obradi zahtjeva za azil uz podršku skupina EASO-a; poziva Komisiju da proširi mandat EASO-u radi povećanja njegove operativne uloge u obradi zahtjeva za azil; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prijedlog Europskog vijeća o zajedničkoj obradi zahtjeva za azil uz podršku skupina EASO-a; poziva Komisiju da proširi mandat EASO-u radi povećanja njegove operativne uloge u obradi zahtjeva za azil;

| 7. | poziva države članice da u potpunosti iskoriste postojeće mogućnosti za izdavanje humanitarnih viza u svojim veleposlanstvima i konzularnim uredima; s tim u vezi ističe da bi Vijeće trebalo ozbiljno razmotriti mogućnost aktiviranja Direktive o privremenoj zaštiti iz 2001. ili mogućnost primjene članka 78. stavka 3. UFEU-a, prema kojima se predviđa mehanizam solidarnosti u slučaju masovnog i iznenadnog priljeva raseljenih osoba; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice da u potpunosti iskoriste postojeće mogućnosti za izdavanje humanitarnih viza u svojim veleposlanstvima i konzularnim uredima; s tim u vezi ističe da bi Vijeće trebalo ozbiljno razmotriti mogućnost aktiviranja Direktive o privremenoj zaštiti iz 2001. ili mogućnost primjene članka 78. stavka 3. UFEU-a, prema kojima se predviđa mehanizam solidarnosti u slučaju masovnog i iznenadnog priljeva raseljenih osoba;

| 8. | poziva države članice, a posebno one države članice koje uopće nisu dale svoj doprinos, da daju veći doprinos postojećim programima premještanja; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, a posebno one države članice koje uopće nisu dale svoj doprinos, da daju veći doprinos postojećim programima premještanja;

| 9. | poziva Komisiju da uspostavi obvezujuću kvotu raspodjele tražitelja azila među svim državama članicama; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da uspostavi obvezujuću kvotu raspodjele tražitelja azila među svim državama članicama;

| 10. | naglašava da je potrebno poticati politike dobrovoljnog povratka uz istovremeno jamstvo zaštite prava svih migranata i brigu za siguran i zakonit pristup sustavu EU-a za azil u skladu s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je potrebno poticati politike dobrovoljnog povratka uz istovremeno jamstvo zaštite prava svih migranata i brigu za siguran i zakonit pristup sustavu EU-a za azil u skladu s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja;

| 11. | pozdravlja činjenicu da su se Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije i latvijsko predsjedništvo smjesta okupili na izvanrednom zajedničkom vijeću ministara vanjskih poslova i ministara unutarnjih poslova u Luxembourgu te pozdravlja činjenicu da su se države članice odmah okupile na izvanrednom sastanku na vrhu kako bi iznašle zajednička rješenja kao reakciju na kriznu situaciju u Sredozemlju; napominje da je održana opsežna prva rasprava o mogućnostima spašavanja života, borbe protiv krijumčara i trgovaca ljudima i podjele odgovornosti kad je riječ o prihvatu i zaštiti među državama članicama; ističe da države članice trebaju dodatno izgrađivati predanost i žali zbog nedostatka predanosti Europskog vijeća da uspostavi vjerodostojan obvezujući mehanizam solidarnosti diljem EU-a; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja činjenicu da su se Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije i latvijsko predsjedništvo smjesta okupili na izvanrednom zajedničkom vijeću ministara vanjskih poslova i ministara unutarnjih poslova u Luxembourgu te pozdravlja činjenicu da su se države članice odmah okupile na izvanrednom sastanku na vrhu kako bi iznašle zajednička rješenja kao reakciju na kriznu situaciju u Sredozemlju; napominje da je održana opsežna prva rasprava o mogućnostima spašavanja života, borbe protiv krijumčara i trgovaca ljudima i podjele odgovornosti kad je riječ o prihvatu i zaštiti među državama članicama; ističe da države članice trebaju dodatno izgrađivati predanost i žali zbog nedostatka predanosti Europskog vijeća da uspostavi vjerodostojan obvezujući mehanizam solidarnosti diljem EU-a;

| 12. | poziva sve države članice sudionice na brzo i cjelovito prenošenje te učinkovitu primjenu zajedničkog europskog sustava azila, čime će se jamčiti zajedničke europske norme, uključujući uvjete prihvata tražitelja azila i poštovanje temeljnih prava, kako je predviđeno u okviru postojećeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

12.

poziva sve države članice sudionice na brzo i cjelovito prenošenje te učinkovitu primjenu zajedničkog europskog sustava azila, čime će se jamčiti zajedničke europske norme, uključujući uvjete prihvata tražitelja azila i poštovanje temeljnih prava, kako je predviđeno u okviru postojećeg zakonodavstva;

| 13. | poziva na bolju koordinaciju politika EU-a i država članica u rješavanju glavnih uzroka migracije; naglašava potrebu za cjelovitim pristupom EU-a kojim će se poboljšati usklađenost njegovih unutarnjih i vanjskih politika, a posebno njegova zajednička vanjska i sigurnosna politika, razvojna i migracijska politika; poziva na jačanje suradnje EU-a s partnerskim zemljama na Bliskom Istoku i u Africi kako bi se promicali demokracija, temeljne slobode i prava, sigurnost i napredak; |
| --- | --- |

13.

poziva na bolju koordinaciju politika EU-a i država članica u rješavanju glavnih uzroka migracije; naglašava potrebu za cjelovitim pristupom EU-a kojim će se poboljšati usklađenost njegovih unutarnjih i vanjskih politika, a posebno njegova zajednička vanjska i sigurnosna politika, razvojna i migracijska politika; poziva na jačanje suradnje EU-a s partnerskim zemljama na Bliskom Istoku i u Africi kako bi se promicali demokracija, temeljne slobode i prava, sigurnost i napredak;

| 14. | potiče države članice i treće zemlje da definiraju najstrože moguće kaznene sankcije za trgovinu ljudima i krijumčarenje u EU-u i preko njegova teritorija te također za pojedince ili skupine koje iskorištavaju ugrožene migrante u EU-u te da istodobno zajamče da pojedinci koji priskoče u pomoć tražiteljima azila i brodovima u opasnosti neće kazneno goniti; |
| --- | --- |

14.

potiče države članice i treće zemlje da definiraju najstrože moguće kaznene sankcije za trgovinu ljudima i krijumčarenje u EU-u i preko njegova teritorija te također za pojedince ili skupine koje iskorištavaju ugrožene migrante u EU-u te da istodobno zajamče da pojedinci koji priskoče u pomoć tražiteljima azila i brodovima u opasnosti neće kazneno goniti;

| 15. | poziva države članice da usko surađuju s Europolom, Frontexom, EASO-m i Eurojustom u borbi protiv trgovaca ljudima i kriminalnih mreža krijumčara u nastojanju da otkriju i prate njihove izvore financiranja i utvrde njihov način rada kako bi ih spriječili da ostvaruju zaradu ugrožavajući živote migranata; naglašava potrebu za jačanjem suradnje s trećim zemljama, posebno s onima koje okružuju Libiju, što je nužno ako se želi uspješno uništiti te kriminalne mreže i u smislu osposobljavanja za kazneni progon i pružanja informacijskih usluga; naglašava potrebu da treće zemlje poštuju međunarodno pravo u pogledu spašavanja života na moru i pobrinu se za zaštitu izbjeglica i poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice da usko surađuju s Europolom, Frontexom, EASO-m i Eurojustom u borbi protiv trgovaca ljudima i kriminalnih mreža krijumčara u nastojanju da otkriju i prate njihove izvore financiranja i utvrde njihov način rada kako bi ih spriječili da ostvaruju zaradu ugrožavajući živote migranata; naglašava potrebu za jačanjem suradnje s trećim zemljama, posebno s onima koje okružuju Libiju, što je nužno ako se želi uspješno uništiti te kriminalne mreže i u smislu osposobljavanja za kazneni progon i pružanja informacijskih usluga; naglašava potrebu da treće zemlje poštuju međunarodno pravo u pogledu spašavanja života na moru i pobrinu se za zaštitu izbjeglica i poštovanje temeljnih prava;

| 16. | ističe da se glavni uzroci nasilja i nerazvijenosti moraju rješavati u zemljama podrijetla kako bi se zaustavili tokovi izbjeglica i ekonomskih migranata; s tim u vezi ističe da bi znatno poboljšanje struktura upravljanja stvaranjem djelotvornih i uključivih javnih institucija, jamčenje izgradnje kapaciteta u sustavima za azil trećih zemalja, uspostava vladavine prava i borba protiv sustavne korupcije na svim razinama, kao i promicanje ljudskih prava i većeg stupnja demokracije trebali biti glavni prioriteti svih vlada u zemljama podrijetla; |
| --- | --- |

16.

ističe da se glavni uzroci nasilja i nerazvijenosti moraju rješavati u zemljama podrijetla kako bi se zaustavili tokovi izbjeglica i ekonomskih migranata; s tim u vezi ističe da bi znatno poboljšanje struktura upravljanja stvaranjem djelotvornih i uključivih javnih institucija, jamčenje izgradnje kapaciteta u sustavima za azil trećih zemalja, uspostava vladavine prava i borba protiv sustavne korupcije na svim razinama, kao i promicanje ljudskih prava i većeg stupnja demokracije trebali biti glavni prioriteti svih vlada u zemljama podrijetla;

| 17. | ponavlja da podupire sve pregovore UN-a u cilju ponovnog uspostavljanja demokratske vlasti u Libiji te svoju obvezu u pogledu jačanja napora kako bi se riješilo pitanje sukoba i nestabilnosti u Libiji i Siriji; naglašava da je uspostavljanje regionalne stabilnosti na područjima sukoba presudno za smanjenje daljnjeg raseljavanja stanovništva; |
| --- | --- |

17.

ponavlja da podupire sve pregovore UN-a u cilju ponovnog uspostavljanja demokratske vlasti u Libiji te svoju obvezu u pogledu jačanja napora kako bi se riješilo pitanje sukoba i nestabilnosti u Libiji i Siriji; naglašava da je uspostavljanje regionalne stabilnosti na područjima sukoba presudno za smanjenje daljnjeg raseljavanja stanovništva;

| 18. | podsjeća da je svrha ove Rezolucije da se reagira na nedavne tragične događaje u Sredozemlju i na zaključke Europskog vijeća od 23. travnja 2015. te da se predloži niz hitnih mjera koje će se smjesta poduzeti, imajući na umu da Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, nadležni odbor za ta pitanja, trenutačno sastavlja izvješće u kojem će se prikazati srednjoročno i dugoročno političko usmjerenje Parlamenta kad je riječ o migraciji; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da je svrha ove Rezolucije da se reagira na nedavne tragične događaje u Sredozemlju i na zaključke Europskog vijeća od 23. travnja 2015. te da se predloži niz hitnih mjera koje će se smjesta poduzeti, imajući na umu da Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, nadležni odbor za ta pitanja, trenutačno sastavlja izvješće u kojem će se prikazati srednjoročno i dugoročno političko usmjerenje Parlamenta kad je riječ o migraciji;

| 19. | poziva Komisiju da izradi i osmisli ambiciozan europski program o migraciji kojim se u obzir uzimaju svi aspekti migracije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da izradi i osmisli ambiciozan europski program o migraciji kojim se u obzir uzimaju svi aspekti migracije;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0448.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0105.

---

Četvrtak, 30. travnja 2015.

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/51

---

P8_TA(2015)0178

Progon kršćana diljem svijeta u vezi s ubojstvima studenata u Keniji koja je počinila teroristička skupina al-Shabaab

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o progonu kršćana diljem svijeta u vezi s ubojstvom studenata u Keniji koje je počinila teroristička skupina al-Shabaab (2015/2661(RSP))

(2016/C 346/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Keniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Keniji,

| — | uzimajući u obzir drugi revidirani Sporazum o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan 23. lipnja 2000. u Cotonouu („Sporazum iz Cotonoua”), a posebno njegove članke 8., 11. i 26., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi revidirani Sporazum o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan 23. lipnja 2000. u Cotonouu („Sporazum iz Cotonoua”), a posebno njegove članke 8., 11. i 26.,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 23. studenog 2014. o masakru počinjenom nad 28 civila putnika te od 3. travnja 2015. o krvoproliću na Sveučilištu u Garissi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 23. studenog 2014. o masakru počinjenom nad 28 civila putnika te od 3. travnja 2015. o krvoproliću na Sveučilištu u Garissi,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije Vijeća za mir i sigurnost Afričke unije s 497. sastanka održanog 9. travnja 2015. o terorističkim napadima počinjenima u Garissi, u Keniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije Vijeća za mir i sigurnost Afričke unije s 497. sastanka održanog 9. travnja 2015. o terorističkim napadima počinjenima u Garissi, u Keniji,

| — | uzimajući u obzir napad kenijskih zračnih snaga na kampove za obuku al-Shabaaba u Somaliji, koji je bio reakcija na krvoproliće na Sveučilištu u Garissi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napad kenijskih zračnih snaga na kampove za obuku al-Shabaaba u Somaliji, koji je bio reakcija na krvoproliće na Sveučilištu u Garissi,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o međunarodnom humanitarnom pravu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o međunarodnom humanitarnom pravu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su na meti nedavnih napada u Garissi u Keniji na meti bili mladi i obrazovanje, a time i sama budućnost zemlje; budući da mladi predstavljaju nadu i mir te da su budući nositelji razvoja zemlje; budući da je obrazovanje ključno u borbi protiv nasilnog ekstremizma i fundamentalizma; |
| --- | --- |

A.

budući da su na meti nedavnih napada u Garissi u Keniji na meti bili mladi i obrazovanje, a time i sama budućnost zemlje; budući da mladi predstavljaju nadu i mir te da su budući nositelji razvoja zemlje; budući da je obrazovanje ključno u borbi protiv nasilnog ekstremizma i fundamentalizma;

| B. | budući da je u proteklih nekoliko mjeseci u svijetu zabilježen znatno veći broj napada na vjerske manjine, posebno na kršćane; budući da su kršćani svakodnevno žrtve ubijanja, premlaćivanja i uhićenja iza kojih stoje teroristi džihadisti, većinom u nekim dijelovima arapskog svijeta; |
| --- | --- |

B.

budući da je u proteklih nekoliko mjeseci u svijetu zabilježen znatno veći broj napada na vjerske manjine, posebno na kršćane; budući da su kršćani svakodnevno žrtve ubijanja, premlaćivanja i uhićenja iza kojih stoje teroristi džihadisti, većinom u nekim dijelovima arapskog svijeta;

| C. | budući da su kršćani najprogonjenija vjerska skupina; budući da je ovaj tip ekstremizma i progona značajan faktor u sve većoj pojavi masovne migracije; budući da prema podacima broj kršćana ubijenih svake godine premašuje 150 000; |
| --- | --- |

C.

budući da su kršćani najprogonjenija vjerska skupina; budući da je ovaj tip ekstremizma i progona značajan faktor u sve većoj pojavi masovne migracije; budući da prema podacima broj kršćana ubijenih svake godine premašuje 150 000;

| D. | budući da su 15. veljače 2015. pripadnici skupine ISIS/Daesh odrubili glavu 21 egipatskom kršćanskom Koptu u Libiji; |
| --- | --- |

D.

budući da su 15. veljače 2015. pripadnici skupine ISIS/Daesh odrubili glavu 21 egipatskom kršćanskom Koptu u Libiji;

| E. | budući da su napadači u Garissi namjerno ciljali nemuslimane te izdvojili kršćane kako bi ih okrutno smaknuli; budući da al-Shabaab otvoreno i javno tvrdi da vodi rat protiv kršćana u regiji; |
| --- | --- |

E.

budući da su napadači u Garissi namjerno ciljali nemuslimane te izdvojili kršćane kako bi ih okrutno smaknuli; budući da al-Shabaab otvoreno i javno tvrdi da vodi rat protiv kršćana u regiji;

| F. | budući da su zaštita prava djece i mladih te jačanje vještina, obrazovanja i inovacija ključni za poboljšanje njihovih gospodarskih, socijalnih i kulturnih mogućnosti te za poticanje razvoja zemlje; |
| --- | --- |

F.

budući da su zaštita prava djece i mladih te jačanje vještina, obrazovanja i inovacija ključni za poboljšanje njihovih gospodarskih, socijalnih i kulturnih mogućnosti te za poticanje razvoja zemlje;

| G. | budući da al-Shabaab u svojim napadima kao mete redovito bira studente, škole i druge obrazovne ustanove; budući da je, između ostalog, u prosincu 2009. bombaš samoubojica ubio 19 osoba tijekom promocije studenata medicine u Mogadishuu u Somaliji te da je u listopadu 2011. ta teroristička skupina preuzela odgovornost za bombaški napad u kojemu je poginulo 70 osoba, uključujući studente koji su čekali rezultate ispita u somalskom Ministarstvu obrazovanja u Mogadishuu; |
| --- | --- |

G.

budući da al-Shabaab u svojim napadima kao mete redovito bira studente, škole i druge obrazovne ustanove; budući da je, između ostalog, u prosincu 2009. bombaš samoubojica ubio 19 osoba tijekom promocije studenata medicine u Mogadishuu u Somaliji te da je u listopadu 2011. ta teroristička skupina preuzela odgovornost za bombaški napad u kojemu je poginulo 70 osoba, uključujući studente koji su čekali rezultate ispita u somalskom Ministarstvu obrazovanja u Mogadishuu;

| H. | budući da je 25. ožujka 2015. najmanje 15 osoba izgubilo živote u napadu na hotel u Mogadishuu koji je počinio al-Shabaab i budući da je Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, stalni predstavnik Somalije pri Ujedinjenim narodima u Ženevi u Švicarskoj, jedan od ubijenih u tom napadu; |
| --- | --- |

H.

budući da je 25. ožujka 2015. najmanje 15 osoba izgubilo živote u napadu na hotel u Mogadishuu koji je počinio al-Shabaab i budući da je Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, stalni predstavnik Somalije pri Ujedinjenim narodima u Ženevi u Švicarskoj, jedan od ubijenih u tom napadu;

| I. | budući da se Kenija suočava s povećanim brojem napada na civile od listopada 2011. kad su njezine postrojbe ušle u južnu Somaliju kako bi sa somalskom vojskom sudjelovale u koordiniranoj operaciji na područje koje je kontrolirao al-Shabaab nakon što je ta teroristička skupina zarobila četiri taoca; |
| --- | --- |

I.

budući da se Kenija suočava s povećanim brojem napada na civile od listopada 2011. kad su njezine postrojbe ušle u južnu Somaliju kako bi sa somalskom vojskom sudjelovale u koordiniranoj operaciji na područje koje je kontrolirao al-Shabaab nakon što je ta teroristička skupina zarobila četiri taoca;

| J. | budući da su od studenog 2011. kenijske postrojbe dio Misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM) koju je 19. siječnja 2007. osnovalo Vijeće za mir i sigurnost Afričke unije, a 20. veljače 2007. odobrilo Vijeće sigurnosti UN-a (Rezolucija 1744(2007)) koje je nedavno dalo zeleno svjetlo Afričkoj uniji da nastavi s provođenjem te misije do 30. studenog 2015. (Rezolucija 2182(2014)); |
| --- | --- |

J.

budući da su od studenog 2011. kenijske postrojbe dio Misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM) koju je 19. siječnja 2007. osnovalo Vijeće za mir i sigurnost Afričke unije, a 20. veljače 2007. odobrilo Vijeće sigurnosti UN-a (Rezolucija 1744(2007)) koje je nedavno dalo zeleno svjetlo Afričkoj uniji da nastavi s provođenjem te misije do 30. studenog 2015. (Rezolucija 2182(2014));

| K. | budući da u borbi protiv terorističke skupine al-Shabaab najveći doprinos daje etiopska, a u manjoj mjeri i ugandska vojska; |
| --- | --- |

K.

budući da u borbi protiv terorističke skupine al-Shabaab najveći doprinos daje etiopska, a u manjoj mjeri i ugandska vojska;

| L. | budući da je al-Shabaab uspostavio veze s drugim islamističkim skupinama u Africi, kao što su Boko Haram u Nigeriji i al-Kaida u islamskom Magrebu; |
| --- | --- |

L.

budući da je al-Shabaab uspostavio veze s drugim islamističkim skupinama u Africi, kao što su Boko Haram u Nigeriji i al-Kaida u islamskom Magrebu;

| M. | budući da teroristička skupina al-Shabaab redovito bombardira i ubija uglavnom civile u Somaliji, ali i u susjednim zemljama, primjerice u Kampali u Ugandi u srpnju 2010. te znatno češće u Keniji u kojoj su međunarodnu pozornost privukli samo veliki napadi, dok su oni manji stalna pojava; |
| --- | --- |

M.

budući da teroristička skupina al-Shabaab redovito bombardira i ubija uglavnom civile u Somaliji, ali i u susjednim zemljama, primjerice u Kampali u Ugandi u srpnju 2010. te znatno češće u Keniji u kojoj su međunarodnu pozornost privukli samo veliki napadi, dok su oni manji stalna pojava;

| N. | budući da je skupina al-Shabaab preuzela odgovornost za napade iz srpnja 2014. na sela Hindi, Gamba, Lamu i Tana River na kenijskoj obali, tijekom kojih je pogubljeno više od stotinu ljudi, te za još dva napada koja su se dogodila krajem 2014. u okrugu Mandela kada su ubijene 64 osobe; |
| --- | --- |

N.

budući da je skupina al-Shabaab preuzela odgovornost za napade iz srpnja 2014. na sela Hindi, Gamba, Lamu i Tana River na kenijskoj obali, tijekom kojih je pogubljeno više od stotinu ljudi, te za još dva napada koja su se dogodila krajem 2014. u okrugu Mandela kada su ubijene 64 osobe;

| O. | budući da je nakon terorističkog napada na Sveučilištu u Garissi kenijska Vlada zaprijetila Agenciji UN-a za izbjeglice (UNHCR) zatvaranjem izbjegličkog kampa u Dadaabu u roku od tri mjeseca; budući da je UNHCR upozorio da bi to imalo „ekstremne humanitarne i praktične posljedice”; budući da se Konvencijom UN-a o statusu izbjeglica zabranjuje prisilno vraćanje izbjeglica u područja u kojima im je ugrožen život ili sloboda; |
| --- | --- |

O.

budući da je nakon terorističkog napada na Sveučilištu u Garissi kenijska Vlada zaprijetila Agenciji UN-a za izbjeglice (UNHCR) zatvaranjem izbjegličkog kampa u Dadaabu u roku od tri mjeseca; budući da je UNHCR upozorio da bi to imalo „ekstremne humanitarne i praktične posljedice”; budući da se Konvencijom UN-a o statusu izbjeglica zabranjuje prisilno vraćanje izbjeglica u područja u kojima im je ugrožen život ili sloboda;

| P. | budući da Afričke snage pripravnosti (ASF) još nisu operativne i da je EU u okviru svoje sigurnosne strategije za Afriku izrazio spremnost da podupre afričke napore za održavanje mira; |
| --- | --- |

P.

budući da Afričke snage pripravnosti (ASF) još nisu operativne i da je EU u okviru svoje sigurnosne strategije za Afriku izrazio spremnost da podupre afričke napore za održavanje mira;

| Q. | budući da se u članku 11. Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a navodi da mjere u području izgradnje mira, sprečavanja i rješavanja sukoba u prvom redu obuhvaćaju potporu za uravnoteživanje političkih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih mogućnosti među svim segmentima društva, potporu za jačanje demokratskog legitimiteta i učinkovitosti upravljanja, kao i potporu za uspostavu učinkovitih mehanizama namijenjenih za mirno usklađivanje interesa skupina, [...] za premošćivanje granica među različitim segmentima društva, kao i za aktivno i organizirano civilno društvo; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u članku 11. Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a navodi da mjere u području izgradnje mira, sprečavanja i rješavanja sukoba u prvom redu obuhvaćaju potporu za uravnoteživanje političkih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih mogućnosti među svim segmentima društva, potporu za jačanje demokratskog legitimiteta i učinkovitosti upravljanja, kao i potporu za uspostavu učinkovitih mehanizama namijenjenih za mirno usklađivanje interesa skupina, [...] za premošćivanje granica među različitim segmentima društva, kao i za aktivno i organizirano civilno društvo;

| 1. | najstrože osuđuje hotimične terorističke napade koje je 2. travnja 2015. u Garissi počinio al-Shabaab koji je pritom ubio 147 nedužnih mladih studenata i ranio njih 79; strogo osuđuje sva kršenja ljudskih prava, a posebno ubijanje ljudi zbog njihove vjere, uvjerenja ili etničkog podrijetla; |
| --- | --- |

1.

najstrože osuđuje hotimične terorističke napade koje je 2. travnja 2015. u Garissi počinio al-Shabaab koji je pritom ubio 147 nedužnih mladih studenata i ranio njih 79; strogo osuđuje sva kršenja ljudskih prava, a posebno ubijanje ljudi zbog njihove vjere, uvjerenja ili etničkog podrijetla;

| 2. | još jednom osuđuje napade koje je al-Shabbaab proveo tijekom ljeta 2014. u nekoliko kenijskih priobalnih sela, uključujući Mpeketoni gdje je pogubljeno 50 osoba; strogo osuđuje pljačkaški pohod na trgovački centar Westgate u Nairobiju 24. rujna 2013. nakon kojega je pronađeno 67 mrtvih tijela; osuđuje napad al-Shabaaba u Mogadishuu 25. ožujka 2015. u kojem je život izgubio veleposlanik Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, stalni predstavnik Somalije pri Ujedinjenim narodima u Ženevi; |
| --- | --- |

2.

još jednom osuđuje napade koje je al-Shabbaab proveo tijekom ljeta 2014. u nekoliko kenijskih priobalnih sela, uključujući Mpeketoni gdje je pogubljeno 50 osoba; strogo osuđuje pljačkaški pohod na trgovački centar Westgate u Nairobiju 24. rujna 2013. nakon kojega je pronađeno 67 mrtvih tijela; osuđuje napad al-Shabaaba u Mogadishuu 25. ožujka 2015. u kojem je život izgubio veleposlanik Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, stalni predstavnik Somalije pri Ujedinjenim narodima u Ženevi;

| 3. | izražava sućut obiteljima žrtava te narodu i Vladi Republike Kenije; podržava kenijski narod koji se suočava s tim gnusnim napadima; |
| --- | --- |

3.

izražava sućut obiteljima žrtava te narodu i Vladi Republike Kenije; podržava kenijski narod koji se suočava s tim gnusnim napadima;

| 4. | podsjeća na to da je sloboda vjeroispovijesti temeljno pravo i oštro osuđuje svako nasilje ili diskriminaciju na temelju vjere; |
| --- | --- |

4.

podsjeća na to da je sloboda vjeroispovijesti temeljno pravo i oštro osuđuje svako nasilje ili diskriminaciju na temelju vjere;

| 5. | osuđuje nedavne napade na kršćanske zajednice u različitim zemljama, posebno u pogledu bacanja 12 kršćana s broda tijekom nedavnog prijelaza iz Libije i masakra 30 etiopskih kršćana 19. travnja 2015. te izražava svoju solidarnost s obiteljima žrtava; |
| --- | --- |

5.

osuđuje nedavne napade na kršćanske zajednice u različitim zemljama, posebno u pogledu bacanja 12 kršćana s broda tijekom nedavnog prijelaza iz Libije i masakra 30 etiopskih kršćana 19. travnja 2015. te izražava svoju solidarnost s obiteljima žrtava;

| 6. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što počinitelji terorističkih napada u nekoliko područja u svijetu zloupotrebljavaju vjeru te zbog širenja slučajeva netolerancije, represije i nasilja usmjerenih protiv kršćana, posebno u nekim dijelovima arapskog svijeta; osuđuje instrumentalizaciju vjere u različitim sukobima; osuđuje sve veći broj napada na crkve u cijelom svijetu, posebno napad u Pakistanu u kojem je 15. ožujka 2015. ubijeno 14 osoba; snažno osuđuje zatvorske kazne, nestanke, mučenja, porobljavanja i javna smaknuća kršćana u Sjevernoj Koreji; potvrđuje i podupire neotuđivo pravo svih vjerskih i etničkih manjina koje žive u Iraku i Siriji, uključujući kršćane, da nastave živjeti na svojim povijesnim i tradicionalnim prostorima na dostojanstven način, ravnopravno i sigurno; podsjeća na to da su članovi različitih vjerskih skupina u toj regiji stoljećima živjeli zajedno i u miru; |
| --- | --- |

6.

izražava duboku zabrinutost zbog toga što počinitelji terorističkih napada u nekoliko područja u svijetu zloupotrebljavaju vjeru te zbog širenja slučajeva netolerancije, represije i nasilja usmjerenih protiv kršćana, posebno u nekim dijelovima arapskog svijeta; osuđuje instrumentalizaciju vjere u različitim sukobima; osuđuje sve veći broj napada na crkve u cijelom svijetu, posebno napad u Pakistanu u kojem je 15. ožujka 2015. ubijeno 14 osoba; snažno osuđuje zatvorske kazne, nestanke, mučenja, porobljavanja i javna smaknuća kršćana u Sjevernoj Koreji; potvrđuje i podupire neotuđivo pravo svih vjerskih i etničkih manjina koje žive u Iraku i Siriji, uključujući kršćane, da nastave živjeti na svojim povijesnim i tradicionalnim prostorima na dostojanstven način, ravnopravno i sigurno; podsjeća na to da su članovi različitih vjerskih skupina u toj regiji stoljećima živjeli zajedno i u miru;

| 7. | potiče institucije EU-a da poštuju svoje obveze u okviru članka 17. UFEU-a o održavanju otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s crkvama i drugim vjerskim, filozofskim i nekonfesionalnim organizacijama kako bi se osiguralo da pitanje progona kršćanskih zajednica i drugih vjerskih zajednica postane prioritet EU-a; |
| --- | --- |

7.

potiče institucije EU-a da poštuju svoje obveze u okviru članka 17. UFEU-a o održavanju otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s crkvama i drugim vjerskim, filozofskim i nekonfesionalnim organizacijama kako bi se osiguralo da pitanje progona kršćanskih zajednica i drugih vjerskih zajednica postane prioritet EU-a;

| 8. | osuđuje činjenicu da se ISIS/Daesh u Siriji i Iraku koristi starim zakonom (dhimmi pact) da pod prijetnjom smrti iznuđuje kršćane namećući im vjerske porezne obveze i ograničenja; |
| --- | --- |

8.

osuđuje činjenicu da se ISIS/Daesh u Siriji i Iraku koristi starim zakonom (dhimmi pact) da pod prijetnjom smrti iznuđuje kršćane namećući im vjerske porezne obveze i ograničenja;

| 9. | ponavlja da solidarizira sa svim kršćanima koji su proganjani u različitim dijelovima Afrike, s posebnim naglaskom na nedavne zločine počinjene u Libiji, Nigeriji i u Sudanu; |
| --- | --- |

9.

ponavlja da solidarizira sa svim kršćanima koji su proganjani u različitim dijelovima Afrike, s posebnim naglaskom na nedavne zločine počinjene u Libiji, Nigeriji i u Sudanu;

| 10. | osuđuje i odbacuje svako pogrešno tumačenje poruke Islama o stvaranju nasilne, okrutne, totalitarne, opresivne i ekspanzivne ideologije kojom se opravdava iskorjenjivanje kršćanskih manjina; potiče muslimanske vođe da u potpunosti osude sve terorističke napade, uključujući one kojima su mete vjerske zajednice i manjine, a posebno kršćani; |
| --- | --- |

10.

osuđuje i odbacuje svako pogrešno tumačenje poruke Islama o stvaranju nasilne, okrutne, totalitarne, opresivne i ekspanzivne ideologije kojom se opravdava iskorjenjivanje kršćanskih manjina; potiče muslimanske vođe da u potpunosti osude sve terorističke napade, uključujući one kojima su mete vjerske zajednice i manjine, a posebno kršćani;

| 11. | poziva na provedbu detaljne, brze, nepristrane i učinkovite istrage radi identificiranja odgovornih i izvođenja pred sud počinitelja, organizatora, financijera i sponzora tih nedopustivih terorističkih činova; |
| --- | --- |

11.

poziva na provedbu detaljne, brze, nepristrane i učinkovite istrage radi identificiranja odgovornih i izvođenja pred sud počinitelja, organizatora, financijera i sponzora tih nedopustivih terorističkih činova;

| 12. | potvrđuje da se pravi odgovor mora temeljiti na djelovanju koordiniranom s drugim afričkim zemljama te poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Vijeće na rješavanje problema sigurnosnih i terorističkih prijetnji u toj regiji u suradnji s Afričkom unijom kako bi je poduprli u njezinim presudnim naporima da se uz pomoć AMISOM-a izbori protiv al-Shabaaba; poziva Europsku uniju da snažno podupre provedbu kontinentalnih i regionalnih mehanizama za upravljanje sukobima, u prvom redu Afričke snage pripravnosti (ASF); |
| --- | --- |

12.

potvrđuje da se pravi odgovor mora temeljiti na djelovanju koordiniranom s drugim afričkim zemljama te poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Vijeće na rješavanje problema sigurnosnih i terorističkih prijetnji u toj regiji u suradnji s Afričkom unijom kako bi je poduprli u njezinim presudnim naporima da se uz pomoć AMISOM-a izbori protiv al-Shabaaba; poziva Europsku uniju da snažno podupre provedbu kontinentalnih i regionalnih mehanizama za upravljanje sukobima, u prvom redu Afričke snage pripravnosti (ASF);

| 13. | poziva kenijsku Vladu da preuzme odgovornost i da riješi pitanje nasilja al-Shabaaba i njegovih temeljnih uzroka; smatra da se sigurnost može postići jedino ako se pravilno pristupi problemu podjele unutar kenijskih političkih i civilnih zajednica, kao i problemu nejednakog razvoja regija; žali zbog zakašnjele reakcije policije; osobito potiče Vladu da ne koristi terorističke napade kao izgovor za ograničavanje građanskih sloboda; poziva kenijske vlasti da svoju strategiju za borbu protiv terorizma temelje na vladavini prava i poštovanju temeljnih prava; ustraje u potrebi za demokratskim i sudskim nadzorom protuterorističkih politika; |
| --- | --- |

13.

poziva kenijsku Vladu da preuzme odgovornost i da riješi pitanje nasilja al-Shabaaba i njegovih temeljnih uzroka; smatra da se sigurnost može postići jedino ako se pravilno pristupi problemu podjele unutar kenijskih političkih i civilnih zajednica, kao i problemu nejednakog razvoja regija; žali zbog zakašnjele reakcije policije; osobito potiče Vladu da ne koristi terorističke napade kao izgovor za ograničavanje građanskih sloboda; poziva kenijske vlasti da svoju strategiju za borbu protiv terorizma temelje na vladavini prava i poštovanju temeljnih prava; ustraje u potrebi za demokratskim i sudskim nadzorom protuterorističkih politika;

| 14. | poziva kenijske vlasti da zajamče sprečavanje svake podjele među vjerama i izjednačavanja muslimanske zajednice i al-Shabaaba te da poduzmu sve mjere kako bi zajamčile održavanje jedinstva zemlje za dobrobit njezinog društvenog i gospodarska rasta i stabilnosti te dostojanstva i ljudskih prava njezinih građana; poziva kenijsku Vladu, vođe oporbe i vjerske vođe da riješe pitanje povijesne nepravde izazvane marginalizacijom, regionalnom podijeljenošću unutar zemlje i institucionalnom diskriminacijom te da zajamče da su protuterorističke operacije usmjerene samo na počinitelje, a ne na šire etničke i vjerske zajednice; |
| --- | --- |

14.

poziva kenijske vlasti da zajamče sprečavanje svake podjele među vjerama i izjednačavanja muslimanske zajednice i al-Shabaaba te da poduzmu sve mjere kako bi zajamčile održavanje jedinstva zemlje za dobrobit njezinog društvenog i gospodarska rasta i stabilnosti te dostojanstva i ljudskih prava njezinih građana; poziva kenijsku Vladu, vođe oporbe i vjerske vođe da riješe pitanje povijesne nepravde izazvane marginalizacijom, regionalnom podijeljenošću unutar zemlje i institucionalnom diskriminacijom te da zajamče da su protuterorističke operacije usmjerene samo na počinitelje, a ne na šire etničke i vjerske zajednice;

| 15. | podsjeća Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice na njihovu obvezu da u okviru Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju usvojenog u lipnju 2012. zajamče da će se pitanje ljudskih prava postavljati u svim oblicima protuterorističkog dijaloga s trećim zemljama; |
| --- | --- |

15.

podsjeća Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice na njihovu obvezu da u okviru Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju usvojenog u lipnju 2012. zajamče da će se pitanje ljudskih prava postavljati u svim oblicima protuterorističkog dijaloga s trećim zemljama;

| 16. | poziva EU da provede program vojnog osposobljavanja u Keniji i da zajamči suvremenu opremu te da surađuje s kenijskim vojnim i policijskim postrojbama i obučava ih za borbu protiv terorizma i sprečavanje širenja skupine al-Shabaab; |
| --- | --- |

16.

poziva EU da provede program vojnog osposobljavanja u Keniji i da zajamči suvremenu opremu te da surađuje s kenijskim vojnim i policijskim postrojbama i obučava ih za borbu protiv terorizma i sprečavanje širenja skupine al-Shabaab;

| 17. | poziva kenijsku Vladu da učini sve kako bi se poštovali vladavina prava, ljudska prava, demokratska načela i temeljne slobode te poziva EU da svojeg međunarodnog partnera povede u tom smjeru i da prikupi financijska sredstva za potporu postojećim programima upravljanja kako bi se zajamčila nacionalna sigurnost te uspostavili mir i stabilnost u zemlji i regiji; inzistira na tome da se rješavanje problema sve većeg nasilja al-Shabaaba mora povezati sa susjednim zemljama; traži od EU-a da u tom pogledu pruži svu potrebnu financijsku, logističku i stručnu podršku, uključujući mogućnost upotrebe Instrumenta mirovne pomoći za Afriku te instrumenata EU-a za upravljanje kriznim situacijama; |
| --- | --- |

17.

poziva kenijsku Vladu da učini sve kako bi se poštovali vladavina prava, ljudska prava, demokratska načela i temeljne slobode te poziva EU da svojeg međunarodnog partnera povede u tom smjeru i da prikupi financijska sredstva za potporu postojećim programima upravljanja kako bi se zajamčila nacionalna sigurnost te uspostavili mir i stabilnost u zemlji i regiji; inzistira na tome da se rješavanje problema sve većeg nasilja al-Shabaaba mora povezati sa susjednim zemljama; traži od EU-a da u tom pogledu pruži svu potrebnu financijsku, logističku i stručnu podršku, uključujući mogućnost upotrebe Instrumenta mirovne pomoći za Afriku te instrumenata EU-a za upravljanje kriznim situacijama;

| 18. | poziva kenijske snage sigurnosti da na zakonit način odgovore na terorističke prijetnje; poziva kenijsku Vladu da zajamči sigurnost i zaštitu izbjegličkih kampova na svojem teritoriju u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

18.

poziva kenijske snage sigurnosti da na zakonit način odgovore na terorističke prijetnje; poziva kenijsku Vladu da zajamči sigurnost i zaštitu izbjegličkih kampova na svojem teritoriju u skladu s međunarodnim pravom;

| 19. | ističe da se međunarodni terorizam financira nezakonitim pranjem novca, otkupninama, iznuđivanjem, trgovinom drogom i korupcijom; poziva Komisiju i države članice da pojačaju suradnju s trećim zemljama u području razmjene obavještajnih podataka u vezi s pranjem novca i financiranjem terorizma; |
| --- | --- |

19.

ističe da se međunarodni terorizam financira nezakonitim pranjem novca, otkupninama, iznuđivanjem, trgovinom drogom i korupcijom; poziva Komisiju i države članice da pojačaju suradnju s trećim zemljama u području razmjene obavještajnih podataka u vezi s pranjem novca i financiranjem terorizma;

| 20. | ponavlja svoju potporu svim inicijativama usmjerenima na promicanje dijaloga i međusobnog poštovanja između religija i drugih zajednica; poziva sva vjerska tijela da promiču toleranciju i djeluju protiv mržnje te nasilne i ekstremističke radikalizacije; |
| --- | --- |

20.

ponavlja svoju potporu svim inicijativama usmjerenima na promicanje dijaloga i međusobnog poštovanja između religija i drugih zajednica; poziva sva vjerska tijela da promiču toleranciju i djeluju protiv mržnje te nasilne i ekstremističke radikalizacije;

| 21. | osuđuje ciljane terorističke napade na obrazovne institucije i objekte kako bi se ugrozilo obrazovanje i dostojanstvo svih građana i stvorili nepovjerenje i razdor među zajednicama; podsjeća na otmicu i nestanak kršćanskih djevojčica 2014. u nigerijskom gradu Chiboku koji su osuđeni u cijelome svijetu i iza kojih stoji džihadska teroristička skupina Boko Haram; |
| --- | --- |

21.

osuđuje ciljane terorističke napade na obrazovne institucije i objekte kako bi se ugrozilo obrazovanje i dostojanstvo svih građana i stvorili nepovjerenje i razdor među zajednicama; podsjeća na otmicu i nestanak kršćanskih djevojčica 2014. u nigerijskom gradu Chiboku koji su osuđeni u cijelome svijetu i iza kojih stoji džihadska teroristička skupina Boko Haram;

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vladi Kenije, institucijama Afričke unije, Međuvladinom tijelu za razvoj (IGAD), glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i supredsjedateljima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

22.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vladi Kenije, institucijama Afričke unije, Međuvladinom tijelu za razvoj (IGAD), glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i supredsjedateljima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/55

---

P8_TA(2015)0179

Uništavanje kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh (2015/2649(RSP))

(2016/C 346/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pitanja za usmeni odgovor Vijeću i Komisiji o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh (O-000031/2015 – B8-0115/2015 i O-000032/2015 – B8-0116/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja za usmeni odgovor Vijeću i Komisiji o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh (O-000031/2015 – B8-0115/2015 i O-000032/2015 – B8-0116/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u kojem se navodi da je „djelovanje Unije usmjereno prema poticanju suradnje između država članica”, posebno u području „očuvanja i zaštite kulturne baštine od europske važnosti”, te da „Unija i države članice podupiru suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama nadležnima u području kulture”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u kojem se navodi da je „djelovanje Unije usmjereno prema poticanju suradnje između država članica”, posebno u području „očuvanja i zaštite kulturne baštine od europske važnosti”, te da „Unija i države članice podupiru suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama nadležnima u području kulture”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 116/2009 od 18. prosinca 2008. o izvozu kulturnih dobara (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 116/2009 od 18. prosinca 2008. o izvozu kulturnih dobara (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1210/2003 od 7. srpnja 2003. o određenim posebnim ograničenjima gospodarskih i financijskih odnosa s Irakom i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2465/96 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1210/2003 od 7. srpnja 2003. o određenim posebnim ograničenjima gospodarskih i financijskih odnosa s Irakom i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2465/96 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1332/2013 od 13. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji (3), koja je donesena na temelju Odluke Vijeća 2013/760/ZVSP od 13. prosinca 2013. o izmjeni Odluke 2013/255/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Sirije (4) te posebno njezin članak 11.c o uvozu, izvozu ili prijenosu sirijskih kulturnih dobara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1332/2013 od 13. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji (3), koja je donesena na temelju Odluke Vijeća 2013/760/ZVSP od 13. prosinca 2013. o izmjeni Odluke 2013/255/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Sirije (4) te posebno njezin članak 11.c o uvozu, izvozu ili prijenosu sirijskih kulturnih dobara,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2001/555/ZVSP od 20. srpnja 2001. o osnivanju Satelitskog centra Europske unije (5), izmijenjenu Zajedničkom akcijom Vijeća 2009/834/ZVSP (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2001/555/ZVSP od 20. srpnja 2001. o osnivanju Satelitskog centra Europske unije (5), izmijenjenu Zajedničkom akcijom Vijeća 2009/834/ZVSP (6),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća iz listopada 2012. o stvaranju neformalne mreže tijela kaznenog progona i stručnjaka u području kulturnih dobara (EU CULTNET) (14232/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća iz listopada 2012. o stvaranju neformalne mreže tijela kaznenog progona i stručnjaka u području kulturnih dobara (EU CULTNET) (14232/2012),

| — | uzimajući u obzir Drugi protokol uz Hašku konvenciju iz 1954. o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba donesen 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Drugi protokol uz Hašku konvenciju iz 1954. o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba donesen 1999.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara od 14. studenoga 1970. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara od 14. studenoga 1970. godine,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine od 16. studenoga 1972. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine od 16. studenoga 1972. godine,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine od 17. listopada 2003. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine od 17. listopada 2003. godine,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja od 20. listopada 2005. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja od 20. listopada 2005. godine,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima iz 1995. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima iz 1995. godine,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2199 od 12. veljače 2015. o prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti koje predstavljaju teroristička djela al-Kaide (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2199 od 12. veljače 2015. o prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti koje predstavljaju teroristička djela al-Kaide (7),

| — | uzimajući u obzir Venecijansku povelju o konzervaciji i restauraciji spomenika i spomeničkih cjelina iz 1964., koja pruža međunarodni okvir za očuvanje i restauraciju drevnih građevina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Venecijansku povelju o konzervaciji i restauraciji spomenika i spomeničkih cjelina iz 1964., koja pruža međunarodni okvir za očuvanje i restauraciju drevnih građevina,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda, donesen 17. srpnja 1998., i posebno njegov članak 8. stavak 2. točku (b) podtočku ix., u kojoj se navodi da je „namjerno usmjeravanje napada protiv zgrada posvećenih vjeri, obrazovanju, umjetnosti, znanosti ili karitativnim svrhama, protiv povijesnih spomenika, bolnica i mjesta na kojima se prikupljaju bolesni i ranjeni, pod uvjetom da nisu vojni ciljevi” ratni zločin, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda, donesen 17. srpnja 1998., i posebno njegov članak 8. stavak 2. točku (b) podtočku ix., u kojoj se navodi da je „namjerno usmjeravanje napada protiv zgrada posvećenih vjeri, obrazovanju, umjetnosti, znanosti ili karitativnim svrhama, protiv povijesnih spomenika, bolnica i mjesta na kojima se prikupljaju bolesni i ranjeni, pod uvjetom da nisu vojni ciljevi” ratni zločin,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (8), u čijem se stavku 211. navodi da bi „svjesni oblici razaranja kulturne i umjetničke baštine kakvi se trenutačno događaju u Iraku i Siriji trebali biti predmetom kaznenog progona kao ratni zločini i kao zločini protiv čovječnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (8), u čijem se stavku 211. navodi da bi „svjesni oblici razaranja kulturne i umjetničke baštine kakvi se trenutačno događaju u Iraku i Siriji trebali biti predmetom kaznenog progona kao ratni zločini i kao zločini protiv čovječnosti”,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću od 6. veljače 2015. o elementima regionalne suradnje EU-a za Siriju i Irak te protiv prijetnje Da'esha (JOIN(2015)2), u kojoj Komisija i potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku potvrđuju ozbiljnost uništavanja i pljačkanja kulturne baštine u rješavanju krize u Siriji i Iraku i prijetnje koju predstavlja Daesh, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću od 6. veljače 2015. o elementima regionalne suradnje EU-a za Siriju i Irak te protiv prijetnje Da'esha (JOIN(2015)2), u kojoj Komisija i potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku potvrđuju ozbiljnost uništavanja i pljačkanja kulturne baštine u rješavanju krize u Siriji i Iraku i prijetnje koju predstavlja Daesh,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su u posljednje vrijeme brojni arheološki, vjerski i kulturni lokaliteti u Siriji i Iraku bili mete ciljanog uništavanja koje su počinile ekstremističke skupine povezane posebice s Islamskom državom u Iraku i Siriji (ISIS/Daesh) i budući da je te sustavne napade na kulturnu baštinu glavna direktorica UNESCO-a Irina Bokova opisala kao „kulturno čišćenje”; |
| --- | --- |

A.

budući da su u posljednje vrijeme brojni arheološki, vjerski i kulturni lokaliteti u Siriji i Iraku bili mete ciljanog uništavanja koje su počinile ekstremističke skupine povezane posebice s Islamskom državom u Iraku i Siriji (ISIS/Daesh) i budući da je te sustavne napade na kulturnu baštinu glavna direktorica UNESCO-a Irina Bokova opisala kao „kulturno čišćenje”;

| B. | budući da se prema UNESCO-u pojam „kulturno čišćenje” odnosi na svjesnu strategiju kojom se teži uništiti kulturna raznolikost namjernim ciljanjem pojedinaca koji su identificirani na osnovi njihove kulturne, etničke ili vjerske pripadnosti zajedno s namjernim napadima na vjerske objekte, spomenike i obrazovne institucije, te budući da se strategija kulturnog čišćenja u Iraku i Siriji provodi napadima na kulturnu baštinu, koji su usmjereni i na fizičke, materijalne i izgrađene kulturne izričaje kao što su spomenici i građevine, i na manjinske i nematerijalne kulturne izričaje kao što su običaji, tradicije i vjerovanja (9); |
| --- | --- |

B.

budući da se prema UNESCO-u pojam „kulturno čišćenje” odnosi na svjesnu strategiju kojom se teži uništiti kulturna raznolikost namjernim ciljanjem pojedinaca koji su identificirani na osnovi njihove kulturne, etničke ili vjerske pripadnosti zajedno s namjernim napadima na vjerske objekte, spomenike i obrazovne institucije, te budući da se strategija kulturnog čišćenja u Iraku i Siriji provodi napadima na kulturnu baštinu, koji su usmjereni i na fizičke, materijalne i izgrađene kulturne izričaje kao što su spomenici i građevine, i na manjinske i nematerijalne kulturne izričaje kao što su običaji, tradicije i vjerovanja (9);

| C. | budući da se neki činovi uništavanja kulturne baštine pod određenim okolnostima smatraju zločinima protiv čovječnosti (10); budući da ih se, posebno ako su usmjereni protiv pripadnika vjerske ili etničke skupine, može izjednačiti sa zločinom proganjanja, kako je utvrđeno člankom 7. stavkom 1. točkom (h) Statuta Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

C.

budući da se neki činovi uništavanja kulturne baštine pod određenim okolnostima smatraju zločinima protiv čovječnosti (10); budući da ih se, posebno ako su usmjereni protiv pripadnika vjerske ili etničke skupine, može izjednačiti sa zločinom proganjanja, kako je utvrđeno člankom 7. stavkom 1. točkom (h) Statuta Međunarodnog kaznenog suda;

| D. | budući da uništavanje kulturnih i povijesnih lokaliteta i predmeta nije nova pojava i ne događa se samo u Iraku i Siriji; budući da je prema UNESCO-u „kulturna baština važan dio kulturnog identiteta zajednica, skupina i pojedinaca i socijalne kohezije čije namjerno uništenje može imati negativne posljedice na ljudsko dostojanstvo i ljudska prava” (11); naglašavajući da se pljačkanje kulturnih i vjerskih lokaliteta i krijumčarenje artefakata u Iraku i Siriji koje provodi ISIS/Daesh, kako navode UNESCO i drugi izvori, rabi za financiranje terorističkih aktivnosti ISIS-a/Daesha, pri čemu umjetnička i kulturna dobra postaju „ratno oružje”; |
| --- | --- |

D.

budući da uništavanje kulturnih i povijesnih lokaliteta i predmeta nije nova pojava i ne događa se samo u Iraku i Siriji; budući da je prema UNESCO-u „kulturna baština važan dio kulturnog identiteta zajednica, skupina i pojedinaca i socijalne kohezije čije namjerno uništenje može imati negativne posljedice na ljudsko dostojanstvo i ljudska prava” (11); naglašavajući da se pljačkanje kulturnih i vjerskih lokaliteta i krijumčarenje artefakata u Iraku i Siriji koje provodi ISIS/Daesh, kako navode UNESCO i drugi izvori, rabi za financiranje terorističkih aktivnosti ISIS-a/Daesha, pri čemu umjetnička i kulturna dobra postaju „ratno oružje”;

| E. | budući da je 1. ožujka 2014. zahvaljujući financijskim sredstvima Europske unije UNESCO s drugim strateškim partnerima pokrenuo trogodišnji projekt pod nazivom „Hitna zaštita sirijske baštine”, čiji je cilj prije svega zajamčiti hitnu zaštitu sirijske kulturne baštine; |
| --- | --- |

E.

budući da je 1. ožujka 2014. zahvaljujući financijskim sredstvima Europske unije UNESCO s drugim strateškim partnerima pokrenuo trogodišnji projekt pod nazivom „Hitna zaštita sirijske baštine”, čiji je cilj prije svega zajamčiti hitnu zaštitu sirijske kulturne baštine;

| F. | budući da je Europska unija ratificirala Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, koja je usvojena 20. listopada 2005. i koja je prvi međunarodni instrument kojim se prepoznaje dvojna gospodarska i kulturna narav kulturnih dobara te se ona stoga „ne smiju tretirati kao da imaju isključivo komercijalnu vrijednost”; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europska unija ratificirala Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, koja je usvojena 20. listopada 2005. i koja je prvi međunarodni instrument kojim se prepoznaje dvojna gospodarska i kulturna narav kulturnih dobara te se ona stoga „ne smiju tretirati kao da imaju isključivo komercijalnu vrijednost”;

| G. | budući da su Konvencija UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara, usvojena 17. studenoga 1970., i Konvencija UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima, usvojena 24. lipnja 1995., ključni instrumenti za snažniju zaštitu svjetske kulturne baštine; |
| --- | --- |

G.

budući da su Konvencija UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara, usvojena 17. studenoga 1970., i Konvencija UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima, usvojena 24. lipnja 1995., ključni instrumenti za snažniju zaštitu svjetske kulturne baštine;

| H. | budući da je nezakonita trgovina kulturnim dobrima sad treće po važnosti područje nezakonite trgovine nakon trgovine drogom i oružjem, budući da tom nezakonitom trgovinom dominiraju organizirane kriminalne mreže i budući da sadašnji nacionalni i međunarodni mehanizmi nemaju odgovarajuću opremu niti potporu za rješavanje tog problema (12); |
| --- | --- |

H.

budući da je nezakonita trgovina kulturnim dobrima sad treće po važnosti područje nezakonite trgovine nakon trgovine drogom i oružjem, budući da tom nezakonitom trgovinom dominiraju organizirane kriminalne mreže i budući da sadašnji nacionalni i međunarodni mehanizmi nemaju odgovarajuću opremu niti potporu za rješavanje tog problema (12);

| I. | budući da borba protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima nije u konkretnoj nadležnosti Europske unije, s obzirom na to da nije kao takva navedena u Ugovorima, ona se ipak ubraja u nekoliko područja nadležnosti EU-a kao što su unutarnje tržište, područje slobode, sigurnosti i pravde, kultura i zajednička vanjska i sigurnosna politika (ZVSP); |
| --- | --- |

I.

budući da borba protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima nije u konkretnoj nadležnosti Europske unije, s obzirom na to da nije kao takva navedena u Ugovorima, ona se ipak ubraja u nekoliko područja nadležnosti EU-a kao što su unutarnje tržište, područje slobode, sigurnosti i pravde, kultura i zajednička vanjska i sigurnosna politika (ZVSP);

| J. | budući da je hitno potrebno bolje koordinirati borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim artefaktima i tijesno surađivati u cilju promicanja veće osviještenosti i razmjene informacija te ojačati pravne okvire; u tom kontekstu podsjeća da je u Zaključcima Vijeća o sprječavanju i suzbijanju kriminala nad kulturnim dobrima iz prosinca 2011. između ostaloga preporučeno da države članice pojačaju suradnju između policije, kulturnih tijela i privatnih organizacija; |
| --- | --- |

J.

budući da je hitno potrebno bolje koordinirati borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim artefaktima i tijesno surađivati u cilju promicanja veće osviještenosti i razmjene informacija te ojačati pravne okvire; u tom kontekstu podsjeća da je u Zaključcima Vijeća o sprječavanju i suzbijanju kriminala nad kulturnim dobrima iz prosinca 2011. između ostaloga preporučeno da države članice pojačaju suradnju između policije, kulturnih tijela i privatnih organizacija;

| K. | budući da je u listopadu 2012. rezolucijom Vijeća stvorena neformalna mreža tijela kaznenog progona i stručnjaka u području kulturnih dobara (EU CULTNET), čiji je glavni cilj poboljšati razmjenu informacija povezanih sa sprječavanjem nezakonite trgovine kulturnim dobrima te otkriti i razmjenjivati informacije o kriminalnim mrežama za koje se sumnja da su povezane s nezakonitom trgovinom; |
| --- | --- |

K.

budući da je u listopadu 2012. rezolucijom Vijeća stvorena neformalna mreža tijela kaznenog progona i stručnjaka u području kulturnih dobara (EU CULTNET), čiji je glavni cilj poboljšati razmjenu informacija povezanih sa sprječavanjem nezakonite trgovine kulturnim dobrima te otkriti i razmjenjivati informacije o kriminalnim mrežama za koje se sumnja da su povezane s nezakonitom trgovinom;

| L. | budući da je glavna direktorica UNESCO-a Irina Bokova u subotu, 28. ožujka 2015. u Bagdadu pokrenula kampanju #Unite4Heritage, čiji je cilj u cijelom svijetu prikupiti potporu za zaštitu kulturne baštine koristeći se snagom društvenih mreža; |
| --- | --- |

L.

budući da je glavna direktorica UNESCO-a Irina Bokova u subotu, 28. ožujka 2015. u Bagdadu pokrenula kampanju #Unite4Heritage, čiji je cilj u cijelom svijetu prikupiti potporu za zaštitu kulturne baštine koristeći se snagom društvenih mreža;

| 1. | oštro osuđuje namjerno uništavanje kulturnih, arheoloških i vjerskih lokaliteta koje je u Siriji i Iraku počinio ISIS; |
| --- | --- |

1.

oštro osuđuje namjerno uništavanje kulturnih, arheoloških i vjerskih lokaliteta koje je u Siriji i Iraku počinio ISIS;

| 2. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da poduzme odgovarajuće mjere na političkoj razini u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2199 od 12. veljače 2015. kako bi se stalo na kraj nezakonitoj trgovini kulturnom imovinom s teritorija Sirije i Iraka dok na tim prostorima traju sukobi, čime bi se spriječilo korištenje tom imovinom kao izvorom financiranja; |
| --- | --- |

2.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da poduzme odgovarajuće mjere na političkoj razini u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2199 od 12. veljače 2015. kako bi se stalo na kraj nezakonitoj trgovini kulturnom imovinom s teritorija Sirije i Iraka dok na tim prostorima traju sukobi, čime bi se spriječilo korištenje tom imovinom kao izvorom financiranja;

| 3. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da se koristi kulturnom diplomacijom i međukulturnim dijalogom kao sredstvom pomirenja različitih zajednica i pri obnovi uništenih lokaliteta; |
| --- | --- |

3.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da se koristi kulturnom diplomacijom i međukulturnim dijalogom kao sredstvom pomirenja različitih zajednica i pri obnovi uništenih lokaliteta;

| 4. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, EU i njegove države članice da provode sigurnosne mjere na vanjskim granicama EU-a kako bi se spriječilo krijumčarenje kulturnih dobara iz Sirije i Iraka u Uniju te da učinkovito surađuju u zajedničkom djelovanju protiv trgovine artefaktima sirijskog i iračkog porijekla u Europi jer je visok udio trgovine s Bliskog istoka okrenut europskom tržištu, uz Sjedinjene Američke Države i područje Perzijskog zaljeva; |
| --- | --- |

4.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, EU i njegove države članice da provode sigurnosne mjere na vanjskim granicama EU-a kako bi se spriječilo krijumčarenje kulturnih dobara iz Sirije i Iraka u Uniju te da učinkovito surađuju u zajedničkom djelovanju protiv trgovine artefaktima sirijskog i iračkog porijekla u Europi jer je visok udio trgovine s Bliskog istoka okrenut europskom tržištu, uz Sjedinjene Američke Države i područje Perzijskog zaljeva;

| 5. | predlaže da se u tom pogledu Komisija, u skladu sa stavkom 17. Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2199 od 12. veljače 2015., usredotoči na borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim artefaktima, posebno kad je riječ o predmetima kulturne baštine koji su iz Iraka nezakonito izneseni nakon 6. kolovoza 1990. a iz Sirije nakon 15. ožujka 2011.; poziva Komisiju da osmisli koordinirani pristup suzbijanju nezakonite trgovine uz suradnju s nadležnima iz istražnih službi na nacionalnoj razini i uz usku suradnju s UNESCO-om i drugim međunarodnim organizacijama kao što su Međunarodno vijeće muzeja (ICOM), Međunarodni odbor ICOM-a „Plavi štit” (ICBS), Europol, Interpol, Međunarodni institut za ujednačavanje privatnog prava (UNIDROIT), Svjetska carinska organizacija (WCO), Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline (ICOMOS) i Međunarodni centar za proučavanje očuvanja i restauracije kulturne imovine (ICCROM); |
| --- | --- |

5.

predlaže da se u tom pogledu Komisija, u skladu sa stavkom 17. Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2199 od 12. veljače 2015., usredotoči na borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim artefaktima, posebno kad je riječ o predmetima kulturne baštine koji su iz Iraka nezakonito izneseni nakon 6. kolovoza 1990. a iz Sirije nakon 15. ožujka 2011.; poziva Komisiju da osmisli koordinirani pristup suzbijanju nezakonite trgovine uz suradnju s nadležnima iz istražnih službi na nacionalnoj razini i uz usku suradnju s UNESCO-om i drugim međunarodnim organizacijama kao što su Međunarodno vijeće muzeja (ICOM), Međunarodni odbor ICOM-a „Plavi štit” (ICBS), Europol, Interpol, Međunarodni institut za ujednačavanje privatnog prava (UNIDROIT), Svjetska carinska organizacija (WCO), Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline (ICOMOS) i Međunarodni centar za proučavanje očuvanja i restauracije kulturne imovine (ICCROM);

| 6. | poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da uključi Satelitski centar Europske unije u Torrejónu, koji podupire odlučivanje Uniju u kontekstu ZVSP-a pružanjem građe koja nastaje na osnovi analize satelitskih snimaka, radi praćenja i popisivanja arheoloških i kulturnih lokaliteta u Siriji i Iraku i podupiranja aktivnosti sirijskih arheologa kako bi se spriječile daljnje pljačke i sačuvali životi civila; |
| --- | --- |

6.

poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da uključi Satelitski centar Europske unije u Torrejónu, koji podupire odlučivanje Uniju u kontekstu ZVSP-a pružanjem građe koja nastaje na osnovi analize satelitskih snimaka, radi praćenja i popisivanja arheoloških i kulturnih lokaliteta u Siriji i Iraku i podupiranja aktivnosti sirijskih arheologa kako bi se spriječile daljnje pljačke i sačuvali životi civila;

| 7. | poziva Komisiju da uspostavi brzu i sigurnu razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama kako bi se učinkovito borilo protiv nezakonite trgovine kulturnim artefaktima koji su nezakonito izneseni iz Iraka i Sirije te da snažno potiče države članice da se koriste međunarodnim instrumentima protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima za policijske i carinske službenike, kao što su namjenska baza podataka Interpola I-24/7 o ukradenim umjetničkim djelima i alat za internetsku komunikaciju programa ARCHEO Svjetske carinske organizacije; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da uspostavi brzu i sigurnu razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama kako bi se učinkovito borilo protiv nezakonite trgovine kulturnim artefaktima koji su nezakonito izneseni iz Iraka i Sirije te da snažno potiče države članice da se koriste međunarodnim instrumentima protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima za policijske i carinske službenike, kao što su namjenska baza podataka Interpola I-24/7 o ukradenim umjetničkim djelima i alat za internetsku komunikaciju programa ARCHEO Svjetske carinske organizacije;

| 8. | poziva na razmatranje uvođenja europskih programa za osposobljavanje sudaca, policijskih i carinskih službenika, vladinih uprava i sudionika na tržištu u širem smislu kako bi se oni koji sudjeluju u borbi protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima osposobili da razvijaju i poboljšaju svoje stručno znanje i kako bi se poduprle inicijative kao što je studij e-učenja za sirijske stručnjake o baštini koji je ICOMOS promicao u siječnju 2013., u kojemu se poučava informacijama o upravljanju rizicima od katastrofa, mjerama prve pomoći za kulturne zbirke i tehnici dokumentiranja; |
| --- | --- |

8.

poziva na razmatranje uvođenja europskih programa za osposobljavanje sudaca, policijskih i carinskih službenika, vladinih uprava i sudionika na tržištu u širem smislu kako bi se oni koji sudjeluju u borbi protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima osposobili da razvijaju i poboljšaju svoje stručno znanje i kako bi se poduprle inicijative kao što je studij e-učenja za sirijske stručnjake o baštini koji je ICOMOS promicao u siječnju 2013., u kojemu se poučava informacijama o upravljanju rizicima od katastrofa, mjerama prve pomoći za kulturne zbirke i tehnici dokumentiranja;

| 9. | traži od Komisije da se poveže s međunarodnim projektima civilnoga društva o zaštiti kulturnih dobara koja su u opasnosti i izvješćivanju o njima, kao što je projekt geoprostorne tehnologije AAAS-a, i da nastavi s podupiranjem aktivnosti istraživačkih zajednica kao što je Projekt Mosul, koji je pripremila Mreža za početno osposobljavanje za digitalnu kulturnu baštinu (financirana bespovratnim sredstvima u okviru programa Marie Skłodowska-Curie); |
| --- | --- |

9.

traži od Komisije da se poveže s međunarodnim projektima civilnoga društva o zaštiti kulturnih dobara koja su u opasnosti i izvješćivanju o njima, kao što je projekt geoprostorne tehnologije AAAS-a, i da nastavi s podupiranjem aktivnosti istraživačkih zajednica kao što je Projekt Mosul, koji je pripremila Mreža za početno osposobljavanje za digitalnu kulturnu baštinu (financirana bespovratnim sredstvima u okviru programa Marie Skłodowska-Curie);

| 10. | poziva Komisiju da pruži jaču potporu Međunarodnom opservatoriju ICOM-a za nezakonito trgovanje kulturnim dobrima, koji je izradio popis hitnih slučajeva sirijskih i iračkih antikviteta koji su u opasnosti, osmišljen kao instrument za muzeje, carinske službenike, policajce, trgovce umjetninama i kolekcionare, a u planu je da se u okviru njega rabe satelitske snimke radi praćenja situacije na terenu, u suradnji s UNITAR-om; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da pruži jaču potporu Međunarodnom opservatoriju ICOM-a za nezakonito trgovanje kulturnim dobrima, koji je izradio popis hitnih slučajeva sirijskih i iračkih antikviteta koji su u opasnosti, osmišljen kao instrument za muzeje, carinske službenike, policajce, trgovce umjetninama i kolekcionare, a u planu je da se u okviru njega rabe satelitske snimke radi praćenja situacije na terenu, u suradnji s UNITAR-om;

| 11. | poziva EU i države članice da pripreme kampanje za podizanje razine osviještenosti kako bi se obeshrabrilo od kupovine i prodaje kulturnih dobara stečenih nezakonitom trgovinom iz ratnih područja; |
| --- | --- |

11.

poziva EU i države članice da pripreme kampanje za podizanje razine osviještenosti kako bi se obeshrabrilo od kupovine i prodaje kulturnih dobara stečenih nezakonitom trgovinom iz ratnih područja;

| 12. | poziva države članice da poduzmu potrebne korake da uključe sveučilišta, istraživačka tijela i kulturne institucije, među ostalim i posredstvom etičkih kodeksa, u borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima iz ratnih područja; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice da poduzmu potrebne korake da uključe sveučilišta, istraživačka tijela i kulturne institucije, među ostalim i posredstvom etičkih kodeksa, u borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima iz ratnih područja;

| 13. | poziva Komisiju da podrži UNESCO-ovu kampanju #Unite4Heritage pokretanjem informativne kampanje usredotočene na Irak i Siriju radi podizanja razine osviještenosti o važnosti njihove kulturne baštine, o načinu na koji se opljačkana baština rabi za financiranje terorističkih aktivnosti te o mogućim kaznama za nezakonit uvoz kulturnih dobara iz tih zemalja ili iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da podrži UNESCO-ovu kampanju #Unite4Heritage pokretanjem informativne kampanje usredotočene na Irak i Siriju radi podizanja razine osviještenosti o važnosti njihove kulturne baštine, o načinu na koji se opljačkana baština rabi za financiranje terorističkih aktivnosti te o mogućim kaznama za nezakonit uvoz kulturnih dobara iz tih zemalja ili iz trećih zemalja;

| 14. | poziva Komisiju da ojača i poboljša funkcioniranje neformalne mreže tijela kaznenoga progona i stručnjaka u području kulturnih dobara (EU CULTNET), osnovane Rezolucijom Vijeća iz listopada 2012., čiji je cilj poboljšati razmjenu informacija povezanih sa sprječavanjem nezakonite trgovine kulturnim dobrima te da predvidi uspostavu dodatnog instrumenta za kontrolu uvoza kulturnih dobara nezakonito iznesenih iz Sirije i Iraka u EU; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da ojača i poboljša funkcioniranje neformalne mreže tijela kaznenoga progona i stručnjaka u području kulturnih dobara (EU CULTNET), osnovane Rezolucijom Vijeća iz listopada 2012., čiji je cilj poboljšati razmjenu informacija povezanih sa sprječavanjem nezakonite trgovine kulturnim dobrima te da predvidi uspostavu dodatnog instrumenta za kontrolu uvoza kulturnih dobara nezakonito iznesenih iz Sirije i Iraka u EU;

| 15. | poziva Vijeće da ojača jedinice Eurojusta i Europola namijenjene za pružanje potpore istragama u tijeku, za sprječavanje i razmjenu obavještajnih informacija u vezi s nezakonitom trgovinom kulturnim dobrima; |
| --- | --- |

15.

poziva Vijeće da ojača jedinice Eurojusta i Europola namijenjene za pružanje potpore istragama u tijeku, za sprječavanje i razmjenu obavještajnih informacija u vezi s nezakonitom trgovinom kulturnim dobrima;

| 16. | potiče ponovno uspostavljanje djelovanja Međunarodnog odbora ICOM-a „Plavi štit”; |
| --- | --- |

16.

potiče ponovno uspostavljanje djelovanja Međunarodnog odbora ICOM-a „Plavi štit”;

| 17. | poziva Europsku uniju da poduzme potrebne korake da se u suradnji s UNESCO-om i Međunarodnim kaznenim sudom proširi kategorija zločina protiv čovječnosti u međunarodnom pravu kako bi se obuhvatili napadi velikih razmjera kojima se namjerno oštećuje ili uništava kulturna baština čovječanstva; |
| --- | --- |

17.

poziva Europsku uniju da poduzme potrebne korake da se u suradnji s UNESCO-om i Međunarodnim kaznenim sudom proširi kategorija zločina protiv čovječnosti u međunarodnom pravu kako bi se obuhvatili napadi velikih razmjera kojima se namjerno oštećuje ili uništava kulturna baština čovječanstva;

| 18. | poziva države članice koje još nisu ratificirale Konvenciju UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara iz 1970., Konvenciju UNIDROIT-a iz 1995., Hašku konvenciju o zaštiti kulturne baštine u slučaju oružanog sukoba iz 1954. i Drugi protokol uz tu Konvenciju iz 1999. da to učine; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice koje još nisu ratificirale Konvenciju UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara iz 1970., Konvenciju UNIDROIT-a iz 1995., Hašku konvenciju o zaštiti kulturne baštine u slučaju oružanog sukoba iz 1954. i Drugi protokol uz tu Konvenciju iz 1999. da to učine;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnoj direktorici UNESCO-a, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnoj direktorici UNESCO-a, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 39, 10.2.2009., str. 1.

(2)  SL L 169, 8.7.2003., str. 6.

(3)  SL L 335, 14.12.2013., str. 3.

(4)  SL L 335, 14.12.2013., str. 50.

(5)  SL L 200, 25.07.2001., str. 5.

(6)  SL L 297, 13.11.2009., str. 18.

(7)  http://www.refworld.org/docid/54ef1f704.html

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0076.

(9)  http://www.unesco.org/new/en/media-services/single-view/news/conference_report_heritage_and_cultural_diversity_at_risk_in_iraq_and_syria/

(10)  Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju, Kordić & Čerkez, 26. veljače 2001., IT-95-14/2, stavci 207. i 208.

(11)  Deklaracija UNESCO-a o namjernom uništavanju kulturne baštine, 2003.

(12)  http://www.africa-eu-partnership.org/newsroom/all-news/morocco-africa-eu-workshop-fight-against-illegal-trafficking-cultural-goods

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/60

---

P8_TA(2015)0180

Stanje na Maldivima

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju na Maldivima (2015/2662(RSP))

(2016/C 346/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Maldivima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Maldivima,

| — | uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu Europske unije o nedavnim događajima na Maldivima, uključujući uhićenje suca kaznenog suda, od 20. siječnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu Europske unije o nedavnim događajima na Maldivima, uključujući uhićenje suca kaznenog suda, od 20. siječnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu Europske unije o prijetnjama za civilno društvo i ljudska prava na Maldivima od 30. rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu Europske unije o prijetnjama za civilno društvo i ljudska prava na Maldivima od 30. rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu Europske unije o vladavini prava na Maldivima od 24. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu Europske unije o vladavini prava na Maldivima od 24. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o ponovnom uvođenju smrtne kazne na Maldivima od 30. travnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o ponovnom uvođenju smrtne kazne na Maldivima od 30. travnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o osuđujućoj presudi bivšem predsjedniku Maldiva Muhamedu Našidu od 14. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o osuđujućoj presudi bivšem predsjedniku Maldiva Muhamedu Našidu od 14. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Zeida Raada Al Husseina o suđenju bivšem predsjedniku Muhamedu Našidu od 18. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Zeida Raada Al Husseina o suđenju bivšem predsjedniku Muhamedu Našidu od 18. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika Gabriele Knaul pod naslovom „Nemogućnost demokracije bez pravednog i neovisnog pravosuđa na Maldivima” od 19. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika Gabriele Knaul pod naslovom „Nemogućnost demokracije bez pravednog i neovisnog pravosuđa na Maldivima” od 19. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće misije EU-a za promatranje parlamentarnih izbora u Republici Maldivima od 22. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće misije EU-a za promatranje parlamentarnih izbora u Republici Maldivima od 22. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima čija su država stranka i Maldivi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima čija su država stranka i Maldivi,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 13. ožujka 2015. bivši predsjednik Maldiva Muhamed Našid osuđen na 13 godina zatvora na temelju optužbi za terorizam zbog uhićenja tadašnjeg glavnog suca kaznenog suda u siječnju 2012., o čemu je EU izrazio zabrinutost; |
| --- | --- |

A.

budući da je 13. ožujka 2015. bivši predsjednik Maldiva Muhamed Našid osuđen na 13 godina zatvora na temelju optužbi za terorizam zbog uhićenja tadašnjeg glavnog suca kaznenog suda u siječnju 2012., o čemu je EU izrazio zabrinutost;

| B. | budući da to kontroverzno suđenje nije provedeno u skladu s nacionalnim i međunarodnim standardima pravde, usprkos pozivu Ujedinjenih naroda i EU-a na pravednost i transparentnost u sudskom postupku protiv bivšeg predsjednika Našida; |
| --- | --- |

B.

budući da to kontroverzno suđenje nije provedeno u skladu s nacionalnim i međunarodnim standardima pravde, usprkos pozivu Ujedinjenih naroda i EU-a na pravednost i transparentnost u sudskom postupku protiv bivšeg predsjednika Našida;

| C. | budući da je Muhamed Našid, s dugom osobnom tradicijom nenasilnog djelovanja za ljudska prava i pluralističku demokraciju, više puta zatvaran tijekom tridesetogodišnje diktature predsjednika Maumuna Abdula Gajuna te je sišao s vlasti u spornim okolnostima četiri godine nakon što je postao prvim demokratski izabranim predsjednikom Maldiva; |
| --- | --- |

C.

budući da je Muhamed Našid, s dugom osobnom tradicijom nenasilnog djelovanja za ljudska prava i pluralističku demokraciju, više puta zatvaran tijekom tridesetogodišnje diktature predsjednika Maumuna Abdula Gajuna te je sišao s vlasti u spornim okolnostima četiri godine nakon što je postao prvim demokratski izabranim predsjednikom Maldiva;

| D. | budući da je zbog nedostatka političke neovisnosti i obrazovanja u maldivskom pravosuđu vjerodostojnost pravosudnog sustava te zemlje dovedena u pitanje na domaćoj i na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

D.

budući da je zbog nedostatka političke neovisnosti i obrazovanja u maldivskom pravosuđu vjerodostojnost pravosudnog sustava te zemlje dovedena u pitanje na domaćoj i na međunarodnoj razini;

| E. | budući da su bivši ministri obrane Tolat Ibrahim i Muhamed Nazim nedavno osuđeni na 10 odnosno 11 godina zatvora, a bivšem potpredsjedniku parlamenta Maldiva (Majlis) Ahmedu Nazimu izrečena je kazna od 25 godina zatvora na Maldivima; budući da su i ta suđenja navodno bila obilježena nepravilnostima; |
| --- | --- |

E.

budući da su bivši ministri obrane Tolat Ibrahim i Muhamed Nazim nedavno osuđeni na 10 odnosno 11 godina zatvora, a bivšem potpredsjedniku parlamenta Maldiva (Majlis) Ahmedu Nazimu izrečena je kazna od 25 godina zatvora na Maldivima; budući da su i ta suđenja navodno bila obilježena nepravilnostima;

| F. | budući da se oporbene političare i dalje redovito zastrašuje te budući da su u nedavnom izvješću odbora Međuparlamentarne unije o ljudskim pravima parlamentarnih zastupnika Maldivi proglašeni jednom od najgorih zemalja na svijetu u pogledu napadanja, mučenja i zastrašivanja oporbenih parlamentarnih zastupnika; |
| --- | --- |

F.

budući da se oporbene političare i dalje redovito zastrašuje te budući da su u nedavnom izvješću odbora Međuparlamentarne unije o ljudskim pravima parlamentarnih zastupnika Maldivi proglašeni jednom od najgorih zemalja na svijetu u pogledu napadanja, mučenja i zastrašivanja oporbenih parlamentarnih zastupnika;

| G. | budući da je 30. ožujka 2015. parlament Maldiva donio izmjenu maldivskog zakona o zatvoru i uvjetnom puštanju na slobodu prema kojoj svi koji služe zatvorsku kaznu ne mogu biti članovi nijedne stranke, i budući da bi se time praktički izbacilo Muhameda Našida iz aktivne politike te bi ga se spriječilo da se kandidira na predsjedničkim izborima 2018.; |
| --- | --- |

G.

budući da je 30. ožujka 2015. parlament Maldiva donio izmjenu maldivskog zakona o zatvoru i uvjetnom puštanju na slobodu prema kojoj svi koji služe zatvorsku kaznu ne mogu biti članovi nijedne stranke, i budući da bi se time praktički izbacilo Muhameda Našida iz aktivne politike te bi ga se spriječilo da se kandidira na predsjedničkim izborima 2018.;

| H. | budući da je od veljače 2015. uhićeno najmanje 140 mirnih prosvjednika koji su pušteni pod isključivim uvjetima kojima je snažno ograničeno njihovo pravo daljnjeg sudjelovanja u prosvjedima; |
| --- | --- |

H.

budući da je od veljače 2015. uhićeno najmanje 140 mirnih prosvjednika koji su pušteni pod isključivim uvjetima kojima je snažno ograničeno njihovo pravo daljnjeg sudjelovanja u prosvjedima;

| I. | budući da se organizacije civilnog društva i borci za ljudska prava sve češće susreću sa zlostavljanjem, prijetnjama i napadima, uključujući povjerenstvo za ljudska prava za Maldive, koje je izvedeno pred Vrhovni sud pod optužbom za veleizdaju i potkopavanje ustava zbog podnošenja izvješća o stanju ljudskih prava na Maldivima univerzalnom periodičkom pregledu Vijeća UN-a za ljudska prava; budući da se nevladinim organizacijama prijeti deregistracijom; |
| --- | --- |

I.

budući da se organizacije civilnog društva i borci za ljudska prava sve češće susreću sa zlostavljanjem, prijetnjama i napadima, uključujući povjerenstvo za ljudska prava za Maldive, koje je izvedeno pred Vrhovni sud pod optužbom za veleizdaju i potkopavanje ustava zbog podnošenja izvješća o stanju ljudskih prava na Maldivima univerzalnom periodičkom pregledu Vijeća UN-a za ljudska prava; budući da se nevladinim organizacijama prijeti deregistracijom;

| J. | budući da je sloboda tiska snažno sputavana zadnjih godina, da su tri novinara uhićena prilikom izvještavanja o političkim prosvjedima kojima se zahtijevalo oslobođenje Muhameda Našida te da se Ahmed Rilvan, novinar i kritičar vlade koji je nestao u kolovozu 2014. i dalje smatra nestalim te se strahuje da je mrtav; |
| --- | --- |

J.

budući da je sloboda tiska snažno sputavana zadnjih godina, da su tri novinara uhićena prilikom izvještavanja o političkim prosvjedima kojima se zahtijevalo oslobođenje Muhameda Našida te da se Ahmed Rilvan, novinar i kritičar vlade koji je nestao u kolovozu 2014. i dalje smatra nestalim te se strahuje da je mrtav;

| K. | budući da se ova politička previranja javljaju usred zabrinutosti zbog jačanja militantnog islamizma na Maldivima i zbog broja mladih radikala koji su se navodno pridružili ISIS-u; |
| --- | --- |

K.

budući da se ova politička previranja javljaju usred zabrinutosti zbog jačanja militantnog islamizma na Maldivima i zbog broja mladih radikala koji su se navodno pridružili ISIS-u;

| L. | budući da je maldivski parlament 27. travnja 2014. izglasao ukidanje moratorija na smrtnu kaznu koji je bio na snazi od 1954., dopustivši tako osuđivanje maloljetnika već od sedme godine starosti, koji mogu biti pozvani na odgovornost i smaknuti čim navrše 18 godina, a do tada ih se ostavlja da trunu u zatvoru; budući da je to protivno međunarodnim obvezama Maldiva u pogledu ljudskih prava, s obzirom na to da su Maldivi jedna od država stranaka Konvencije o pravima djeteta; |
| --- | --- |

L.

budući da je maldivski parlament 27. travnja 2014. izglasao ukidanje moratorija na smrtnu kaznu koji je bio na snazi od 1954., dopustivši tako osuđivanje maloljetnika već od sedme godine starosti, koji mogu biti pozvani na odgovornost i smaknuti čim navrše 18 godina, a do tada ih se ostavlja da trunu u zatvoru; budući da je to protivno međunarodnim obvezama Maldiva u pogledu ljudskih prava, s obzirom na to da su Maldivi jedna od država stranaka Konvencije o pravima djeteta;

| M. | budući da su radnici imigranti žrtve prisilnog rada, oduzimanja osobnih i putnih isprava, oduzimanja iznosa od plaće ili neisplaćivanja plaća te da su im vlasti Maldiva prijetile protjerivanjem zbog njihovog prosvjeda protiv diskriminacije i nasilja nakon niza napada na radnike imigrante; |
| --- | --- |

M.

budući da su radnici imigranti žrtve prisilnog rada, oduzimanja osobnih i putnih isprava, oduzimanja iznosa od plaće ili neisplaćivanja plaća te da su im vlasti Maldiva prijetile protjerivanjem zbog njihovog prosvjeda protiv diskriminacije i nasilja nakon niza napada na radnike imigrante;

| N. | budući da je mali broj žena iz Šri Lanke, Tajlanda, Indije, Kine, Filipina, istočne Europe, bivših sovjetskih zemalja, Bangladeša i Maldiva podvrgnut trgovini ljudima u seksualne svrhe na Maldivima te da su neka djeca na Maldivima navodno podvrgnuta seksualnom zlostavljanju te su možda žrtve prisilnog rada; |
| --- | --- |

N.

budući da je mali broj žena iz Šri Lanke, Tajlanda, Indije, Kine, Filipina, istočne Europe, bivših sovjetskih zemalja, Bangladeša i Maldiva podvrgnut trgovini ljudima u seksualne svrhe na Maldivima te da su neka djeca na Maldivima navodno podvrgnuta seksualnom zlostavljanju te su možda žrtve prisilnog rada;

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog porasta tendencija prema autoritarnoj vlasti na Maldivima, pritiska na političke oponente i zastrašivanja medija i civilnog društva, što bi moglo ugroziti pozitivne korake koji su posljednjih godina napravljeni u području uspostave ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u zemlji; poziva sve strane da se suzdrže od svakog djelovanja kojim bi se ta kriza mogla dodatno pogoršati i da poštuju demokraciju i vladavinu prava; |
| --- | --- |

1.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog porasta tendencija prema autoritarnoj vlasti na Maldivima, pritiska na političke oponente i zastrašivanja medija i civilnog društva, što bi moglo ugroziti pozitivne korake koji su posljednjih godina napravljeni u području uspostave ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u zemlji; poziva sve strane da se suzdrže od svakog djelovanja kojim bi se ta kriza mogla dodatno pogoršati i da poštuju demokraciju i vladavinu prava;

| 2. | osuđuje ozbiljne nepravilnosti na suđenju bivšem predsjedniku Muhamedu Našidu; ustraje u tome da bi ga trebalo hitno pustiti na slobodu i da se, u slučaju žalbe na presudu, njegova prava moraju u potpunosti poštovati u skladu s međunarodnim obvezama Maldiva, ustavom Maldiva i svim međunarodno priznatim jamstvima pravednog suđenja; apelira na izaslanstvo EU-a na Šri Lanki i Maldivima da inzistira na tome da mu se dopusti pomno nadziranje žalbenog postupka; |
| --- | --- |

2.

osuđuje ozbiljne nepravilnosti na suđenju bivšem predsjedniku Muhamedu Našidu; ustraje u tome da bi ga trebalo hitno pustiti na slobodu i da se, u slučaju žalbe na presudu, njegova prava moraju u potpunosti poštovati u skladu s međunarodnim obvezama Maldiva, ustavom Maldiva i svim međunarodno priznatim jamstvima pravednog suđenja; apelira na izaslanstvo EU-a na Šri Lanki i Maldivima da inzistira na tome da mu se dopusti pomno nadziranje žalbenog postupka;

| 3. | naglašava činjenicu da su poštovanje vladavine prava, pravo na pravedno suđenje, pravični sudski postupak i neovisnost sudstva, u skladu s odredbama Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, ključni elementi demokratskog procesa; naglašava da se prema svim građanima Maldiva, uključujući i bivšeg predsjednika Našida, mora postupati u skladu s tim načelima, koja su i sama važna za pluralističko društvo; |
| --- | --- |

3.

naglašava činjenicu da su poštovanje vladavine prava, pravo na pravedno suđenje, pravični sudski postupak i neovisnost sudstva, u skladu s odredbama Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, ključni elementi demokratskog procesa; naglašava da se prema svim građanima Maldiva, uključujući i bivšeg predsjednika Našida, mora postupati u skladu s tim načelima, koja su i sama važna za pluralističko društvo;

| 4. | poziva na vjerodostojan i uključiv politički proces uz sudjelovanje svih demokratskih snaga kako bi se ponovno uspostavila i očuvala stabilnost na Maldivima i kako bi se ta zemlja vratila na put demokratske tranzicije; poziva na to da se hitno stane na kraj zastrašivanju političkih protivnika; poziva vladu Maldiva da poduzme potrebne korake za vraćanje povjerenja u svoju posvećenost demokraciji, pravosudnoj neovisnosti i vladavini prava, uključujući poštovanje slobode izražavanja i okupljanja te poštovanje pravičnog postupka; |
| --- | --- |

4.

poziva na vjerodostojan i uključiv politički proces uz sudjelovanje svih demokratskih snaga kako bi se ponovno uspostavila i očuvala stabilnost na Maldivima i kako bi se ta zemlja vratila na put demokratske tranzicije; poziva na to da se hitno stane na kraj zastrašivanju političkih protivnika; poziva vladu Maldiva da poduzme potrebne korake za vraćanje povjerenja u svoju posvećenost demokraciji, pravosudnoj neovisnosti i vladavini prava, uključujući poštovanje slobode izražavanja i okupljanja te poštovanje pravičnog postupka;

| 5. | poziva na hitno okončanje političkog uplitanja u pravosudni sustav Maldiva i na depolitizaciju pravosuđa; poziva na hitne reforme kojima bi se zajamčila neovisnost i nepristranost pravosuđa Maldiva u cilju ponovne izgradnje domaćeg i međunarodnog povjerenja u njegov rad; naglašava da bi te reforme trebalo odobriti i provesti bez daljnje odgode; |
| --- | --- |

5.

poziva na hitno okončanje političkog uplitanja u pravosudni sustav Maldiva i na depolitizaciju pravosuđa; poziva na hitne reforme kojima bi se zajamčila neovisnost i nepristranost pravosuđa Maldiva u cilju ponovne izgradnje domaćeg i međunarodnog povjerenja u njegov rad; naglašava da bi te reforme trebalo odobriti i provesti bez daljnje odgode;

| 6. | podsjeća vladu Maldiva da je ustavom te države zajamčeno pravo na prosvjed i da su uvjeti oslobađanja kojima se osobe sprečava da sudjeluju u mirnim prosvjedima protupravni; |
| --- | --- |

6.

podsjeća vladu Maldiva da je ustavom te države zajamčeno pravo na prosvjed i da su uvjeti oslobađanja kojima se osobe sprečava da sudjeluju u mirnim prosvjedima protupravni;

| 7. | poziva na hitno okončanje svih oblika nasilja, uključujući nasilje nad mirnim prosvjednicima, i podsjeća snage sigurnosti da je njihova dužnost štititi sudionike mirnih demonstracija od nasilnih skupina; poziva vladu Maldiva da stane na kraj nekažnjavanju osoba koje uzimaju pravdu u svoje ruke i koriste se nasiljem nad osobama koje promiču vjersku toleranciju, mirnim prosvjednicima, kritički nastrojenim medijima i civilnim društvom; poziva na to da se počinitelje tih nasilnih napada privede pravdi; |
| --- | --- |

7.

poziva na hitno okončanje svih oblika nasilja, uključujući nasilje nad mirnim prosvjednicima, i podsjeća snage sigurnosti da je njihova dužnost štititi sudionike mirnih demonstracija od nasilnih skupina; poziva vladu Maldiva da stane na kraj nekažnjavanju osoba koje uzimaju pravdu u svoje ruke i koriste se nasiljem nad osobama koje promiču vjersku toleranciju, mirnim prosvjednicima, kritički nastrojenim medijima i civilnim društvom; poziva na to da se počinitelje tih nasilnih napada privede pravdi;

| 8. | poziva vladu Maldiva da dopusti odgovarajuću istragu nestanka Ahmeda Rilvana; |
| --- | --- |

8.

poziva vladu Maldiva da dopusti odgovarajuću istragu nestanka Ahmeda Rilvana;

| 9. | osuđuje ponovno uvođenje smrtne kazne na Maldivima i apelira na vladu i parlament Maldiva da ponovno proglase moratorij na smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

9.

osuđuje ponovno uvođenje smrtne kazne na Maldivima i apelira na vladu i parlament Maldiva da ponovno proglase moratorij na smrtnu kaznu;

| 10. | potiče sve aktere na Maldivima da zajedno konstruktivno surađuju na svim područjima, a posebno u pogledu klimatskih promjena, koje potencijalno mogu destabilizirati zemlju; |
| --- | --- |

10.

potiče sve aktere na Maldivima da zajedno konstruktivno surađuju na svim područjima, a posebno u pogledu klimatskih promjena, koje potencijalno mogu destabilizirati zemlju;

| 11. | traži od lokalnih vlasti da se u potpunosti pridržavaju minimalnih standarda za iskorjenjivanje trgovine ljudima; pohvaljuje aktualne napore usmjerene na rješavanje tog problema i ostvareni napredak, ali ustraje u tome da bi odredbe zakona protiv trgovine ljudima trebalo brzo provesti u praksu jer i dalje postoje ozbiljni problemi u pogledu provedbe tog zakona i zaštite žrtava; |
| --- | --- |

11.

traži od lokalnih vlasti da se u potpunosti pridržavaju minimalnih standarda za iskorjenjivanje trgovine ljudima; pohvaljuje aktualne napore usmjerene na rješavanje tog problema i ostvareni napredak, ali ustraje u tome da bi odredbe zakona protiv trgovine ljudima trebalo brzo provesti u praksu jer i dalje postoje ozbiljni problemi u pogledu provedbe tog zakona i zaštite žrtava;

| 12. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da na svojim mrežnim stranicama sa savjetima za putovanja izdaju upozorenja o stanju ljudskih prava na Maldivima; |
| --- | --- |

12.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da na svojim mrežnim stranicama sa savjetima za putovanja izdaju upozorenja o stanju ljudskih prava na Maldivima;

| 13. | potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije i Europsku službu za vanjsko djelovanje da nastave pomno pratiti političku situaciju na Maldivima i da preuzmu proaktivnu ulogu u bilateralnim odnosima EU-a s tom zemljom i na međunarodnim multilateralnim forumima u cilju postizanja stabilnosti, jačanja demokracije i vladavine prava te jamčenja poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u toj zemlji; |
| --- | --- |

13.

potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije i Europsku službu za vanjsko djelovanje da nastave pomno pratiti političku situaciju na Maldivima i da preuzmu proaktivnu ulogu u bilateralnim odnosima EU-a s tom zemljom i na međunarodnim multilateralnim forumima u cilju postizanja stabilnosti, jačanja demokracije i vladavine prava te jamčenja poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u toj zemlji;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, parlamentima i vladama država članica te parlamentu i vladi Republike Maldiva. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, parlamentima i vladama država članica te parlamentu i vladi Republike Maldiva.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/63

---

P8_TA(2015)0181

Izvješće o napretku Albanije za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o izvješću o napretku Albanije za 2014. (2014/2951(RSP))

(2016/C 346/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. – 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. – 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 26. – 27. lipnja 2014. i zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 26. – 27. lipnja 2014. i zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije o zahtjevu Albanije za članstvo u EU-u od 9. studenog 2010. i izvješće Komisije od 4. lipnja 2014. naslovljeno „Napredak Albanije u odnosu na borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala i reformu pravosuđa” (COM(2014)0331), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije o zahtjevu Albanije za članstvo u EU-u od 9. studenog 2010. i izvješće Komisije od 4. lipnja 2014. naslovljeno „Napredak Albanije u odnosu na borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala i reformu pravosuđa” (COM(2014)0331),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700), priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o napretku Albanije za 2014.” (SWD(2014)0304) te okvirni strateški dokument o Albaniji (2014. – 2020.) usvojen 18. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700), priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o napretku Albanije za 2014.” (SWD(2014)0304) te okvirni strateški dokument o Albaniji (2014. – 2020.) usvojen 18. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju albanskog parlamenta od 24. prosinca 2014. o političkom dogovoru između većine na vlasti i oporbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju albanskog parlamenta od 24. prosinca 2014. o političkom dogovoru između većine na vlasti i oporbe,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Albaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Albaniji,

| — | uzimajući u obzir rad Knuta Fleckensteina, stalnog izvjestitelja Odbora za vanjske poslove o Albaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Knuta Fleckensteina, stalnog izvjestitelja Odbora za vanjske poslove o Albaniji,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Albanija u posljednjih nekoliko godina postigla zavidan napredak u pristupanju EU-u te je stoga u lipnju 2014. dobila status države kandidatkinje; budući da su izazovi i dalje prisutni te ih je potrebno riješiti brzo i učinkovito kako bi se ostvario daljnji napredak na putu prema članstvu u EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da je Albanija u posljednjih nekoliko godina postigla zavidan napredak u pristupanju EU-u te je stoga u lipnju 2014. dobila status države kandidatkinje; budući da su izazovi i dalje prisutni te ih je potrebno riješiti brzo i učinkovito kako bi se ostvario daljnji napredak na putu prema članstvu u EU-u;

| B. | budući da dosljedno donošenje i učinkovita provedba održivih reformi na području pet ključnih prioriteta doprinose demokratskoj preobrazbi Albanije i omogućavaju otvaranje pregovora o pristupanju EU-u; budući da je proces pristupanja EU-u postao pokretačka sila za reforme povezane s EU-om u Albaniji i budući da će raspored pristupnih pregovora ovisiti o brzini i kvaliteti provedbe reformi; budući da bi otvaranje pristupnih pregovora bilo poticaj za daljnje reforme jer bi se time stvorila konkretna i vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

B.

budući da dosljedno donošenje i učinkovita provedba održivih reformi na području pet ključnih prioriteta doprinose demokratskoj preobrazbi Albanije i omogućavaju otvaranje pregovora o pristupanju EU-u; budući da je proces pristupanja EU-u postao pokretačka sila za reforme povezane s EU-om u Albaniji i budući da će raspored pristupnih pregovora ovisiti o brzini i kvaliteti provedbe reformi; budući da bi otvaranje pristupnih pregovora bilo poticaj za daljnje reforme jer bi se time stvorila konkretna i vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u;

| C. | budući da je pristupanje EU-u uključiv proces koji pripada cijeloj zemlji i svim njezinim građanima; budući je konstruktivan i održiv politički dijalog o reformama povezanima s EU-om, koji se odvija u duhu suradnje i kompromisa između važnih političkih snaga, ključan za daljnji napredak procesa pristupanja EU-u; budući da postoji politički konsenzus o procesu integracije u EU i široka javna potpora za njega; budući da uspjeh programa reforme uvelike ovisi o postojanju demokratskog političkog okruženja; |
| --- | --- |

C.

budući da je pristupanje EU-u uključiv proces koji pripada cijeloj zemlji i svim njezinim građanima; budući je konstruktivan i održiv politički dijalog o reformama povezanima s EU-om, koji se odvija u duhu suradnje i kompromisa između važnih političkih snaga, ključan za daljnji napredak procesa pristupanja EU-u; budući da postoji politički konsenzus o procesu integracije u EU i široka javna potpora za njega; budući da uspjeh programa reforme uvelike ovisi o postojanju demokratskog političkog okruženja;

| D. | budući da Europski parlament ima važnu ulogu u naporima uspostavljanja zdravog političkog ozračja u državi; |
| --- | --- |

D.

budući da Europski parlament ima važnu ulogu u naporima uspostavljanja zdravog političkog ozračja u državi;

| E. | budući da je EU vladavinu prava postavio u središte procesa proširenja; budući da je opipljiv napredak u pogledu neovisnosti pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala ključan za napredak procesa integracije u EU; budući da je snažna politička potpora ključna za ostvarenje napretka na tim područjima; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU vladavinu prava postavio u središte procesa proširenja; budući da je opipljiv napredak u pogledu neovisnosti pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala ključan za napredak procesa integracije u EU; budući da je snažna politička potpora ključna za ostvarenje napretka na tim područjima;

| F. | budući da je potrebno poduzeti značajne korake kako bi se provele reforme pravosudnog; budući da je usprkos ostvarenom napretku borba protiv korupcije i organiziranog kriminala i dalje ozbiljan izazov; budući da slobodu izražavanja i neovisnost medija tek treba zajamčiti; |
| --- | --- |

F.

budući da je potrebno poduzeti značajne korake kako bi se provele reforme pravosudnog; budući da je usprkos ostvarenom napretku borba protiv korupcije i organiziranog kriminala i dalje ozbiljan izazov; budući da slobodu izražavanja i neovisnost medija tek treba zajamčiti;

| G. | budući da je postojanje profesionalne i djelotvorne javne uprave zasnovane na postignućima osnova procesa integracije za svaku državu koja nastoji postati članicom EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je postojanje profesionalne i djelotvorne javne uprave zasnovane na postignućima osnova procesa integracije za svaku državu koja nastoji postati članicom EU-a;

| H. | budući da Albanija ima konstruktivne odnose sa susjedima i njezino usklađivanje s vanjskom politikom EU-a služi kao primjer; |
| --- | --- |

H.

budući da Albanija ima konstruktivne odnose sa susjedima i njezino usklađivanje s vanjskom politikom EU-a služi kao primjer;

| 1. | čestita Albaniji na dobivanju statusa države kandidatkinje; naglašava da to treba biti poticaj za još snažnije reforme; izražava svoju stalnu potporu procesu integracije Albanije u EU; smatra da su potrebne konkretne mjere i održiva politička predanost njihovoj provedbi da bi se odgovorilo na izazove koje sa sobom nosi uspješno učvršćivanje demokratske preobrazbe i nastavak reformi povezanih s EU-om; potiče Albaniju na ostvarivanje dobrih rezultata u pogledu reformi povezanih s EU-om; |
| --- | --- |

1.

čestita Albaniji na dobivanju statusa države kandidatkinje; naglašava da to treba biti poticaj za još snažnije reforme; izražava svoju stalnu potporu procesu integracije Albanije u EU; smatra da su potrebne konkretne mjere i održiva politička predanost njihovoj provedbi da bi se odgovorilo na izazove koje sa sobom nosi uspješno učvršćivanje demokratske preobrazbe i nastavak reformi povezanih s EU-om; potiče Albaniju na ostvarivanje dobrih rezultata u pogledu reformi povezanih s EU-om;

| 2. | smatra da je nužno održati i podupirati stvarnu političku suradnju među svim političkim strankama, što obuhvaća poštenu konkurenciju radi boljih političkih ideja i koncepata, te raditi na postizanju demokratske političke kulture koja se temelji na shvaćanju da se demokratski politički procesi grade dijalogom i sposobnošću traženja i prihvaćanja kompromisa; uvjeren je da će se time povećati povjerenje građana u političke institucije; potiče vladajući koaliciju da oporbi olakša ostvarenje prava na demokratski nadzor te potiče oporbu da se tim pravom koristi u potpunosti i na odgovoran način; |
| --- | --- |

2.

smatra da je nužno održati i podupirati stvarnu političku suradnju među svim političkim strankama, što obuhvaća poštenu konkurenciju radi boljih političkih ideja i koncepata, te raditi na postizanju demokratske političke kulture koja se temelji na shvaćanju da se demokratski politički procesi grade dijalogom i sposobnošću traženja i prihvaćanja kompromisa; uvjeren je da će se time povećati povjerenje građana u političke institucije; potiče vladajući koaliciju da oporbi olakša ostvarenje prava na demokratski nadzor te potiče oporbu da se tim pravom koristi u potpunosti i na odgovoran način;

| 3. | pozdravlja uspostavljanje zajedničkih radnih skupina u okviru dijaloga na visokoj razini o ključnim prioritetima u cilju izgradnje sveobuhvatne platforme za uspješno ostvarivanje reformi i nadziranje napretka na području pet ključnih prioriteta, posebno u reformi javne uprave, jačanju pravosuđa, borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala te jačanju zaštite ljudskih prava; potiče vlasti da pojačaju svoj rad na tim prioritetima i vode evidenciju svoje provedbe; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja uspostavljanje zajedničkih radnih skupina u okviru dijaloga na visokoj razini o ključnim prioritetima u cilju izgradnje sveobuhvatne platforme za uspješno ostvarivanje reformi i nadziranje napretka na području pet ključnih prioriteta, posebno u reformi javne uprave, jačanju pravosuđa, borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala te jačanju zaštite ljudskih prava; potiče vlasti da pojačaju svoj rad na tim prioritetima i vode evidenciju svoje provedbe;

| 4. | poziva na brzu uspostavu uključivog nacionalnog vijeća za europske integracije, koje bi obuhvaćalo i predstavnike civilnog društva i nezavisne institucije u cilju jamčenja širokog konsenzusa u pogledu reformi povezanih s EU-om i postupka pridruživanja EU-u; poziva nadležna tijela na sveobuhvatno i pravodobno informiranje zainteresiranih dionika i šire javnosti o tijeku procesa integracije u EU; |
| --- | --- |

4.

poziva na brzu uspostavu uključivog nacionalnog vijeća za europske integracije, koje bi obuhvaćalo i predstavnike civilnog društva i nezavisne institucije u cilju jamčenja širokog konsenzusa u pogledu reformi povezanih s EU-om i postupka pridruživanja EU-u; poziva nadležna tijela na sveobuhvatno i pravodobno informiranje zainteresiranih dionika i šire javnosti o tijeku procesa integracije u EU;

| 5. | ističe ulogu Parlamenta kao ključne demokratske institucije te stoga poziva na ojačanje njegove nadzorne uloge i jamčenje savjetodavnog postupka o zakonodavnim nacrtima koji će biti više institucionaliziran; pozdravlja u tom pogledu donošenje revidiranog zakona o ulozi Parlamenta u procesu europske integracije Albanije od 5. ožujka 2015. i sporazumnu parlamentarnu rezoluciju od 24. prosinca 2014. u kojoj je dogovoreno da se oporba vrati parlamentarnom poslu, dok će većina na vlasti tražiti konsenzus s oporbom o važnim reformama, da se poštuju odluke Ustavnog suda i da se riješi pitanje osoba s kaznenim dosjeom koje se prijavljuju za rad u javnoj službi; poziva na njezinu pravilnu, pravodobnu i konstruktivnu provedbu; poziva sve političke stranke da poboljšaju jačanje demokratskog konsenzusa koji je ključan za napredak u procesu pristupanja; smatra važnim da albansko civilno društvo, mediji i građani svoje čelnike pozivaju na odgovornost za ishode konkretnih političkih mjera; |
| --- | --- |

5.

ističe ulogu Parlamenta kao ključne demokratske institucije te stoga poziva na ojačanje njegove nadzorne uloge i jamčenje savjetodavnog postupka o zakonodavnim nacrtima koji će biti više institucionaliziran; pozdravlja u tom pogledu donošenje revidiranog zakona o ulozi Parlamenta u procesu europske integracije Albanije od 5. ožujka 2015. i sporazumnu parlamentarnu rezoluciju od 24. prosinca 2014. u kojoj je dogovoreno da se oporba vrati parlamentarnom poslu, dok će većina na vlasti tražiti konsenzus s oporbom o važnim reformama, da se poštuju odluke Ustavnog suda i da se riješi pitanje osoba s kaznenim dosjeom koje se prijavljuju za rad u javnoj službi; poziva na njezinu pravilnu, pravodobnu i konstruktivnu provedbu; poziva sve političke stranke da poboljšaju jačanje demokratskog konsenzusa koji je ključan za napredak u procesu pristupanja; smatra važnim da albansko civilno društvo, mediji i građani svoje čelnike pozivaju na odgovornost za ishode konkretnih političkih mjera;

| 6. | zabrinut je zbog neprekidne trenutne političke polarizacije u Albaniji, koja bi mogla ugroziti daljnje napore u europskoj integraciji; podsjeća vladajuću koaliciju i oporbu na njihovu zajedničku odgovornost prema građanima u pogledu održivog, konstruktivnog i uključivog političkog dijaloga koji omogućava donošenje i provedbu ključnih reformi; poziva vladajuću većinu i oporbu da i dalje ulažu napore u uspostavu stvarnog političkog dijaloga i da i da surađuju na konstruktivan način; |
| --- | --- |

6.

zabrinut je zbog neprekidne trenutne političke polarizacije u Albaniji, koja bi mogla ugroziti daljnje napore u europskoj integraciji; podsjeća vladajuću koaliciju i oporbu na njihovu zajedničku odgovornost prema građanima u pogledu održivog, konstruktivnog i uključivog političkog dijaloga koji omogućava donošenje i provedbu ključnih reformi; poziva vladajuću većinu i oporbu da i dalje ulažu napore u uspostavu stvarnog političkog dijaloga i da i da surađuju na konstruktivan način;

| 7. | ističe da je stručna javna uprava nužna za uspješnu provedbu svih drugih reformi; stoga pozdravlja činjenicu da se Zakon o javnoj službi počeo provoditi i poziva na nastavak njegove pravilne provedbe radi povećanja upravnih kapaciteta, depolitizacije javne uprave i borbe protiv korupcije u javnoj službi, jačanja sustava imenovanja, promaknuća i otpuštanja u skladu sa zaslugama, povećanja učinkovitosti, transparentnosti, odgovornosti, stručnosti i financijske održivosti javne službe te jačanja dobrog upravljanja na svim razinama; poziva na jačanje upravljanja ljudskim resursima, ocjenu sustava za procjenu državnih službenika i nezavisni nadzor provedbe zakonodavstva o javnoj službi; potiče dovršavanje sveobuhvatne strategije reforme javne uprave i nastavak promicanja depolarizacije i znanja o europskom pravu i postupcima donošenja odluka; naglašava da je potrebno jačati javni integritet, poboljšati javne usluge i učinkovitije upravljati javnim sredstvima; poziva na poboljšanje javnog pristupa uslugama i informacijama; pozdravlja u tom kontekstu novi zakon o pristupu informacijama; poziva na jačanje institucije pučkog pravobranitelja pružanjem odgovarajućih povratnih informacija na njegove zaključke i preporuke; |
| --- | --- |

7.

ističe da je stručna javna uprava nužna za uspješnu provedbu svih drugih reformi; stoga pozdravlja činjenicu da se Zakon o javnoj službi počeo provoditi i poziva na nastavak njegove pravilne provedbe radi povećanja upravnih kapaciteta, depolitizacije javne uprave i borbe protiv korupcije u javnoj službi, jačanja sustava imenovanja, promaknuća i otpuštanja u skladu sa zaslugama, povećanja učinkovitosti, transparentnosti, odgovornosti, stručnosti i financijske održivosti javne službe te jačanja dobrog upravljanja na svim razinama; poziva na jačanje upravljanja ljudskim resursima, ocjenu sustava za procjenu državnih službenika i nezavisni nadzor provedbe zakonodavstva o javnoj službi; potiče dovršavanje sveobuhvatne strategije reforme javne uprave i nastavak promicanja depolarizacije i znanja o europskom pravu i postupcima donošenja odluka; naglašava da je potrebno jačati javni integritet, poboljšati javne usluge i učinkovitije upravljati javnim sredstvima; poziva na poboljšanje javnog pristupa uslugama i informacijama; pozdravlja u tom kontekstu novi zakon o pristupu informacijama; poziva na jačanje institucije pučkog pravobranitelja pružanjem odgovarajućih povratnih informacija na njegove zaključke i preporuke;

| 8. | naglašava da je potrebno naći rješenje za rascjepkani sustav lokalne uprave i stvoriti učinkovitu lokalnu upravu koja može odgovoriti na potrebe građana učinkovitim pružanjem javnih usluga; poziva na jačanje administrativnog kapaciteta lokalnih vlasti, dopuštajući im uporabu vlastitih ovlasti i provedbu zakonodavstva na financijski održiv način; poziva na transparentnost, učinkovitost i uključivost lokalnih vlasti; prima na znanje presudu Ustavnog suda o pravnom osporavanju reforme administrativne i teritorijalne podjele zemlje; |
| --- | --- |

8.

naglašava da je potrebno naći rješenje za rascjepkani sustav lokalne uprave i stvoriti učinkovitu lokalnu upravu koja može odgovoriti na potrebe građana učinkovitim pružanjem javnih usluga; poziva na jačanje administrativnog kapaciteta lokalnih vlasti, dopuštajući im uporabu vlastitih ovlasti i provedbu zakonodavstva na financijski održiv način; poziva na transparentnost, učinkovitost i uključivost lokalnih vlasti; prima na znanje presudu Ustavnog suda o pravnom osporavanju reforme administrativne i teritorijalne podjele zemlje;

| 9. | ističe važnost nadolazećih lokalnih izbora i poziva nadležne vlasti da provedu preporuke ODIHR-a i Središnjeg izbornog povjerenstva; poziva na povećanje neovisnosti i kapaciteta izbornih tijela; |
| --- | --- |

9.

ističe važnost nadolazećih lokalnih izbora i poziva nadležne vlasti da provedu preporuke ODIHR-a i Središnjeg izbornog povjerenstva; poziva na povećanje neovisnosti i kapaciteta izbornih tijela;

| 10. | ističe da je potrebno ojačati vladavinu prava i reformirati pravosuđe kako bi se poticalo povjerenje građana i poslovne zajednice u pravosudni sustav; pozdravlja obvezu Albanije u pogledu reforme pravosuđa, no još uvijek žali zbog stalnih nedostataka u funkcioniranju pravosudnog sustava, kao što su politizacija i ograničena odgovornost, visoka razina korupcije, nedostatna sredstva i zaostaci; ponavlja potrebu za daljnjim suštinskim naporima kojima bi se zajamčila neovisnost, učinkovitost i odgovornost sudstva i za poboljšanjem sustava imenovanja, napredovanja i stege za suce, tužitelje i odvjetnike; poziva vlasti da nastave s reformama kroz konstruktivnu suradnju sa svim dionicima, uključujući relevantne organizacije civilnog društva, i suradnju s Venecijanskom komisijom u pogledu razrade i provedbe dugoročne strategije pravosudne reforme; |
| --- | --- |

10.

ističe da je potrebno ojačati vladavinu prava i reformirati pravosuđe kako bi se poticalo povjerenje građana i poslovne zajednice u pravosudni sustav; pozdravlja obvezu Albanije u pogledu reforme pravosuđa, no još uvijek žali zbog stalnih nedostataka u funkcioniranju pravosudnog sustava, kao što su politizacija i ograničena odgovornost, visoka razina korupcije, nedostatna sredstva i zaostaci; ponavlja potrebu za daljnjim suštinskim naporima kojima bi se zajamčila neovisnost, učinkovitost i odgovornost sudstva i za poboljšanjem sustava imenovanja, napredovanja i stege za suce, tužitelje i odvjetnike; poziva vlasti da nastave s reformama kroz konstruktivnu suradnju sa svim dionicima, uključujući relevantne organizacije civilnog društva, i suradnju s Venecijanskom komisijom u pogledu razrade i provedbe dugoročne strategije pravosudne reforme;

| 11. | podsjeća na rezoluciju albanskog predsjednika iz studenog 2013. o europskoj integraciji Albanije u kojoj se iskazuje podrška brojnim važnim mjerama, posebice na području vladavine prava; naglašava da je važno istinsko poštovanje vladavine prava i neovisnosti te transparentnosti sudskih tijela kao što je Visoko vijeće pravde; naglašava važnost poštovanja odluka Ustavnog suda po tom pitanju; poziva nadležna tijela da potiču integritet i neovisnost glavnih demokratskih institucija i depolitizaciju sudstva; poziva nadležne vlasti da bez odgode zajamče pravdu žrtvama događaja od 21. siječnja 2011.; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na rezoluciju albanskog predsjednika iz studenog 2013. o europskoj integraciji Albanije u kojoj se iskazuje podrška brojnim važnim mjerama, posebice na području vladavine prava; naglašava da je važno istinsko poštovanje vladavine prava i neovisnosti te transparentnosti sudskih tijela kao što je Visoko vijeće pravde; naglašava važnost poštovanja odluka Ustavnog suda po tom pitanju; poziva nadležna tijela da potiču integritet i neovisnost glavnih demokratskih institucija i depolitizaciju sudstva; poziva nadležne vlasti da bez odgode zajamče pravdu žrtvama događaja od 21. siječnja 2011.;

| 12. | ističe nezadovoljavajuće stanje sustava maloljetničkog pravosuđa; poziva nadležne vlasti da izrade planove za poboljšanje situacije; |
| --- | --- |

12.

ističe nezadovoljavajuće stanje sustava maloljetničkog pravosuđa; poziva nadležne vlasti da izrade planove za poboljšanje situacije;

| 13. | zabrinut je jer korupcija, među ostalim u pravosudnom sustavu, i dalje predstavlja ozbiljan problem; potiče Albaniju na ozbiljno daljnje jačanje napora u borbi protiv korupcije na svim razinama i na poboljšanje zakonodavnog okvira, institucionalnih kapaciteta i razmjene informacija i suradnje među institucijama; pozdravlja imenovanje nacionalnog koordinatora za suzbijanje korupcije, koji će na središnjoj razini koordinirati napore i nadzirati provedbu te poziva na donošenje sveobuhvatne i stroge strategije za suzbijanje korupcije i akcijskih planova za razdoblje od 2014. do 2020.; ponavlja potrebu razvijanja otpornijeg okvira za borbu protiv korupcije koji treba uključivati širok raspon institucija; smatra pozitivnima korake u cilju veće transparentnosti, uključujući objavljivanje imovinskih kartica viših dužnosnika i uspostavu središnjih točaka za suzbijanje korupcije u svim resornim ministarstvima; |
| --- | --- |

13.

zabrinut je jer korupcija, među ostalim u pravosudnom sustavu, i dalje predstavlja ozbiljan problem; potiče Albaniju na ozbiljno daljnje jačanje napora u borbi protiv korupcije na svim razinama i na poboljšanje zakonodavnog okvira, institucionalnih kapaciteta i razmjene informacija i suradnje među institucijama; pozdravlja imenovanje nacionalnog koordinatora za suzbijanje korupcije, koji će na središnjoj razini koordinirati napore i nadzirati provedbu te poziva na donošenje sveobuhvatne i stroge strategije za suzbijanje korupcije i akcijskih planova za razdoblje od 2014. do 2020.; ponavlja potrebu razvijanja otpornijeg okvira za borbu protiv korupcije koji treba uključivati širok raspon institucija; smatra pozitivnima korake u cilju veće transparentnosti, uključujući objavljivanje imovinskih kartica viših dužnosnika i uspostavu središnjih točaka za suzbijanje korupcije u svim resornim ministarstvima;

| 14. | ponavlja da je potrebno uspostaviti pouzdanu evidenciju istraga, kaznenih postupaka i presuda na svim razinama, uključujući slučajeve korupcije na visokoj razini; smatra da je nužno poboljšati učinkovitost istraga i omogućiti dostatna sredstva, izobrazbu i stručno osoblje u borbi protiv korupcije, posebno na području javne nabave, zdravstva, oporezivanja, obrazovanja, policije, carine i lokalne uprave; potiče sudjelovanje organizacija civilnog društva i njihovu nadzornu ulogu u borbi protiv korupcije; poziva na sustavnu ovrhu nad imovinom stečenom kaznenim djelom i na osuđujuće presude za pranje novca, kao i na sustavnu uporabu financijskih istraga; poziva nadležna tijela da ojačaju postojeće zakonodavstvo o zaštiti zviždača; |
| --- | --- |

14.

ponavlja da je potrebno uspostaviti pouzdanu evidenciju istraga, kaznenih postupaka i presuda na svim razinama, uključujući slučajeve korupcije na visokoj razini; smatra da je nužno poboljšati učinkovitost istraga i omogućiti dostatna sredstva, izobrazbu i stručno osoblje u borbi protiv korupcije, posebno na području javne nabave, zdravstva, oporezivanja, obrazovanja, policije, carine i lokalne uprave; potiče sudjelovanje organizacija civilnog društva i njihovu nadzornu ulogu u borbi protiv korupcije; poziva na sustavnu ovrhu nad imovinom stečenom kaznenim djelom i na osuđujuće presude za pranje novca, kao i na sustavnu uporabu financijskih istraga; poziva nadležna tijela da ojačaju postojeće zakonodavstvo o zaštiti zviždača;

| 15. | zabrinut je zbog toga što je borba protiv organiziranog kriminala i dalje velik izazov, usprkos pozitivnom trendu, posebno kada je riječ o borbi protiv krijumčarenja i proizvodnje narkotika; poziva Albaniju, iako prihvaća uspjeh nedavnih policijskih operacija, da razvije sveobuhvatan strateški pristup i poduzme mjere kako bi se uklonile prepreke učinkovitim istragama u smislu evidencije istraga, kaznenih postupaka i presuda u svim područjima i na svim razinama; potiče daljnju uspostavu međuagencijske koordinacije na lokalnoj razini te regionalne i međunarodne policijske i pravosudne suradnje; predlaže pojačanu suradnju u borbi protiv krijumčarenja drogom s partnerskim agencijama na zapadnom Balkanu i sa službama država članica EU-a; |
| --- | --- |

15.

zabrinut je zbog toga što je borba protiv organiziranog kriminala i dalje velik izazov, usprkos pozitivnom trendu, posebno kada je riječ o borbi protiv krijumčarenja i proizvodnje narkotika; poziva Albaniju, iako prihvaća uspjeh nedavnih policijskih operacija, da razvije sveobuhvatan strateški pristup i poduzme mjere kako bi se uklonile prepreke učinkovitim istragama u smislu evidencije istraga, kaznenih postupaka i presuda u svim područjima i na svim razinama; potiče daljnju uspostavu međuagencijske koordinacije na lokalnoj razini te regionalne i međunarodne policijske i pravosudne suradnje; predlaže pojačanu suradnju u borbi protiv krijumčarenja drogom s partnerskim agencijama na zapadnom Balkanu i sa službama država članica EU-a;

| 16. | pohvaljuje napore u borbi protiv trgovine ljudima, koja je i dalje velik izazov; poziva nadležna tijela da razviju sveobuhvatan pristup usmjeren na žrtve, da poboljšaju koordinaciju među institucijama i ojačaju sposobnosti tužitelja, sudaca i policije; ponavlja potrebu za stalnim specijaliziranim zajedničkim aktivnostima osposobljavanja koje će uključivati tužitelje, suce i policijske službenike; pozdravlja suradnju albanske policije i ureda tužitelja s državama članicama EU-a, koja je dovela do dobrih rezultata; |
| --- | --- |

16.

pohvaljuje napore u borbi protiv trgovine ljudima, koja je i dalje velik izazov; poziva nadležna tijela da razviju sveobuhvatan pristup usmjeren na žrtve, da poboljšaju koordinaciju među institucijama i ojačaju sposobnosti tužitelja, sudaca i policije; ponavlja potrebu za stalnim specijaliziranim zajedničkim aktivnostima osposobljavanja koje će uključivati tužitelje, suce i policijske službenike; pozdravlja suradnju albanske policije i ureda tužitelja s državama članicama EU-a, koja je dovela do dobrih rezultata;

| 17. | pohvaljuje pučkog pravobranitelja za njegov rad na promicanju ljudskih prava, njegovu otvorenost prema ugroženim osobama i suradnju s organizacijama civilnog društva; žali zbog činjenice da se o godišnjim i posebnim izvješćima pučkog pravobranitelja nije raspravljalo u parlamentu pa se stoga ne mogu objaviti niti službeno priznati; poziva vladu i parlament da povećaju neovisnost, učinkovitost i djelotvornost institucija koje se bave ljudskim pravima, da poboljšaju suradnju s uredom pravobranitelja i da ga i dalje politički i financijski podupiru; |
| --- | --- |

17.

pohvaljuje pučkog pravobranitelja za njegov rad na promicanju ljudskih prava, njegovu otvorenost prema ugroženim osobama i suradnju s organizacijama civilnog društva; žali zbog činjenice da se o godišnjim i posebnim izvješćima pučkog pravobranitelja nije raspravljalo u parlamentu pa se stoga ne mogu objaviti niti službeno priznati; poziva vladu i parlament da povećaju neovisnost, učinkovitost i djelotvornost institucija koje se bave ljudskim pravima, da poboljšaju suradnju s uredom pravobranitelja i da ga i dalje politički i financijski podupiru;

| 18. | ističe zabrinutost u vezi sa sigurnošću zbog stranih boraca povratnika; pozdravlja mjere kojima se sprječava radikalizacija i kojima se bori protiv fenomena stranih boraca; naglašava potrebu za provedbom strategije i akcijskog plana za borbu protiv terorizma; pozdravlja porast broja osoblja u antiterorističkom odjelu policije te potiče na intenzivnu regionalnu suradnju u borbi protiv terorizma; pozdravlja novi operativni sporazum koji je potpisan s Europolom i poziva na njegovu učinkovitu provedbu; |
| --- | --- |

18.

ističe zabrinutost u vezi sa sigurnošću zbog stranih boraca povratnika; pozdravlja mjere kojima se sprječava radikalizacija i kojima se bori protiv fenomena stranih boraca; naglašava potrebu za provedbom strategije i akcijskog plana za borbu protiv terorizma; pozdravlja porast broja osoblja u antiterorističkom odjelu policije te potiče na intenzivnu regionalnu suradnju u borbi protiv terorizma; pozdravlja novi operativni sporazum koji je potpisan s Europolom i poziva na njegovu učinkovitu provedbu;

| 19. | naglašava da je potrebno pojačati civilno sudjelovanje u javnom životu te planiranju i donošenju politika te u procesu europskih integracija radi poticanja opsežnijeg nacionalnog konsenzusa o reformama i procesu pristupanja EU-u; preporuča daljnji razvoj mehanizama savjetovanja s civilnim društvom i lokalnim zajednicama (i između njih); zabrinut je zbog politiziranja organizacija civilnog društva, što može umanjiti njihovu moguću ulogu u jačanju kulture demokracije; |
| --- | --- |

19.

naglašava da je potrebno pojačati civilno sudjelovanje u javnom životu te planiranju i donošenju politika te u procesu europskih integracija radi poticanja opsežnijeg nacionalnog konsenzusa o reformama i procesu pristupanja EU-u; preporuča daljnji razvoj mehanizama savjetovanja s civilnim društvom i lokalnim zajednicama (i između njih); zabrinut je zbog politiziranja organizacija civilnog društva, što može umanjiti njihovu moguću ulogu u jačanju kulture demokracije;

| 20. | pozdravlja sklad među različitim vjerskim skupinama i atmosferu vjerske tolerancije te općenito dobre međuetničke odnose u zemlji; poziva nadležna tijela da nastave unapređivati ozračje uključivosti i tolerancije za sve manjine u zemlji; potiče vladu da, nakon opsežnog procesa savjetovanja, donese sveobuhvatan zakon o manjinama kako bi uklonila postojeće nedostatke u skladu s preporukama Savjetodavnog odbora Vijeća Europe o provođenju Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina i da na učinkovit način provede zakon o zaštiti od diskriminacije te da stvori konkretnu nediskriminirajuću sudsku praksu; pozdravlja doprinos povjerenika za zaštitu od diskriminacije u borbi protiv diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, posebno na području zapošljavanja, obrazovanja i pristupa socijalnim uslugama; potiče daljnje korake za poboljšanje životnih uvjeta Roma poboljšavanjem njihovog pristupa prijavljivanju, stanovanju i obrazovanju, tržištu rada i službama socijalne i zdravstvene skrbi; naglašava da životne uvjete romskog stanovništva treba poboljšati boljom koordinacijom između središnje i lokalne vlasti te međuministarskom suradnjom; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja sklad među različitim vjerskim skupinama i atmosferu vjerske tolerancije te općenito dobre međuetničke odnose u zemlji; poziva nadležna tijela da nastave unapređivati ozračje uključivosti i tolerancije za sve manjine u zemlji; potiče vladu da, nakon opsežnog procesa savjetovanja, donese sveobuhvatan zakon o manjinama kako bi uklonila postojeće nedostatke u skladu s preporukama Savjetodavnog odbora Vijeća Europe o provođenju Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina i da na učinkovit način provede zakon o zaštiti od diskriminacije te da stvori konkretnu nediskriminirajuću sudsku praksu; pozdravlja doprinos povjerenika za zaštitu od diskriminacije u borbi protiv diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, posebno na području zapošljavanja, obrazovanja i pristupa socijalnim uslugama; potiče daljnje korake za poboljšanje životnih uvjeta Roma poboljšavanjem njihovog pristupa prijavljivanju, stanovanju i obrazovanju, tržištu rada i službama socijalne i zdravstvene skrbi; naglašava da životne uvjete romskog stanovništva treba poboljšati boljom koordinacijom između središnje i lokalne vlasti te međuministarskom suradnjom;

| 21. | pozdravlja osnivanje Nacionalnog vijeća za rodnu ravnopravnost i imenovanje koordinatora za rodnu ravnopravnost u svim resornim ministarstvima; poziva na daljnje mjere za rješavanje problema obiteljskog nasilja, slučajeva nedostatnog pristupa žena pravosuđu i rodne pristranost pri zapošljavanju; pozdravlja uključenje LGBTI zajednice u strategiju o socijalnoj uključenosti za razdoblje 2015. – 2020., osnivanje radne skupine o pravima pripadnika LGBTI zajednice u Ministarstvu za socijalna pitanja te otvaranje prvog utočišta za pripadnike LGBTI zajednice; pohvaljuje izmjene kaznenog zakona prema kojem se kažnjavaju zločin iz mržnje i govor mržnje na osnovi spolne orijentacije i rodnog identiteta; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja osnivanje Nacionalnog vijeća za rodnu ravnopravnost i imenovanje koordinatora za rodnu ravnopravnost u svim resornim ministarstvima; poziva na daljnje mjere za rješavanje problema obiteljskog nasilja, slučajeva nedostatnog pristupa žena pravosuđu i rodne pristranost pri zapošljavanju; pozdravlja uključenje LGBTI zajednice u strategiju o socijalnoj uključenosti za razdoblje 2015. – 2020., osnivanje radne skupine o pravima pripadnika LGBTI zajednice u Ministarstvu za socijalna pitanja te otvaranje prvog utočišta za pripadnike LGBTI zajednice; pohvaljuje izmjene kaznenog zakona prema kojem se kažnjavaju zločin iz mržnje i govor mržnje na osnovi spolne orijentacije i rodnog identiteta;

| 22. | potiče vladu nadalje da radi na zakonu o priznavanju roda i da osigura da uvjeti priznavanja roda zadovoljavaju standarde preporuke CM/Rec(2010) Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za suzbijanje rodne i spolne diskriminacije; vjeruje da bi temeljna prava LGBTI osoba bila bolje zajamčena kada bi im bile dostupne pravne institucije poput izvanbračne zajednice, civilnog partnerstva ili braka i potiče albanske vlasti da razmotre te mogućnosti; |
| --- | --- |

22.

potiče vladu nadalje da radi na zakonu o priznavanju roda i da osigura da uvjeti priznavanja roda zadovoljavaju standarde preporuke CM/Rec(2010) Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o mjerama za suzbijanje rodne i spolne diskriminacije; vjeruje da bi temeljna prava LGBTI osoba bila bolje zajamčena kada bi im bile dostupne pravne institucije poput izvanbračne zajednice, civilnog partnerstva ili braka i potiče albanske vlasti da razmotre te mogućnosti;

| 23. | poziva albanske vlasti da reagiraju na zahtjev Ujedinjenih naroda i preporuke ombudsmanice da se uspostavi homogena i pouzdana baza podataka, aktivira Koordinacijsko vijeće za borbu protiv krvnih osveta koje je uspostavljeno 2005. i da se razvije akcijski plan koji će biti usredotočen na aspekte vladavine prava u borbi protiv krvnih osveta; |
| --- | --- |

23.

poziva albanske vlasti da reagiraju na zahtjev Ujedinjenih naroda i preporuke ombudsmanice da se uspostavi homogena i pouzdana baza podataka, aktivira Koordinacijsko vijeće za borbu protiv krvnih osveta koje je uspostavljeno 2005. i da se razvije akcijski plan koji će biti usredotočen na aspekte vladavine prava u borbi protiv krvnih osveta;

| 24. | naglašava presudnu važnost profesionalne, neovisne i pluralističke javne radiotelevizije i privatnih medija kao kamena temeljca demokracije; zabrinut je zbog manjka stvarne medijske neovisnost i manjka transparentnosti vlasništva nad medijima i njihovog financiranja; potiče Albaniju da novinarima omogući slobodan rad; ističe da su potrebni dodatni napori da bi se u cijelosti jamčila neovisnost regulatornog tijela za medije i neovisnost javne radiotelevizije; zabrinut je zbog nedostatka transparentnosti u pogledu vlasništva medija i njihovog financiranja, polarizacije medija i autocenzure; poziva na jačanje profesionalnih i etičkih standarda novinara; potiče na pravilnu provedbu zakona o kleveti; napominje da je opozicija dovela u pitanje izbor novog predsjednika i članova odbora Tijela za audiovizualne medije; ohrabruje vladu da Tijelu za audiovizualne medije pruži neovisnost i potporu kako bi ono mogu u potpunosti obavljati svoje dužnosti, uključujući prelazak na digitalnu tehnologiju i učinkovitu provedbu zakona o audiovizualnim medijima; |
| --- | --- |

24.

naglašava presudnu važnost profesionalne, neovisne i pluralističke javne radiotelevizije i privatnih medija kao kamena temeljca demokracije; zabrinut je zbog manjka stvarne medijske neovisnost i manjka transparentnosti vlasništva nad medijima i njihovog financiranja; potiče Albaniju da novinarima omogući slobodan rad; ističe da su potrebni dodatni napori da bi se u cijelosti jamčila neovisnost regulatornog tijela za medije i neovisnost javne radiotelevizije; zabrinut je zbog nedostatka transparentnosti u pogledu vlasništva medija i njihovog financiranja, polarizacije medija i autocenzure; poziva na jačanje profesionalnih i etičkih standarda novinara; potiče na pravilnu provedbu zakona o kleveti; napominje da je opozicija dovela u pitanje izbor novog predsjednika i članova odbora Tijela za audiovizualne medije; ohrabruje vladu da Tijelu za audiovizualne medije pruži neovisnost i potporu kako bi ono mogu u potpunosti obavljati svoje dužnosti, uključujući prelazak na digitalnu tehnologiju i učinkovitu provedbu zakona o audiovizualnim medijima;

| 25. | pozdravlja poboljšanje poslovne klime i ostvarenje funkcionalnoga tržišnog gospodarstva, no poziva vladu da se nastavi baviti problemima na području provedbe ugovora i vladavine prava te da riješi rašireno sivo gospodarstvo; poziva na daljnje reforme kako bi se mogli nositi s tržišnim pritiskom na zajedničkom europskom tržištu; poziva vladu da pojača zaštitu prava vlasništva i ubrza uspostavljanje održive i koherentne politike koja se odnosi na legalizaciju nekretnina, povrat imovine i odštete; naglašava važnost stvaranja povoljnih uvjeta za razvoj privatnog sektora i izravna strana ulaganja; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja poboljšanje poslovne klime i ostvarenje funkcionalnoga tržišnog gospodarstva, no poziva vladu da se nastavi baviti problemima na području provedbe ugovora i vladavine prava te da riješi rašireno sivo gospodarstvo; poziva na daljnje reforme kako bi se mogli nositi s tržišnim pritiskom na zajedničkom europskom tržištu; poziva vladu da pojača zaštitu prava vlasništva i ubrza uspostavljanje održive i koherentne politike koja se odnosi na legalizaciju nekretnina, povrat imovine i odštete; naglašava važnost stvaranja povoljnih uvjeta za razvoj privatnog sektora i izravna strana ulaganja;

| 26. | naglašava potrebu za poboljšanjem obrazovanja i osposobljavanja kako bi se riješila neusklađenost vještina i povećala mogućnosti zapošljavanja mladih ljudi; poziva Komisiju da blisko surađuje s vladom u cilju rješavanja nedostataka u uvjetima na tržištu rada, uključujući sve veću nezaposlenost, te da ponudi rješenja u skladu sa strategijom Europa 2020.; pozdravlja Okvirni strateški dokument za Albaniju za 2014. – 2020., u kojem se navodi da je kroz program IPA potrebno pružiti potporu na području obrazovanja, zapošljavanja i socijalnih politika; |
| --- | --- |

26.

naglašava potrebu za poboljšanjem obrazovanja i osposobljavanja kako bi se riješila neusklađenost vještina i povećala mogućnosti zapošljavanja mladih ljudi; poziva Komisiju da blisko surađuje s vladom u cilju rješavanja nedostataka u uvjetima na tržištu rada, uključujući sve veću nezaposlenost, te da ponudi rješenja u skladu sa strategijom Europa 2020.; pozdravlja Okvirni strateški dokument za Albaniju za 2014. – 2020., u kojem se navodi da je kroz program IPA potrebno pružiti potporu na području obrazovanja, zapošljavanja i socijalnih politika;

| 27. | poziva nadležne vlasti da izrade nacrt nacionalne energetske strategije, s posebnim naglaskom na obnovljivim izvorima energije i energetskoj sigurnosti, uključujući diversifikaciju izvora energije; zauzima stajalište da bi Albanija trebala više ulagati u projekte obnovljive energije i povezanu infrastrukturu; poziva Albaniju da razmotri ekološki učinak hidroenergetskih projekata na nacionalnu prirodnu baštinu; poziva na poštovanje okvirne direktive o vodama Europske unije, u cilju postizanja dobrog ekološkog i kemijskog stanja svih prirodnih površinskih voda; |
| --- | --- |

27.

poziva nadležne vlasti da izrade nacrt nacionalne energetske strategije, s posebnim naglaskom na obnovljivim izvorima energije i energetskoj sigurnosti, uključujući diversifikaciju izvora energije; zauzima stajalište da bi Albanija trebala više ulagati u projekte obnovljive energije i povezanu infrastrukturu; poziva Albaniju da razmotri ekološki učinak hidroenergetskih projekata na nacionalnu prirodnu baštinu; poziva na poštovanje okvirne direktive o vodama Europske unije, u cilju postizanja dobrog ekološkog i kemijskog stanja svih prirodnih površinskih voda;

| 28. | potiče albanske vlasti da razviju opsežne planove upravljanja za postojeće nacionalne parkove s obzirom na smjernice Međunarodnog saveza za očuvanje prirode svjetske komisije za zaštićena područja o kvaliteti i upravljanju za zaštićena područja II. kategorije; potiče vlasti da napuste sve razvojne planove koji obezvređuju zaštićena područja zemlje i poziva na odustajanje od malih i velikih hidroenergetskih građevinskih planova, posebice u svim nacionalnim parkovima; zahtijeva da se posebno preispitaju planovi za izgradnju hidroelektrana na rijeci Vjosa i njezinim pritokama jer bi ti projekti naštetili jednom od posljednjih velikih, netaknutih i gotovo prirodnih riječnih ekosustava u Europi; |
| --- | --- |

28.

potiče albanske vlasti da razviju opsežne planove upravljanja za postojeće nacionalne parkove s obzirom na smjernice Međunarodnog saveza za očuvanje prirode svjetske komisije za zaštićena područja o kvaliteti i upravljanju za zaštićena područja II. kategorije; potiče vlasti da napuste sve razvojne planove koji obezvređuju zaštićena područja zemlje i poziva na odustajanje od malih i velikih hidroenergetskih građevinskih planova, posebice u svim nacionalnim parkovima; zahtijeva da se posebno preispitaju planovi za izgradnju hidroelektrana na rijeci Vjosa i njezinim pritokama jer bi ti projekti naštetili jednom od posljednjih velikih, netaknutih i gotovo prirodnih riječnih ekosustava u Europi;

| 29. | pozdravlja stalan konstruktivan i proaktivan stav Albanije u regionalnoj i bilateralnoj suradnji; naglašava njezinu ključnu ulogu u jačanju regionalne stabilnosti; pozdravlja političku volju da se poboljšaju odnosi sa Srbijom; potiče Albaniju i Srbiju da poduzmu daljnje korake i daju izjave kojima se promiču regionalna stabilnost, suradnja i dobri međususjedski odnosi; uznemiren je zbog izjava albanskog premijera u kojima je spekulirao o ujedinjenju Albanaca iz Albanije i s Kosova; potiče Albaniju da zadrži konstruktivan položaj u regiji i da s drugim zemljama zapadnog Balkana razmjenjuje znanje i iskustvo stečeno tijekom procesa pristupanja EU-u radi povećanja suradnje i veće stabilizacije regije; pozdravlja potpunu usklađenost Albanije sa stajalištima EU-a na području vanjske politike, uključujući restriktivne mjere EU-a prema Rusiji i njezino sudjelovanje u operacijama upravljanja kriznim situacijama na području zajedničke sigurnosne i obrambene politike; prima na znanje njezinu ambiciju da tijekom trenutnog predsjedanja Procesom suradnje u jugoistočnoj Europi dodatno promiče dijalog među državama sudionicama; poziva Albaniju da aktivno sudjeluje u provedbi jadransko-jonske strategije Europske unije; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja stalan konstruktivan i proaktivan stav Albanije u regionalnoj i bilateralnoj suradnji; naglašava njezinu ključnu ulogu u jačanju regionalne stabilnosti; pozdravlja političku volju da se poboljšaju odnosi sa Srbijom; potiče Albaniju i Srbiju da poduzmu daljnje korake i daju izjave kojima se promiču regionalna stabilnost, suradnja i dobri međususjedski odnosi; uznemiren je zbog izjava albanskog premijera u kojima je spekulirao o ujedinjenju Albanaca iz Albanije i s Kosova; potiče Albaniju da zadrži konstruktivan položaj u regiji i da s drugim zemljama zapadnog Balkana razmjenjuje znanje i iskustvo stečeno tijekom procesa pristupanja EU-u radi povećanja suradnje i veće stabilizacije regije; pozdravlja potpunu usklađenost Albanije sa stajalištima EU-a na području vanjske politike, uključujući restriktivne mjere EU-a prema Rusiji i njezino sudjelovanje u operacijama upravljanja kriznim situacijama na području zajedničke sigurnosne i obrambene politike; prima na znanje njezinu ambiciju da tijekom trenutnog predsjedanja Procesom suradnje u jugoistočnoj Europi dodatno promiče dijalog među državama sudionicama; poziva Albaniju da aktivno sudjeluje u provedbi jadransko-jonske strategije Europske unije;

| 30. | poziva na poboljšanje međuparlamentarne suradnje između EP-a i Albanije; predlaže usklađivanje, koliko je to moguće, budućeg kalendara sjednica Parlamentarnog odbora EU-a i Albanije za stabilizaciju i pridruživanje s kalendarom aktivnosti Dijaloga na visokoj razini o ključnim prioritetima radi jačeg parlamentarnog nadzora procesa pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

30.

poziva na poboljšanje međuparlamentarne suradnje između EP-a i Albanije; predlaže usklađivanje, koliko je to moguće, budućeg kalendara sjednica Parlamentarnog odbora EU-a i Albanije za stabilizaciju i pridruživanje s kalendarom aktivnosti Dijaloga na visokoj razini o ključnim prioritetima radi jačeg parlamentarnog nadzora procesa pristupanja EU-u;

| 31. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Albanije. |
| --- | --- |

31.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Albanije.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/69

---

P8_TA(2015)0182

Izvješće o napretku Bosne i Hercegovine za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o izvješću o napretku Bosne i Hercegovine za 2014. (2014/2952(RSP))

(2016/C 346/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine (BiH), s druge strane, koji je potpisan 16. lipnja 2008. i koji su ratificirale sve države članice EU-a i Bosna i Hercegovina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine (BiH), s druge strane, koji je potpisan 16. lipnja 2008. i koji su ratificirale sve države članice EU-a i Bosna i Hercegovina,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. o zapadnom Balkanu i prilog naslovljen „Solunski program za zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. o zapadnom Balkanu i prilog naslovljen „Solunski program za zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. listopada, 17. i 18. studenog, 15. i 16. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. listopada, 17. i 18. studenog, 15. i 16. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700), priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o napretku Bosne i Hercegovine za 2014.” (SWD(2014)0305) te okvirni strateški dokument o Bosni i Hercegovini (2014. – 2017.) usvojen 15. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700), priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o napretku Bosne i Hercegovine za 2014.” (SWD(2014)0305) te okvirni strateški dokument o Bosni i Hercegovini (2014. – 2017.) usvojen 15. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir obveze u pisanom obliku o integraciji u EU koje je Predsjedništvo BiH prihvatilo 29. siječnja 2015., a Parlament BiH podržao 23. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze u pisanom obliku o integraciji u EU koje je Predsjedništvo BiH prihvatilo 29. siječnja 2015., a Parlament BiH podržao 23. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća od 19. siječnja 2015. o imenovanju Lars-Gunnara Wigemarka posebnim predstavnikom EU-a i voditeljem delegacije EU-a u Bosni i Hercegovini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća od 19. siječnja 2015. o imenovanju Lars-Gunnara Wigemarka posebnim predstavnikom EU-a i voditeljem delegacije EU-a u Bosni i Hercegovini,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o BiH, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o BiH,

| — | uzimajući u obzir rad Cristiana Dana Prede, stalnog izvjestitelja o Bosni i Hercegovini u Odboru za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Cristiana Dana Prede, stalnog izvjestitelja o Bosni i Hercegovini u Odboru za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je EU više puta izrazio svoju nedvojbenu posvećenost europskoj perspektivi BiH te njezinoj teritorijalnoj cjelovitosti, suverenosti i jedinstvu; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU više puta izrazio svoju nedvojbenu posvećenost europskoj perspektivi BiH te njezinoj teritorijalnoj cjelovitosti, suverenosti i jedinstvu;

| B. | budući da je EU ponudio novu priliku BiH na temelju koordiniranog pristupa koji je osmišljen kako bi se toj zemlji pomoglo da nastavi proces reforme, poboljša društveno i gospodarsko stanje te da se još više približi Europskoj uniji; budući da se od političkih elita te zemlje sada traži jednako nedvojbena posvećenost i angažman; budući da je pristupanje EU-u sveobuhvatan proces koji pripada cijeloj zemlji i svim njezinim građanima te zahtijeva nacionalni konsenzus o planu reformi; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU ponudio novu priliku BiH na temelju koordiniranog pristupa koji je osmišljen kako bi se toj zemlji pomoglo da nastavi proces reforme, poboljša društveno i gospodarsko stanje te da se još više približi Europskoj uniji; budući da se od političkih elita te zemlje sada traži jednako nedvojbena posvećenost i angažman; budući da je pristupanje EU-u sveobuhvatan proces koji pripada cijeloj zemlji i svim njezinim građanima te zahtijeva nacionalni konsenzus o planu reformi;

| C. | budući da su pretjerano složen i neučinkovit institucionalni ustroj, nedovoljna suradnja i koordinacija političkih čelnika BiH i svih razina vlasti, odsutnost zajedničke vizije i političke volje te etnocentrični stavovi ozbiljno usporili napredak zemlje; budući da neslaganja na političkoj i etničkoj osnovi izrazito negativno utječu na rad skupština na razini države; |
| --- | --- |

C.

budući da su pretjerano složen i neučinkovit institucionalni ustroj, nedovoljna suradnja i koordinacija političkih čelnika BiH i svih razina vlasti, odsutnost zajedničke vizije i političke volje te etnocentrični stavovi ozbiljno usporili napredak zemlje; budući da neslaganja na političkoj i etničkoj osnovi izrazito negativno utječu na rad skupština na razini države;

| D. | budući da dugotrajna politička pat-pozicija predstavlja ozbiljnu prepreku stabilizaciji i razvoju zemlje te se time građanima uskraćuje sigurna i uspješna budućnost; budući da su politička tromost, nezaposlenost, vrlo visoka razina korupcije i nezadovoljstvo političkim elitama doveli do građanskih nemira koji su se u veljači 2014. iz Tuzle proširili cijelom zemljom; |
| --- | --- |

D.

budući da dugotrajna politička pat-pozicija predstavlja ozbiljnu prepreku stabilizaciji i razvoju zemlje te se time građanima uskraćuje sigurna i uspješna budućnost; budući da su politička tromost, nezaposlenost, vrlo visoka razina korupcije i nezadovoljstvo političkim elitama doveli do građanskih nemira koji su se u veljači 2014. iz Tuzle proširili cijelom zemljom;

| E. | budući da je EU postavio vladavinu prava u središte procesa proširenja; budući da je snažna politička potpora ključna za ostvarenje napretka na tim područjima; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU postavio vladavinu prava u središte procesa proširenja; budući da je snažna politička potpora ključna za ostvarenje napretka na tim područjima;

| F. | budući da je korupcija široko raširena, javna uprava je fragmentirana, mnogi različiti pravni sustavi predstavljaju izazov, mehanizmi suradnje s civilnim društvom i dalje su slabi, medijski prostor je polariziran te nisu osigurana jednaka prava za sve konstitutivne narode i građane; |
| --- | --- |

F.

budući da je korupcija široko raširena, javna uprava je fragmentirana, mnogi različiti pravni sustavi predstavljaju izazov, mehanizmi suradnje s civilnim društvom i dalje su slabi, medijski prostor je polariziran te nisu osigurana jednaka prava za sve konstitutivne narode i građane;

| G. | budući da se više od 50 % proračunskih prihoda BiH troši na održavanje uprave na brojnim razinama; budući da je BiH najlošije ocijenjena europska zemlja prema pokazateljima Svjetske banke o jednostavnosti poslovanja te jedna od najlošije ocijenjenih zemalja prema indeksu percepcije korupcije; budući da BiH ima najveću stopu nezaposlenosti mladih u Europi (59 % aktivnog stanovništva u dobi od 15 do 24 godine); |
| --- | --- |

G.

budući da se više od 50 % proračunskih prihoda BiH troši na održavanje uprave na brojnim razinama; budući da je BiH najlošije ocijenjena europska zemlja prema pokazateljima Svjetske banke o jednostavnosti poslovanja te jedna od najlošije ocijenjenih zemalja prema indeksu percepcije korupcije; budući da BiH ima najveću stopu nezaposlenosti mladih u Europi (59 % aktivnog stanovništva u dobi od 15 do 24 godine);

| 1. | pozdravlja činjenicu da je Vijeće odgovorilo na poziv Parlamenta ponovno promisli o pristupu EU-a Bosni i Hercegovini; poziva nove čelnike BiH da se potpuno obvežu na provedbu potrebnih institucijskih, gospodarskih i društvenih reformi kako bi se poboljšao život građana BiH i omogućio napredak na putu prema članstvu u EU-u; ističe da će biti potreban znatan napredak u provedbi programa reformi, koje, između ostalog, obuhvaćaju Pakt za rast i zapošljavanje, kako bi se razmotrio zahtjev za članstvo; ističe da bi BiH, kao i sve ostale (moguće) države kandidatkinje, trebalo ocjenjivati na temelju vlastitih zasluga te da bi vremenske rokove njezina pristupanja trebalo odrediti na temelju brzine i kvalitete provedbe nužnih reformi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja činjenicu da je Vijeće odgovorilo na poziv Parlamenta ponovno promisli o pristupu EU-a Bosni i Hercegovini; poziva nove čelnike BiH da se potpuno obvežu na provedbu potrebnih institucijskih, gospodarskih i društvenih reformi kako bi se poboljšao život građana BiH i omogućio napredak na putu prema članstvu u EU-u; ističe da će biti potreban znatan napredak u provedbi programa reformi, koje, između ostalog, obuhvaćaju Pakt za rast i zapošljavanje, kako bi se razmotrio zahtjev za članstvo; ističe da bi BiH, kao i sve ostale (moguće) države kandidatkinje, trebalo ocjenjivati na temelju vlastitih zasluga te da bi vremenske rokove njezina pristupanja trebalo odrediti na temelju brzine i kvalitete provedbe nužnih reformi;

| 2. | naglašava da bi Komisija trebala posvetiti posebnu pozornost provedbi presude u predmetu Sejdić-Finci kad Vijeće od nje traži da sastavi mišljenje o zahtjevu za članstvo u EU-u; poziva Komisiju da omogući zaključenje sporazuma o provedbi presude u predmetu Sejdić-Finci kako bi se svim građanima zajamčila jednaka prava te da preuzme vodeću ulogu u provedbi ciljeva EU-a, uključujući funkcionalan sustav dobrog upravljanja, demokratski razvoj i gospodarsko blagostanje te poštovanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

2.

naglašava da bi Komisija trebala posvetiti posebnu pozornost provedbi presude u predmetu Sejdić-Finci kad Vijeće od nje traži da sastavi mišljenje o zahtjevu za članstvo u EU-u; poziva Komisiju da omogući zaključenje sporazuma o provedbi presude u predmetu Sejdić-Finci kako bi se svim građanima zajamčila jednaka prava te da preuzme vodeću ulogu u provedbi ciljeva EU-a, uključujući funkcionalan sustav dobrog upravljanja, demokratski razvoj i gospodarsko blagostanje te poštovanje ljudskih prava;

| 3. | snažno podupire integraciju BiH u EU i smatra da bi pojačani angažman EU-a, između ostalog, trebalo usmjeriti na društveno-gospodarska pitanja, poslovno okruženje, institucijski okvir, vladavinu prava i upravljanje, politiku suzbijanja kriminaliteta, nezavisno pravosuđe, borbu protiv korupcije, reformu javne uprave, civilno društvo i mlade te istodobno zadržati nepromijenjene uvjete za pristupanje EU-u; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, Europsku komisiju i države članice EU-a da zadrže koordinirano, usklađeno i dosljedno stajalište EU-a te pokažu da je integracija BiH u EU prioritet vanjske politike EU-a; ističe da bi EU trebao nastojati okupiti sve donatore financijskih sredstava kako bi podržao učinkovitu provedbu novog pristupa EU-a i obveze u pisanom obliku; |
| --- | --- |

3.

snažno podupire integraciju BiH u EU i smatra da bi pojačani angažman EU-a, između ostalog, trebalo usmjeriti na društveno-gospodarska pitanja, poslovno okruženje, institucijski okvir, vladavinu prava i upravljanje, politiku suzbijanja kriminaliteta, nezavisno pravosuđe, borbu protiv korupcije, reformu javne uprave, civilno društvo i mlade te istodobno zadržati nepromijenjene uvjete za pristupanje EU-u; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, Europsku komisiju i države članice EU-a da zadrže koordinirano, usklađeno i dosljedno stajalište EU-a te pokažu da je integracija BiH u EU prioritet vanjske politike EU-a; ističe da bi EU trebao nastojati okupiti sve donatore financijskih sredstava kako bi podržao učinkovitu provedbu novog pristupa EU-a i obveze u pisanom obliku;

| 4. | pozdravlja obvezu u pisanom obliku o integraciji u EU koju je prihvatilo Predsjedništvo BiH, koju su potpisali čelnici svih političkih stranaka i koju je odobrio Parlament BiH 23. veljače 2015., u vezi s mjerama za uspostavu funkcionalnosti i učinkovitosti institucija, za pokretanje reformi na svim razinama upravljanja, ubrzavanje procesa pomirenja i jačanje upravnih kapaciteta; prihvaća da je obveza otvorila put prema postizanju dogovora u Vijeću 16. ožujka 2015. o nastavku sklapanja i stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju predviđeno za 1. lipnja 2015., kojim će se BiH i EU-u omogućiti da uže surađuju i da prodube svoj odnos; poziva na potpunu suradnju svih političkih čelnika u temeljitoj i učinkovitoj primjeni te obveze, osobito u jačanju vladavine prava i borbi protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta; podsjeća na to da su politička predanost i istinsko usvajanje procesa reforme od ključne važnosti; poziva nove čelnike BiH da se slože s konkretnim planom EU-a o opsežnom i uključivom programu reforme za napredak zemlje na putu prema EU-u; poziva na transparentnost u postupku planiranja i provedbe reformi te potiče na uključivanje civilnog društva u proces reforme; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja obvezu u pisanom obliku o integraciji u EU koju je prihvatilo Predsjedništvo BiH, koju su potpisali čelnici svih političkih stranaka i koju je odobrio Parlament BiH 23. veljače 2015., u vezi s mjerama za uspostavu funkcionalnosti i učinkovitosti institucija, za pokretanje reformi na svim razinama upravljanja, ubrzavanje procesa pomirenja i jačanje upravnih kapaciteta; prihvaća da je obveza otvorila put prema postizanju dogovora u Vijeću 16. ožujka 2015. o nastavku sklapanja i stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju predviđeno za 1. lipnja 2015., kojim će se BiH i EU-u omogućiti da uže surađuju i da prodube svoj odnos; poziva na potpunu suradnju svih političkih čelnika u temeljitoj i učinkovitoj primjeni te obveze, osobito u jačanju vladavine prava i borbi protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta; podsjeća na to da su politička predanost i istinsko usvajanje procesa reforme od ključne važnosti; poziva nove čelnike BiH da se slože s konkretnim planom EU-a o opsežnom i uključivom programu reforme za napredak zemlje na putu prema EU-u; poziva na transparentnost u postupku planiranja i provedbe reformi te potiče na uključivanje civilnog društva u proces reforme;

| 5. | izražava veliku zabrinutost zbog izjave koju je 25. travnja 2015. usvojio kongres Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) u Istočnom Sarajevu, u kojoj se između ostaloga poziva na raspisivanje referenduma o neovisnosti Republike Srpske tijekom 2018. godine; ističe činjenicu da prema Daytonskom sporazumu Republika Srpska nema pravo na odcjepljenje; podsjeća da su se usvajanjem obveze u pisanom obliku sve političke snage, što obuhvaća i SNSD, obvezale na poštovanje „suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti i političke neovisnosti Bosne i Hercegovine”; poziva nove političke čelnike da se suzdrže od razdorne nacionalističke i secesionističke retorike koja polarizira društvo te da se ozbiljno angažiraju na reformama koje će poboljšati život građana BiH, stvoriti demokratsku i uključivu državu koja funkcionira te približiti zemlju EU-u; |
| --- | --- |

5.

izražava veliku zabrinutost zbog izjave koju je 25. travnja 2015. usvojio kongres Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) u Istočnom Sarajevu, u kojoj se između ostaloga poziva na raspisivanje referenduma o neovisnosti Republike Srpske tijekom 2018. godine; ističe činjenicu da prema Daytonskom sporazumu Republika Srpska nema pravo na odcjepljenje; podsjeća da su se usvajanjem obveze u pisanom obliku sve političke snage, što obuhvaća i SNSD, obvezale na poštovanje „suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti i političke neovisnosti Bosne i Hercegovine”; poziva nove političke čelnike da se suzdrže od razdorne nacionalističke i secesionističke retorike koja polarizira društvo te da se ozbiljno angažiraju na reformama koje će poboljšati život građana BiH, stvoriti demokratsku i uključivu državu koja funkcionira te približiti zemlju EU-u;

| 6. | poziva političke čelnike da im prioritet bude uspostavljanje djelotvornog koordinacijskog mehanizma EU-a koji će učinkovito povezati institucije na svim razinama upravljanja kako bi se zajamčila usklađenost s pravnom stečevinom EU-a i primjena te stečevine u cijeloj zemlji radi općeg blagostanja njezinih građana; naglašava da će bez takvog mehanizma proces pristupanja EU-u ostati na mrtvoj točki jer je trenutačni ustroj zemlje prekomjerno neučinkovit i nefunkcionalan; naglašava da bi uspostavljanje takvog mehanizma omogućilo BiH da potpuno iskoristi dostupna sredstva; naglašava da je potrebno poduzeti konkretne korake u vezi s reformama te pružiti zemlji i građanima jasan smjer; |
| --- | --- |

6.

poziva političke čelnike da im prioritet bude uspostavljanje djelotvornog koordinacijskog mehanizma EU-a koji će učinkovito povezati institucije na svim razinama upravljanja kako bi se zajamčila usklađenost s pravnom stečevinom EU-a i primjena te stečevine u cijeloj zemlji radi općeg blagostanja njezinih građana; naglašava da će bez takvog mehanizma proces pristupanja EU-u ostati na mrtvoj točki jer je trenutačni ustroj zemlje prekomjerno neučinkovit i nefunkcionalan; naglašava da bi uspostavljanje takvog mehanizma omogućilo BiH da potpuno iskoristi dostupna sredstva; naglašava da je potrebno poduzeti konkretne korake u vezi s reformama te pružiti zemlji i građanima jasan smjer;

| 7. | ističe da suočavanje s društveno-gospodarskim potrebama građana mora biti prioritet; smatra da je, međutim, od ključne važnosti da se istodobno nastavi i s političkim reformama i demokratizacijom političkog sustava; naglašava činjenicu da je gospodarski napredak moguć samo ako se temelji na demokratskom i uključivom društvu i državi; ističe i da BiH neće biti uspješna kandidatkinja za članstvo u EU-u dok se ne uspostave odgovarajući institucijski uvjeti; napominje da je ustavna reforma usmjerena na konsolidaciju, racionalizaciju i jačanje institucijskog okvira i dalje ključna za preobrazbu BiH u učinkovitu, uključivu i potpuno funkcionalnu državu; podsjeća na to da bi se u budućoj ustavnoj reformi trebala uzeti u obzir načela federalizma, decentralizacije, supsidijarnosti i legitimnog predstavljanja kako bi se zajamčio učinkovit i neometan proces integracije BiH u EU; potiče sve političke čelnike da rade na uvođenju potrebnih promjena; |
| --- | --- |

7.

ističe da suočavanje s društveno-gospodarskim potrebama građana mora biti prioritet; smatra da je, međutim, od ključne važnosti da se istodobno nastavi i s političkim reformama i demokratizacijom političkog sustava; naglašava činjenicu da je gospodarski napredak moguć samo ako se temelji na demokratskom i uključivom društvu i državi; ističe i da BiH neće biti uspješna kandidatkinja za članstvo u EU-u dok se ne uspostave odgovarajući institucijski uvjeti; napominje da je ustavna reforma usmjerena na konsolidaciju, racionalizaciju i jačanje institucijskog okvira i dalje ključna za preobrazbu BiH u učinkovitu, uključivu i potpuno funkcionalnu državu; podsjeća na to da bi se u budućoj ustavnoj reformi trebala uzeti u obzir načela federalizma, decentralizacije, supsidijarnosti i legitimnog predstavljanja kako bi se zajamčio učinkovit i neometan proces integracije BiH u EU; potiče sve političke čelnike da rade na uvođenju potrebnih promjena;

| 8. | pozdravlja inicijative Komisije za ubrzanje provedbe projekata u okviru instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) te za jačanje gospodarskog upravljanja; žali zbog činjenice da nedjelovanje može utjecati na dodjelu sredstava EU-a za politički i društveno-gospodarski razvoj u okviru instrumenta IPA-II; poziva nadležne vlasti da se dogovore o resornim strategijama na razini države, posebno u prioritetnim područjima prijevoza, energetike, okoliša i poljoprivrede, što su ključni uvjeti za potpuno iskorištavanje sredstava IPA-e; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja inicijative Komisije za ubrzanje provedbe projekata u okviru instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) te za jačanje gospodarskog upravljanja; žali zbog činjenice da nedjelovanje može utjecati na dodjelu sredstava EU-a za politički i društveno-gospodarski razvoj u okviru instrumenta IPA-II; poziva nadležne vlasti da se dogovore o resornim strategijama na razini države, posebno u prioritetnim područjima prijevoza, energetike, okoliša i poljoprivrede, što su ključni uvjeti za potpuno iskorištavanje sredstava IPA-e;

| 9. | pohvaljuje urednu provedbu izbora u listopadu 2014.; no primjećuje da se drugi put zaredom u izbornom procesu svaki građanin nije mogao kandidirati za svaku funkciju; naglašava da je od ključne važnosti hitna uspostava novih parlamentarnih tijela i vlada na svim razinama; poziva nove čelnike da se pridržavaju načela općih, jednakih i neposrednih izbora, da se približe narodu, angažiraju u civilnom društvu te odgovorno i bez odgode reagiraju na njihovu opravdanu zabrinutost; poziva nadležna tijela da istraže vrlo teške optužbe o uključenosti premijerke Republike Srpske (RS) u kupovinu glasova dvaju parlamentarnih zastupnika koji ne pripadaju njezinoj stranci radi dobivanja većine u Narodnoj skupštini Republike Srpske; |
| --- | --- |

9.

pohvaljuje urednu provedbu izbora u listopadu 2014.; no primjećuje da se drugi put zaredom u izbornom procesu svaki građanin nije mogao kandidirati za svaku funkciju; naglašava da je od ključne važnosti hitna uspostava novih parlamentarnih tijela i vlada na svim razinama; poziva nove čelnike da se pridržavaju načela općih, jednakih i neposrednih izbora, da se približe narodu, angažiraju u civilnom društvu te odgovorno i bez odgode reagiraju na njihovu opravdanu zabrinutost; poziva nadležna tijela da istraže vrlo teške optužbe o uključenosti premijerke Republike Srpske (RS) u kupovinu glasova dvaju parlamentarnih zastupnika koji ne pripadaju njezinoj stranci radi dobivanja većine u Narodnoj skupštini Republike Srpske;

| 10. | pozdravlja veliku domaću i međunarodnu solidarnost pri reakciji na elementarne nepogode 2014., uključujući pružanje pomoći u sklopu Programa EU-a za oporavak od poplava; pozdravlja činjenicu da je EU poduzeo neposredne i znatne mjere spašavanja i pomoći na zahtjev BiH te u suradnji s Francuskom i Slovenijom u srpnju 2014. organizirao konferenciju donatora čiji je domaćin bila Komisija; naglašava da je Komisija pozvala BiH da se pridruži Mehanizmu EU-a za civilnu zaštitu; poziva na učinkovite i usklađene preventivne mjere na svim razinama kako bi se riješile posljedice sadašnjih nepogoda i spriječile takve nepogode u budućnosti; pozdravlja mnoge pozitivne primjere vrlo bliske međuetničke suradnje i potpore nakon poplava kao znak da je pomirenje moguće; smatra da su suradnja u regiji i održavanje bliskih odnosa sa susjednim zemljama važni čimbenici za reagiranje na takve nepogode u budućnosti; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja veliku domaću i međunarodnu solidarnost pri reakciji na elementarne nepogode 2014., uključujući pružanje pomoći u sklopu Programa EU-a za oporavak od poplava; pozdravlja činjenicu da je EU poduzeo neposredne i znatne mjere spašavanja i pomoći na zahtjev BiH te u suradnji s Francuskom i Slovenijom u srpnju 2014. organizirao konferenciju donatora čiji je domaćin bila Komisija; naglašava da je Komisija pozvala BiH da se pridruži Mehanizmu EU-a za civilnu zaštitu; poziva na učinkovite i usklađene preventivne mjere na svim razinama kako bi se riješile posljedice sadašnjih nepogoda i spriječile takve nepogode u budućnosti; pozdravlja mnoge pozitivne primjere vrlo bliske međuetničke suradnje i potpore nakon poplava kao znak da je pomirenje moguće; smatra da su suradnja u regiji i održavanje bliskih odnosa sa susjednim zemljama važni čimbenici za reagiranje na takve nepogode u budućnosti;

| 11. | podsjeća da je postojanje profesionalne i djelotvorne javne uprave koja se temelji na postignućima osnova procesa integracije BiH i svih drugih država koje nastoje postati članicom EU-a; ozbiljno je zabrinut zbog toga što je javna uprava, koja bi trebala pomoći BiH u približavanju članstvu u EU-u i poboljšati životne uvjete svojih građana, još uvijek fragmentirana, politizirana i nefunkcionalna; i dalje je zabrinut oko njezine financijske održivosti i oko činjenice da nedostatak političke volje za reformu uprave može utjecati na pružanje javnih usluga; poziva sve mjerodavne aktere da donesu novu strategiju reforme javne uprave i akcijski plan za razdoblje nakon 2014. kako bi se pojednostavnila složena institucijska struktura, racionalizirali troškovi i povećala funkcionalnost države; |
| --- | --- |

11.

podsjeća da je postojanje profesionalne i djelotvorne javne uprave koja se temelji na postignućima osnova procesa integracije BiH i svih drugih država koje nastoje postati članicom EU-a; ozbiljno je zabrinut zbog toga što je javna uprava, koja bi trebala pomoći BiH u približavanju članstvu u EU-u i poboljšati životne uvjete svojih građana, još uvijek fragmentirana, politizirana i nefunkcionalna; i dalje je zabrinut oko njezine financijske održivosti i oko činjenice da nedostatak političke volje za reformu uprave može utjecati na pružanje javnih usluga; poziva sve mjerodavne aktere da donesu novu strategiju reforme javne uprave i akcijski plan za razdoblje nakon 2014. kako bi se pojednostavnila složena institucijska struktura, racionalizirali troškovi i povećala funkcionalnost države;

| 12. | poziva vlasti da im glavni prioritet bude borba protiv korupcije, s obzirom na to da još nije polučila zadovoljavajuće rezultate te da se korupcija nalazi u svim resorima, uključujući zdravstvo i obrazovanje, nanosi štetu najugroženijim skupinama građana, potiče rast pesimizma i prouzročuje gubitak povjerenja sve više građana u njihove institucije; poziva na uvođenje učinkovitih mehanizama za borbu protiv korupcije, neovisne pravosudne kontrole i uključivih savjetovanja sa svim dionicima, što bi trebalo jamčiti pravodobno donošenje obnovljenog strateškog okvira za razdoblje od 2015. do 2019.; općenito poziva na učinkovitu primjenu mjera za borbu protiv korupcije; pozdravlja donošenje niza zakona za borbu protiv korupcije, uključujući i zakone o promicanju zaštite zviždača na državnoj razini i osnivanju tijela za prevenciju korupcije na federalnoj razini; osuđuje pokušaje potkopavanja postojećih načela vladavine prava i zabrinut je zbog toga što se novim zakonom o sukobu interesa slabi pravni okvir te on predstavlja korak unatrag u sprječavanju sukoba interesa jer povećava rizik od političkog upletanja i ne potiče dužnosnike da se pridržavaju zakona; poziva na jačanje parlamentarnih tijela za sprječavanje sukoba interesa; poziva nadležna tijela vlasti da poboljšaju rezultate kad je riječ o učinkovitosti istraga, progona i osuda u slučajevima korupcije na visokoj razini, posebice u okviru javne nabave i privatizacije; |
| --- | --- |

12.

poziva vlasti da im glavni prioritet bude borba protiv korupcije, s obzirom na to da još nije polučila zadovoljavajuće rezultate te da se korupcija nalazi u svim resorima, uključujući zdravstvo i obrazovanje, nanosi štetu najugroženijim skupinama građana, potiče rast pesimizma i prouzročuje gubitak povjerenja sve više građana u njihove institucije; poziva na uvođenje učinkovitih mehanizama za borbu protiv korupcije, neovisne pravosudne kontrole i uključivih savjetovanja sa svim dionicima, što bi trebalo jamčiti pravodobno donošenje obnovljenog strateškog okvira za razdoblje od 2015. do 2019.; općenito poziva na učinkovitu primjenu mjera za borbu protiv korupcije; pozdravlja donošenje niza zakona za borbu protiv korupcije, uključujući i zakone o promicanju zaštite zviždača na državnoj razini i osnivanju tijela za prevenciju korupcije na federalnoj razini; osuđuje pokušaje potkopavanja postojećih načela vladavine prava i zabrinut je zbog toga što se novim zakonom o sukobu interesa slabi pravni okvir te on predstavlja korak unatrag u sprječavanju sukoba interesa jer povećava rizik od političkog upletanja i ne potiče dužnosnike da se pridržavaju zakona; poziva na jačanje parlamentarnih tijela za sprječavanje sukoba interesa; poziva nadležna tijela vlasti da poboljšaju rezultate kad je riječ o učinkovitosti istraga, progona i osuda u slučajevima korupcije na visokoj razini, posebice u okviru javne nabave i privatizacije;

| 13. | i dalje je ozbiljno zabrinut zbog neučinkovitosti pravosudnog sustava, rizika od političkog upletanja u sudske postupke, politizacije postupaka imenovanja, fragmentiranog pravosuđa i postupka utvrđivanja proračuna za kaznene progone i rizika od sukoba interesa u pravosuđu; poziva nove čelnike zemlje da pokrenu strukturne i institucijske reforme kojima će se, između ostalog, riješiti usklađivanje četiriju različitih pravnih sustava; poziva ih da razmotre preporuke Komisije, poput institucijskih reformi pravosuđa na državnoj razini, uključujući donošenje zakona o sudovima BiH; poziva predstojeće Vijeće ministara da usvoji već pripremljenu novu strategiju reforme pravosuđa; ponavlja svoju potporu uredu pučkog pravobranitelja; napominje da je prema Ustavu Republike Srpske i dalje na snazi moratorij na smrtnu kaznu te potiče vlasti Republike Srpske da bez odgode ukinu smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

13.

i dalje je ozbiljno zabrinut zbog neučinkovitosti pravosudnog sustava, rizika od političkog upletanja u sudske postupke, politizacije postupaka imenovanja, fragmentiranog pravosuđa i postupka utvrđivanja proračuna za kaznene progone i rizika od sukoba interesa u pravosuđu; poziva nove čelnike zemlje da pokrenu strukturne i institucijske reforme kojima će se, između ostalog, riješiti usklađivanje četiriju različitih pravnih sustava; poziva ih da razmotre preporuke Komisije, poput institucijskih reformi pravosuđa na državnoj razini, uključujući donošenje zakona o sudovima BiH; poziva predstojeće Vijeće ministara da usvoji već pripremljenu novu strategiju reforme pravosuđa; ponavlja svoju potporu uredu pučkog pravobranitelja; napominje da je prema Ustavu Republike Srpske i dalje na snazi moratorij na smrtnu kaznu te potiče vlasti Republike Srpske da bez odgode ukinu smrtnu kaznu;

| 14. | zabrinut je zbog toga što je pristup besplatnoj pravnoj pomoći vrlo ograničen te zbog toga što pravo na nju još uvijek nije potpuno pravno regulirano diljem BiH, čime se ograničava pravo na pravdu za najugroženije skupine; potiče nadležna tijela da na državnoj razini donesu zakon o besplatnoj pravnoj pomoći te jasno utvrde ulogu civilnog društva u pružanju pomoći; |
| --- | --- |

14.

zabrinut je zbog toga što je pristup besplatnoj pravnoj pomoći vrlo ograničen te zbog toga što pravo na nju još uvijek nije potpuno pravno regulirano diljem BiH, čime se ograničava pravo na pravdu za najugroženije skupine; potiče nadležna tijela da na državnoj razini donesu zakon o besplatnoj pravnoj pomoći te jasno utvrde ulogu civilnog društva u pružanju pomoći;

| 15. | pozdravlja širenje strukturnog dijaloga EU-a i BiH o pravosuđu kako bi se uvrstila dodatna pitanja u vezi s vladavinom prava, posebice korupcijom i diskriminacijom, kao i činjenicu da su iz njega proizašli pozitivni rezultati u regionalnoj suradnji, procesuiranju ratnih zločina te profesionalnosti i učinkovitosti pravosuđa; pozdravlja uključivanje civilnog društva u taj postupak; primjećuje da su se na više sudova u entitetima uvjeti poboljšali, uključujući uvjete zaštite svjedoka; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja širenje strukturnog dijaloga EU-a i BiH o pravosuđu kako bi se uvrstila dodatna pitanja u vezi s vladavinom prava, posebice korupcijom i diskriminacijom, kao i činjenicu da su iz njega proizašli pozitivni rezultati u regionalnoj suradnji, procesuiranju ratnih zločina te profesionalnosti i učinkovitosti pravosuđa; pozdravlja uključivanje civilnog društva u taj postupak; primjećuje da su se na više sudova u entitetima uvjeti poboljšali, uključujući uvjete zaštite svjedoka;

| 16. | zabrinut je zbog toga što se u nekim izjavama preispituje legitimnost presuda Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju, čime se dovodi u pitanje sud u Haagu; poziva na poduzimanje koraka u jačanju zaštite žrtava i poboljšanju rada Ureda državnog tužitelja BiH preispitivanjem procesuiranja predmeta ratnih zločina kategorije II; pozdravlja napredak u smanjenju broja neriješenih predmeta ratnih zločina; napominje da je poboljšan progon ratnih zločina koji obuhvaćaju seksualno nasilje te traži da se taj postupak nastavi i ubuduće; ističe potrebu da nadležna tijela usvoje dugo očekivan program za poboljšanje statusa žrtava tih ratnih zločina na državnoj razini, uključujući njihovo pravo na odštetu, da žrtvama osiguraju učinkovit pristup pravosuđu te da odredbe o seksualnom nasilju u kaznenom zakonu BiH usklade s međunarodnim normama; |
| --- | --- |

16.

zabrinut je zbog toga što se u nekim izjavama preispituje legitimnost presuda Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju, čime se dovodi u pitanje sud u Haagu; poziva na poduzimanje koraka u jačanju zaštite žrtava i poboljšanju rada Ureda državnog tužitelja BiH preispitivanjem procesuiranja predmeta ratnih zločina kategorije II; pozdravlja napredak u smanjenju broja neriješenih predmeta ratnih zločina; napominje da je poboljšan progon ratnih zločina koji obuhvaćaju seksualno nasilje te traži da se taj postupak nastavi i ubuduće; ističe potrebu da nadležna tijela usvoje dugo očekivan program za poboljšanje statusa žrtava tih ratnih zločina na državnoj razini, uključujući njihovo pravo na odštetu, da žrtvama osiguraju učinkovit pristup pravosuđu te da odredbe o seksualnom nasilju u kaznenom zakonu BiH usklade s međunarodnim normama;

| 17. | zabrinut je zbog stalno visokog broja nestalih osoba i slabog napretka u tom pogledu; poziva vlasti da uspostave intenzivnu suradnju između dvaju entiteta te da pojačaju napore u potrazi za nestalim osobama; |
| --- | --- |

17.

zabrinut je zbog stalno visokog broja nestalih osoba i slabog napretka u tom pogledu; poziva vlasti da uspostave intenzivnu suradnju između dvaju entiteta te da pojačaju napore u potrazi za nestalim osobama;

| 18. | prisjeća se svih žrtava genocida iz Srebrenice 1995. godine i izražava iskrenu sućut obiteljima i preživjelima; izražava svoju potporu udrugama poput udruge „Majke enklava Srebrenice i Žepe” zbog njihove ključne uloge u podizanju razine osviještenosti i izgradnji širih temelja za pomirenje među svim građanima zemlje; poziva sve građane BiH da 20. obljetnicu masakra u Srebrenici iskoriste kao priliku za jačanje pomirenja i suradnje, ključnih uvjeta za napredak svih zemalja regije na njihovu europskom putu; |
| --- | --- |

18.

prisjeća se svih žrtava genocida iz Srebrenice 1995. godine i izražava iskrenu sućut obiteljima i preživjelima; izražava svoju potporu udrugama poput udruge „Majke enklava Srebrenice i Žepe” zbog njihove ključne uloge u podizanju razine osviještenosti i izgradnji širih temelja za pomirenje među svim građanima zemlje; poziva sve građane BiH da 20. obljetnicu masakra u Srebrenici iskoriste kao priliku za jačanje pomirenja i suradnje, ključnih uvjeta za napredak svih zemalja regije na njihovu europskom putu;

| 19. | sa zabrinutošću primjećuje da je 84 500 osoba još uvijek interno raseljeno te da u BiH žive 6 853 izbjeglice; zabrinut je zbog kršenja prava povratnika u RS; međutim, pozdravlja nove mjere koje je Parlament Federacije donio i kojima se povratnicima iz RS-a omogućuje pristup mirovinama i zdravstvenoj skrbi u Federaciji, istodobno napominjući da je važan jednak pristup socijalnim naknadama za sve građane; poziva sve razine vlasti, posebice vlasti RS-a, da uvođenjem i provedbom svih potrebnih zakonodavnih i administrativnih mjera olakšaju i ubrzaju povratak interno raseljenih osoba i izbjeglica; poziva na suradnju u tom pogledu i na uspostavljanje odgovarajućih uvjeta za njihovu mirnu i održivu reintegraciju; poziva na učinkovitu provedbu revidirane strategije koja se odnosi na Prilog VII. Mirovnom sporazumu iz Daytona; poziva na nastavak dobre regionalne suradnje u okviru procesa Sarajevske deklaracije; poziva na sveobuhvatan pristup rješavanju preostalih izazova čišćenja zemlje od mina do 2019.; |
| --- | --- |

19.

sa zabrinutošću primjećuje da je 84 500 osoba još uvijek interno raseljeno te da u BiH žive 6 853 izbjeglice; zabrinut je zbog kršenja prava povratnika u RS; međutim, pozdravlja nove mjere koje je Parlament Federacije donio i kojima se povratnicima iz RS-a omogućuje pristup mirovinama i zdravstvenoj skrbi u Federaciji, istodobno napominjući da je važan jednak pristup socijalnim naknadama za sve građane; poziva sve razine vlasti, posebice vlasti RS-a, da uvođenjem i provedbom svih potrebnih zakonodavnih i administrativnih mjera olakšaju i ubrzaju povratak interno raseljenih osoba i izbjeglica; poziva na suradnju u tom pogledu i na uspostavljanje odgovarajućih uvjeta za njihovu mirnu i održivu reintegraciju; poziva na učinkovitu provedbu revidirane strategije koja se odnosi na Prilog VII. Mirovnom sporazumu iz Daytona; poziva na nastavak dobre regionalne suradnje u okviru procesa Sarajevske deklaracije; poziva na sveobuhvatan pristup rješavanju preostalih izazova čišćenja zemlje od mina do 2019.;

| 20. | potvrđuje svoju potporu liberalizaciji viznog režima koja je polučila vidljive pozitivne učinke za građane BiH; ponavlja svoju predanost zaštiti prava na putovanje bez vize za građane zapadnog Balkana; istodobno poziva na donošenje mjera na nacionalnoj razini, posebice društveno-gospodarskih mjera za ugrožene skupine, kao i aktivnih mjera usmjerenih na poboljšanu suradnju i razmjenu informacija radi razbijanja mreža organiziranog kriminala te na pojačanje graničnih kontrola i pokretanje kampanja za podizanje razine osviještenosti; poziva Komisiju na donošenje mjera za održavanje nepovredivosti bezviznog programa te na suočavanje s mogućim zloupotrebama sustava EU-a za azil u suradnji s državama članicama; |
| --- | --- |

20.

potvrđuje svoju potporu liberalizaciji viznog režima koja je polučila vidljive pozitivne učinke za građane BiH; ponavlja svoju predanost zaštiti prava na putovanje bez vize za građane zapadnog Balkana; istodobno poziva na donošenje mjera na nacionalnoj razini, posebice društveno-gospodarskih mjera za ugrožene skupine, kao i aktivnih mjera usmjerenih na poboljšanu suradnju i razmjenu informacija radi razbijanja mreža organiziranog kriminala te na pojačanje graničnih kontrola i pokretanje kampanja za podizanje razine osviještenosti; poziva Komisiju na donošenje mjera za održavanje nepovredivosti bezviznog programa te na suočavanje s mogućim zloupotrebama sustava EU-a za azil u suradnji s državama članicama;

| 21. | napominje da je borba protiv organiziranog kriminala i korupcije od temeljne važnosti za borbu protiv infiltracije kriminala u političke, pravosudne i gospodarske sustave; primjećuje određeni napredak u borbi protiv organiziranog kriminala i terorizma; podsjeća na važnost postupanja prema preporukama GRECO-a; zabrinut je zbog izvješća o sve češćoj radikalizaciji među mladim ljudima u BiH, koji se pridružuju terorističkim borcima ISIL-a u relativno velikom broju u usporedbi s drugim zemljama regije; poziva vlasti da izmijene kazneni zakon kako bi pojačale kriminalizaciju financiranja terorizma; pozdravlja izmjenu kaznenog zakona kojom se želi zabraniti i kazniti uključenost u strane paravojne skupine radi sprječavanja vjerske radikalizacije; uz to naglašava važnost sprječavanja svih oblika ekstremizma i nasilne radikalizacije; pozdravlja i opsežne policijske akcije širom BiH koje su rezultirale uhićenjem osoba osumnjičenih za organiziranje, potporu i financiranje terorističkih aktivnosti, uključujući strane borce; poziva na uvrštenje odredbe o zločinu iz mržnje u kazneni zakon Federacije BiH; pohvaljuje relevantne agencije BiH za profesionalnost u njihovim naporima i odlučnost u rješavanju sve češćih sigurnosnih prijetnji; poziva Komisiju da pruži pomoć nadležnim tijelima u suzbijanju svih sigurnosnih i terorističkih prijetnji; |
| --- | --- |

21.

napominje da je borba protiv organiziranog kriminala i korupcije od temeljne važnosti za borbu protiv infiltracije kriminala u političke, pravosudne i gospodarske sustave; primjećuje određeni napredak u borbi protiv organiziranog kriminala i terorizma; podsjeća na važnost postupanja prema preporukama GRECO-a; zabrinut je zbog izvješća o sve češćoj radikalizaciji među mladim ljudima u BiH, koji se pridružuju terorističkim borcima ISIL-a u relativno velikom broju u usporedbi s drugim zemljama regije; poziva vlasti da izmijene kazneni zakon kako bi pojačale kriminalizaciju financiranja terorizma; pozdravlja izmjenu kaznenog zakona kojom se želi zabraniti i kazniti uključenost u strane paravojne skupine radi sprječavanja vjerske radikalizacije; uz to naglašava važnost sprječavanja svih oblika ekstremizma i nasilne radikalizacije; pozdravlja i opsežne policijske akcije širom BiH koje su rezultirale uhićenjem osoba osumnjičenih za organiziranje, potporu i financiranje terorističkih aktivnosti, uključujući strane borce; poziva na uvrštenje odredbe o zločinu iz mržnje u kazneni zakon Federacije BiH; pohvaljuje relevantne agencije BiH za profesionalnost u njihovim naporima i odlučnost u rješavanju sve češćih sigurnosnih prijetnji; poziva Komisiju da pruži pomoć nadležnim tijelima u suzbijanju svih sigurnosnih i terorističkih prijetnji;

| 22. | snažno osuđuje teroristički napad od 27. travnja 2015. na policijsku postaju u gradu Zvorniku u istočnoj Bosni u kojem je poginuo jedan policajac a dvojica su ozlijeđena; izražava solidarnost sa žrtvama i njihovim obiteljima; najsnažnije osuđuje nasilnu ekstremističku ideologiju koja stoji iza ovog napada; poziva nadležna tijela, odgovorne sigurnosne agencije i pravosudne institucije na suradnju u provedbi brze i temeljite istrage i u sprečavanju budućih napada; izražava nadu da će se institucije i građani Bosne i Hercegovine ujediniti u borbi protiv opasnosti koje predstavljaju terorizam i ekstremističko nasilje; |
| --- | --- |

22.

snažno osuđuje teroristički napad od 27. travnja 2015. na policijsku postaju u gradu Zvorniku u istočnoj Bosni u kojem je poginuo jedan policajac a dvojica su ozlijeđena; izražava solidarnost sa žrtvama i njihovim obiteljima; najsnažnije osuđuje nasilnu ekstremističku ideologiju koja stoji iza ovog napada; poziva nadležna tijela, odgovorne sigurnosne agencije i pravosudne institucije na suradnju u provedbi brze i temeljite istrage i u sprečavanju budućih napada; izražava nadu da će se institucije i građani Bosne i Hercegovine ujediniti u borbi protiv opasnosti koje predstavljaju terorizam i ekstremističko nasilje;

| 23. | napominje da je BiH i dalje zemlja porijekla, provoza i odredišta za trgovinu ljudima; preporučuje da vlasti poduzmu učinkovite mjere, uključujući i zakonodavne, u borbi protiv krijumčarenja droge i trgovine ljudima te u pružanju zaštite žrtvama trgovine ljudima; |
| --- | --- |

23.

napominje da je BiH i dalje zemlja porijekla, provoza i odredišta za trgovinu ljudima; preporučuje da vlasti poduzmu učinkovite mjere, uključujući i zakonodavne, u borbi protiv krijumčarenja droge i trgovine ljudima te u pružanju zaštite žrtvama trgovine ljudima;

| 24. | smatra da je bitno unaprijediti ulogu civilnog društva tako da mu se omogući da izrazi interese građana, osobito mladih ljudi, što se prošle godine moglo vidjeti na „plenumima”; podsjeća da civilno društvo pružanjem ključnih socijalnih usluga može dopuniti razvoj socijalno kohezivnog i demokratskog društva; napominje da bi predstavnici civilnog društva trebali imati važnu ulogu u olakšavanju postupka pristupanja; poziva Komisiju da nastavi omogućavati pristup organizacija civilnog društva europskim fondovima; napominje da su institucijski mehanizmi suradnje s civilnim društvom i dalje slabi te da u cijeloj zemlji sprječavaju razvoj participativnije, uključivije i otvorenije demokracije; stoga poziva na uspostavljanje transparentnih i uključivih mehanizama javnog savjetovanja kojima će se obuhvatiti svi javni dionici, uspostavljanje okvira javne rasprave o važnim zakonodavnim odlukama te na usvajanje nacionalne strategije za civilno društvo; zabrinut je zbog prijavljenih slučajeva zastrašivanja tijekom društvenih nemira prošle godine; |
| --- | --- |

24.

smatra da je bitno unaprijediti ulogu civilnog društva tako da mu se omogući da izrazi interese građana, osobito mladih ljudi, što se prošle godine moglo vidjeti na „plenumima”; podsjeća da civilno društvo pružanjem ključnih socijalnih usluga može dopuniti razvoj socijalno kohezivnog i demokratskog društva; napominje da bi predstavnici civilnog društva trebali imati važnu ulogu u olakšavanju postupka pristupanja; poziva Komisiju da nastavi omogućavati pristup organizacija civilnog društva europskim fondovima; napominje da su institucijski mehanizmi suradnje s civilnim društvom i dalje slabi te da u cijeloj zemlji sprječavaju razvoj participativnije, uključivije i otvorenije demokracije; stoga poziva na uspostavljanje transparentnih i uključivih mehanizama javnog savjetovanja kojima će se obuhvatiti svi javni dionici, uspostavljanje okvira javne rasprave o važnim zakonodavnim odlukama te na usvajanje nacionalne strategije za civilno društvo; zabrinut je zbog prijavljenih slučajeva zastrašivanja tijekom društvenih nemira prošle godine;

| 25. | smatra da je od ključne važnosti da se podupire uključivo i tolerantno društvo BiH te štite i promiču manjine i ugrožene skupine; podsjeća da je posljedica neuspjeha u provedbi presude u predmetu Sejdić-Finci otvorena diskriminacija građana BiH; poziva na poduzimanje koraka u jačanju uloge pučkog pravobranitelja za ljudska prava i na razradu strategije za borbu protiv svih oblika diskriminacije na državnoj razini u suradnji s civilnim društvom; poziva nadležna tijela da nastave usklađivati državne zakone s pravnom stečevinom i da pritom pridaju osobitu pozornost diskriminaciji na temelju invaliditeta i dobi, kao što je naglašeno u strukturiranom dijalogu; poziva Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH da bez odgode osnuje radnu skupinu za izradu izmjena nacrta Zakona o borbi protiv diskriminacije BiH; zabrinut je zbog činjenice da su govor mržnje, zločini iz mržnje, prijetnje, maltretiranja i diskriminacija pripadnika skupina LGBTI i dalje vrlo rašireni; potiče vlasti na provedbu mjera za podizanje razine osviještenosti o pravima pripadnika skupina LGBTI u pravosuđu, tijelima kaznenog progona i široj javnosti; zabrinut je zbog toga što se i dalje prijavljuju slučajevi diskriminacije na vjerskoj osnovi; |
| --- | --- |

25.

smatra da je od ključne važnosti da se podupire uključivo i tolerantno društvo BiH te štite i promiču manjine i ugrožene skupine; podsjeća da je posljedica neuspjeha u provedbi presude u predmetu Sejdić-Finci otvorena diskriminacija građana BiH; poziva na poduzimanje koraka u jačanju uloge pučkog pravobranitelja za ljudska prava i na razradu strategije za borbu protiv svih oblika diskriminacije na državnoj razini u suradnji s civilnim društvom; poziva nadležna tijela da nastave usklađivati državne zakone s pravnom stečevinom i da pritom pridaju osobitu pozornost diskriminaciji na temelju invaliditeta i dobi, kao što je naglašeno u strukturiranom dijalogu; poziva Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH da bez odgode osnuje radnu skupinu za izradu izmjena nacrta Zakona o borbi protiv diskriminacije BiH; zabrinut je zbog činjenice da su govor mržnje, zločini iz mržnje, prijetnje, maltretiranja i diskriminacija pripadnika skupina LGBTI i dalje vrlo rašireni; potiče vlasti na provedbu mjera za podizanje razine osviještenosti o pravima pripadnika skupina LGBTI u pravosuđu, tijelima kaznenog progona i široj javnosti; zabrinut je zbog toga što se i dalje prijavljuju slučajevi diskriminacije na vjerskoj osnovi;

| 26. | duboko žali zbog stalne marginalizacije i diskriminacije Roma; pohvaljuje napredak u rješavanju stambenog pitanja Roma, no potiče poduzimanje daljnjih koraka za poboljšanje životnih uvjeta Roma poboljšavanjem njihova pristupa zapošljavanju, zdravstvu i obrazovanju; |
| --- | --- |

26.

duboko žali zbog stalne marginalizacije i diskriminacije Roma; pohvaljuje napredak u rješavanju stambenog pitanja Roma, no potiče poduzimanje daljnjih koraka za poboljšanje životnih uvjeta Roma poboljšavanjem njihova pristupa zapošljavanju, zdravstvu i obrazovanju;

| 27. | napominje da postoje pravne odredbe kojima se jamče prava žena i jednakost spolova, no u njihovoj je provedbi postignut nedovoljan napredak; poziva nadležna tijela da unaprijed djeluju na povećanju sudjelovanja žena u politici i radnoj snazi, da se bore protiv diskriminacije žena na tržištu rada zbog majčinstva, da poboljšaju društveni i gospodarski položaj žena, da promiču, štite i jačaju prava žena te da općenito podižu svijest i informiraju građane o pravima žena; poziva vlasti na donošenje strategije za primjenu Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja te na uspostavu usklađenog sustava za praćenje i prikupljanje podataka o slučajevima nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

27.

napominje da postoje pravne odredbe kojima se jamče prava žena i jednakost spolova, no u njihovoj je provedbi postignut nedovoljan napredak; poziva nadležna tijela da unaprijed djeluju na povećanju sudjelovanja žena u politici i radnoj snazi, da se bore protiv diskriminacije žena na tržištu rada zbog majčinstva, da poboljšaju društveni i gospodarski položaj žena, da promiču, štite i jačaju prava žena te da općenito podižu svijest i informiraju građane o pravima žena; poziva vlasti na donošenje strategije za primjenu Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja te na uspostavu usklađenog sustava za praćenje i prikupljanje podataka o slučajevima nasilja nad ženama;

| 28. | poziva BiH da što prije u zakon o zločinima iz mržnje uvrsti pojam spolne orijentacije i rodnog identiteta te tako omogući osuđivanje osoba koje na razne načine ugnjetavaju druge na temelju spolne orijentacije ili rodnog identiteta; |
| --- | --- |

28.

poziva BiH da što prije u zakon o zločinima iz mržnje uvrsti pojam spolne orijentacije i rodnog identiteta te tako omogući osuđivanje osoba koje na razne načine ugnjetavaju druge na temelju spolne orijentacije ili rodnog identiteta;

| 29. | napominje da postoje pravne odredbe o slobodi izražavanja; međutim, zabrinut je zbog političkog i financijskog pritiska na medije te zbog slučajeva prijetnji i zastrašivanja novinara i urednika, koji su zabilježeni i tijekom predizbornog razdoblja; osuđuje pokušaje potkopavanja postojećih pravila, koji bi mogli imati štetan utjecaj na slobodu izražavanja i slobodu medija, pa i na internetu; naglašava da događaji poput policijske racije u redakciji internetskog portala Klix.ba u Sarajevu ili nedavno donošenje kontroverznog Zakona o javnom redu i miru koji je donijela Narodna skupština Republike Srpske izazivaju ozbiljnu zabrinutost oko slobode izražavanja i slobode medija u zemlji, uključujući društvene mreže; naglašava da je za zdravu demokraciju od ključne važnosti da mediji mogu djelovati bez straha; poziva na to da se potpuno poštuje sloboda izražavanja i medija te da se novinarima dopusti da dobiju informacije o pitanjima od javnog interesa; ističe da su stabilno i održivo financiranje, neovisnost urednika, emitiranje programa na svim službenim jezicima i pluralizam od ključne važnosti za javne medije; poziva vlasti da zatvore sve rupe u zakonu koje sustavno štete potpunoj transparentnosti vlasništva nad medijima te da pripreme propis kojim će spriječiti svaki neprimjereni politički utjecaj; poziva nadležne vlasti da očuvaju političku, institucijsku i financijsku neovisnost javnih radiotelevizijskih kuća te da zakone entiteta o javnoj radioteleviziji usklade sa zakonodavstvom na državnoj razini; poziva na imenovanje direktora Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH na temelju zasluga; |
| --- | --- |

29.

napominje da postoje pravne odredbe o slobodi izražavanja; međutim, zabrinut je zbog političkog i financijskog pritiska na medije te zbog slučajeva prijetnji i zastrašivanja novinara i urednika, koji su zabilježeni i tijekom predizbornog razdoblja; osuđuje pokušaje potkopavanja postojećih pravila, koji bi mogli imati štetan utjecaj na slobodu izražavanja i slobodu medija, pa i na internetu; naglašava da događaji poput policijske racije u redakciji internetskog portala Klix.ba u Sarajevu ili nedavno donošenje kontroverznog Zakona o javnom redu i miru koji je donijela Narodna skupština Republike Srpske izazivaju ozbiljnu zabrinutost oko slobode izražavanja i slobode medija u zemlji, uključujući društvene mreže; naglašava da je za zdravu demokraciju od ključne važnosti da mediji mogu djelovati bez straha; poziva na to da se potpuno poštuje sloboda izražavanja i medija te da se novinarima dopusti da dobiju informacije o pitanjima od javnog interesa; ističe da su stabilno i održivo financiranje, neovisnost urednika, emitiranje programa na svim službenim jezicima i pluralizam od ključne važnosti za javne medije; poziva vlasti da zatvore sve rupe u zakonu koje sustavno štete potpunoj transparentnosti vlasništva nad medijima te da pripreme propis kojim će spriječiti svaki neprimjereni politički utjecaj; poziva nadležne vlasti da očuvaju političku, institucijsku i financijsku neovisnost javnih radiotelevizijskih kuća te da zakone entiteta o javnoj radioteleviziji usklade sa zakonodavstvom na državnoj razini; poziva na imenovanje direktora Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH na temelju zasluga;

| 30. | i dalje je zabrinut zbog daljnje segregacije djece u javnim školama na temelju etničke pripadnosti; napominje da tri različita nastavna plana i programa sprječavaju zajedničko, uključivo i objektivno proučavanje zajedničke povijesti i nedavnih povijesnih događaja; potiče vlasti na djelotvornu primjenu načela uključivog obrazovanja, pa i kad je riječ o odnosu prema djeci s invaliditetom; potiče nove čelnike države da u obama entitetima i Brčko Distriktu bez odgode počnu promicati uključiv obrazovni sustav bez diskriminacije, da suzbiju segregaciju etničkih skupina te da pristupe reformi obrazovanja koja je usmjerena na poboljšanje obrazovnih standarda i uvođenje zajedničkog nastavnog plana i programa; također poziva na ubrzavanje provedbe akcijskog plana o obrazovnim potrebama romske djece i njihovu integraciju u obrazovni sustav; |
| --- | --- |

30.

i dalje je zabrinut zbog daljnje segregacije djece u javnim školama na temelju etničke pripadnosti; napominje da tri različita nastavna plana i programa sprječavaju zajedničko, uključivo i objektivno proučavanje zajedničke povijesti i nedavnih povijesnih događaja; potiče vlasti na djelotvornu primjenu načela uključivog obrazovanja, pa i kad je riječ o odnosu prema djeci s invaliditetom; potiče nove čelnike države da u obama entitetima i Brčko Distriktu bez odgode počnu promicati uključiv obrazovni sustav bez diskriminacije, da suzbiju segregaciju etničkih skupina te da pristupe reformi obrazovanja koja je usmjerena na poboljšanje obrazovnih standarda i uvođenje zajedničkog nastavnog plana i programa; također poziva na ubrzavanje provedbe akcijskog plana o obrazovnim potrebama romske djece i njihovu integraciju u obrazovni sustav;

| 31. | podsjeća da su prosvjedi u veljači 2014. upozorili na jasan zahtjev građana BiH za pokretanje društveno-gospodarskih reformi u zemlji; čvrsto vjeruje da će se provedbom mjera u šest ključnih područja reformi Pakta za rast i zapošljavanje ponovno potaknuti društveno-gospodarske reforme koje sad stagniraju, uključujući reforme u području rasta i zapošljavanja te javne nabave; poziva nove vlade na državnoj razini, razini entiteta i razini kantona da blisko surađuju kako bi postigle da glavni prioritet reformi bude Pakt i gospodarsko upravljanje; naglašava potrebu daljnjeg razvoja i provedbe programa gospodarskih reformi; |
| --- | --- |

31.

podsjeća da su prosvjedi u veljači 2014. upozorili na jasan zahtjev građana BiH za pokretanje društveno-gospodarskih reformi u zemlji; čvrsto vjeruje da će se provedbom mjera u šest ključnih područja reformi Pakta za rast i zapošljavanje ponovno potaknuti društveno-gospodarske reforme koje sad stagniraju, uključujući reforme u području rasta i zapošljavanja te javne nabave; poziva nove vlade na državnoj razini, razini entiteta i razini kantona da blisko surađuju kako bi postigle da glavni prioritet reformi bude Pakt i gospodarsko upravljanje; naglašava potrebu daljnjeg razvoja i provedbe programa gospodarskih reformi;

| 32. | smatra da je BiH postigla nedovoljan napredak na putu prema funkcionalnom tržišnom gospodarstvu; naglašava važnost nošenja s pritiskom konkurencije i tržišnim silama; zabrinut je zbog činjenice da znatni nedostaci u poslovnom okruženju i dalje negativno utječu na razvoj privatnog sektora i izravna strana ulaganja; potiče nadležne vlasti da riješe problem slabe primjene vladavine prava, velikog neformalnog sektora i visoke razine korupcije, koji su kočnica u poslovnom okruženju; poziva na usklađivanje s Direktivom Solventnost II; |
| --- | --- |

32.

smatra da je BiH postigla nedovoljan napredak na putu prema funkcionalnom tržišnom gospodarstvu; naglašava važnost nošenja s pritiskom konkurencije i tržišnim silama; zabrinut je zbog činjenice da znatni nedostaci u poslovnom okruženju i dalje negativno utječu na razvoj privatnog sektora i izravna strana ulaganja; potiče nadležne vlasti da riješe problem slabe primjene vladavine prava, velikog neformalnog sektora i visoke razine korupcije, koji su kočnica u poslovnom okruženju; poziva na usklađivanje s Direktivom Solventnost II;

| 33. | naglašava potrebu da se reformiraju i usklade fragmentirani sustavi socijalne zaštite na temelju potreba građana kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svima, smanjilo siromaštvo te razvila socijalna sigurnost koja je više usmjerena na siromašne i socijalno isključene; naglašava da su gospodarsko blagostanje i mogućnosti zapošljavanja, posebice za mlade, ključni za razvoj zemlje; poziva vlade da provedu reforme tržišta rada kako bi se riješio problem vrlo visoke nezaposlenosti te da se pritom usmjere na mlade, žene i dugotrajno nezaposlene osobe; napominje da su radnička prava i prava sindikata i dalje ograničena; poziva vlasti na daljnje poboljšanje i usklađivanje relevantnih zakona diljem zemlje; naglašava potrebu za poboljšanjem obrazovanja i osposobljavanja kako bi se riješio problem neusklađenosti vještina i povećala mogućnost zapošljavanja, osobito mladih ljudi; |
| --- | --- |

33.

naglašava potrebu da se reformiraju i usklade fragmentirani sustavi socijalne zaštite na temelju potreba građana kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svima, smanjilo siromaštvo te razvila socijalna sigurnost koja je više usmjerena na siromašne i socijalno isključene; naglašava da su gospodarsko blagostanje i mogućnosti zapošljavanja, posebice za mlade, ključni za razvoj zemlje; poziva vlade da provedu reforme tržišta rada kako bi se riješio problem vrlo visoke nezaposlenosti te da se pritom usmjere na mlade, žene i dugotrajno nezaposlene osobe; napominje da su radnička prava i prava sindikata i dalje ograničena; poziva vlasti na daljnje poboljšanje i usklađivanje relevantnih zakona diljem zemlje; naglašava potrebu za poboljšanjem obrazovanja i osposobljavanja kako bi se riješio problem neusklađenosti vještina i povećala mogućnost zapošljavanja, osobito mladih ljudi;

| 34. | naglašava važnost usklađivanja i poboljšanja postojećih sindikalnih prava i pravila o radnim uvjetima, koja trenutačno nisu jednaka u svim sektorima; također napominje da socijalne naknade i mirovine nisu jednako raspodijeljene; |
| --- | --- |

34.

naglašava važnost usklađivanja i poboljšanja postojećih sindikalnih prava i pravila o radnim uvjetima, koja trenutačno nisu jednaka u svim sektorima; također napominje da socijalne naknade i mirovine nisu jednako raspodijeljene;

| 35. | napominje da je postignut slab napredak u područjima zaštite okoliša i klimatskih promjena te poziva vlasti na poboljšanje zaštite okoliša u skladu s normama EU-a; poziva BiH da poštuje sve ugovorne obveze iz Ugovora o Energetskoj zajednici i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju te da zajamči primjereno i ubrzano približavanje pravnoj stečevini EU-a koja se odnosi na okoliš, uključujući sprječavanje prekomjernog onečišćenja zraka iz rafinerije nafte u Bosanskom Brodu; naglašava da je potrebno da BiH u potpunosti ispuni svoje obveze u vezi s Konvencijom o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (Espoo, 1991.) i Protokolom o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš (Kijev, 2003.) te da ih primijeni i u djelatnostima u riječnom slivu Neretve i Trebišnjice; |
| --- | --- |

35.

napominje da je postignut slab napredak u područjima zaštite okoliša i klimatskih promjena te poziva vlasti na poboljšanje zaštite okoliša u skladu s normama EU-a; poziva BiH da poštuje sve ugovorne obveze iz Ugovora o Energetskoj zajednici i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju te da zajamči primjereno i ubrzano približavanje pravnoj stečevini EU-a koja se odnosi na okoliš, uključujući sprječavanje prekomjernog onečišćenja zraka iz rafinerije nafte u Bosanskom Brodu; naglašava da je potrebno da BiH u potpunosti ispuni svoje obveze u vezi s Konvencijom o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (Espoo, 1991.) i Protokolom o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš (Kijev, 2003.) te da ih primijeni i u djelatnostima u riječnom slivu Neretve i Trebišnjice;

| 36. | pozdravlja konstruktivan i anticipativan stav BiH u promicanju regionalne suradnje; pohvaljuje učestale zajedničke pogranične ophodnje sa susjednim zemljama; naglašava iznimnu važnost dobrosusjedskih odnosa; poziva nove čelnike da nastave i poboljšaju napore za rješavanje otvorenih pitanja granica i teritorija sa susjednim zemljama; potiče BiH da u dobroj vjeri dovrši postupak razgraničenja s Crnom Gorom na temelju sporazuma sklopljenog u svibnju 2014.; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja konstruktivan i anticipativan stav BiH u promicanju regionalne suradnje; pohvaljuje učestale zajedničke pogranične ophodnje sa susjednim zemljama; naglašava iznimnu važnost dobrosusjedskih odnosa; poziva nove čelnike da nastave i poboljšaju napore za rješavanje otvorenih pitanja granica i teritorija sa susjednim zemljama; potiče BiH da u dobroj vjeri dovrši postupak razgraničenja s Crnom Gorom na temelju sporazuma sklopljenog u svibnju 2014.;

| 37. | žali zbog toga što je vanjska politika BiH i dalje pod utjecajem različitih stajališta, što rezultira niskom stopom usklađenosti sa stajalištima EU-a (52 %); podsjeća na ključnu važnost jedinstvene vanjske politike BiH; zabrinut je zbog posljedica odbijanja Rusije da prihvati standardni jezik Vijeća za provedbu mira o teritorijalnom integritetu BiH i zbog njezina negativnog opisa težnji BiH za pristupanje EU-u; pozdravlja stalnu prisutnost operacije Althea, koja je dio produženog mandata UN-a, a usmjerena je na izgradnju kapaciteta i obuku; |
| --- | --- |

37.

žali zbog toga što je vanjska politika BiH i dalje pod utjecajem različitih stajališta, što rezultira niskom stopom usklađenosti sa stajalištima EU-a (52 %); podsjeća na ključnu važnost jedinstvene vanjske politike BiH; zabrinut je zbog posljedica odbijanja Rusije da prihvati standardni jezik Vijeća za provedbu mira o teritorijalnom integritetu BiH i zbog njezina negativnog opisa težnji BiH za pristupanje EU-u; pozdravlja stalnu prisutnost operacije Althea, koja je dio produženog mandata UN-a, a usmjerena je na izgradnju kapaciteta i obuku;

| 38. | poziva novoizabrane institucije BiH da iskoriste novi pristup EU-a kako bi sklopile Sporazum o prilagodbi Privremenom sporazumu/Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, uzimajući u obzir pristupanje Hrvatske EU-u i održavanje tradicionalne trgovine; |
| --- | --- |

38.

poziva novoizabrane institucije BiH da iskoriste novi pristup EU-a kako bi sklopile Sporazum o prilagodbi Privremenom sporazumu/Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, uzimajući u obzir pristupanje Hrvatske EU-u i održavanje tradicionalne trgovine;

| 39. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici, Vijeću, Komisiji, Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara BiH, Parlamentarnoj skupštini BiH te vladama i parlamentima Federacije BiH i Republike Srpske, kao i vladama deset županija/kantona. |
| --- | --- |

39.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici, Vijeću, Komisiji, Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara BiH, Parlamentarnoj skupštini BiH te vladama i parlamentima Federacije BiH i Republike Srpske, kao i vladama deset županija/kantona.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/77

---

P8_TA(2015)0183

Godišnje izvješće Europske investicijske banke za 2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o Europskoj investicijskoj banci – godišnje izvješće za 2013. (2014/2156(INI))

(2016/C 346/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće o radu Europske investicijske banke za 2013.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o radu Europske investicijske banke za 2013.;

| — | uzimajući u obzir godišnje financijsko izvješće društva European Investment Group za 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje financijsko izvješće društva European Investment Group za 2013.,

| — | uzimajući u obzir članke 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i njegov Protokol br. 5 o Statutu EIB-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i njegov Protokol br. 5 o Statutu EIB-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2012. o inovativnim financijskim instrumentima u kontekstu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2012. o inovativnim financijskim instrumentima u kontekstu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2013. o godišnjem izvješću Europske investicijske banke za 2011. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2013. o godišnjem izvješću Europske investicijske banke za 2011. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Europskoj investicijskoj banci (EIB) – godišnje izvješće za 2012. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Europskoj investicijskoj banci (EIB) – godišnje izvješće za 2012. (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće predsjednika Europskog vijeća od 26. lipnja 2012. pod naslovom „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće predsjednika Europskog vijeća od 26. lipnja 2012. pod naslovom „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o privlačnosti ulaganja u Europu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o privlačnosti ulaganja u Europu (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o dugoročnom financiranju europskoga gospodarstva (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o dugoročnom financiranju europskoga gospodarstva (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva (COM(2014)0168) od 27. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva (COM(2014)0168) od 27. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. i 29. lipnja 2012., kojima se posebno predlaže povećanje kapitala EIB-a od 10 milijardi EUR, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. i 29. lipnja 2012., kojima se posebno predlaže povećanje kapitala EIB-a od 10 milijardi EUR,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013., u kojima se poziva na stvaranje novog investicijskog plana za pružanje potpore malim i srednjim poduzećima te poticanje financiranja gospodarstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013., u kojima se poziva na stvaranje novog investicijskog plana za pružanje potpore malim i srednjim poduzećima te poticanje financiranja gospodarstva,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 22. svibnja 2013., u kojima se utvrđuje cilj mobilizacije svih politika EU-a u znak potpore konkurentnosti, stvaranju radnih mjesta i rastu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 22. svibnja 2013., u kojima se utvrđuje cilj mobilizacije svih politika EU-a u znak potpore konkurentnosti, stvaranju radnih mjesta i rastu,

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije o inovativnim financijskim instrumentima: „Okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenata” (COM(2011)0662) te „Pilot-faza inicijative projektnih obveznica Europa 2020.” (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije o inovativnim financijskim instrumentima: „Okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenata” (COM(2011)0662) te „Pilot-faza inicijative projektnih obveznica Europa 2020.” (COM(2011)0660),

| — | uzimajući u obzir povećanje kapitala Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), posebice u pogledu pitanja odnosa između EIB-a i EBRD-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povećanje kapitala Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), posebice u pogledu pitanja odnosa između EIB-a i EBRD-a,

| — | uzimajući u obzir odluku o proširenju djelatnosti EBRD-a na područje Sredozemlja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku o proširenju djelatnosti EBRD-a na područje Sredozemlja (6),

| — | uzimajući u obzir novi Memorandum o razumijevanju između EIB-a i EBRD-a potpisan 29. studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi Memorandum o razumijevanju između EIB-a i EBRD-a potpisan 29. studenog 2012.,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o vanjskom mandatu EIB-a za razdoblje 2007. – 2013. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o vanjskom mandatu EIB-a za razdoblje 2007. – 2013. (7),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. o planu ulaganja za Europu (COM(2014)0903); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. o planu ulaganja za Europu (COM(2014)0903);

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0057/2015),

| A. | budući da sva moguća sredstva država članica i EU-a, uključujući i sredstva EIB-a, treba bez odgode učinkovito mobilizirati kako bi se poticala i poboljšala javna i privatna ulaganja, povećala konkurentnost, ponovno uspostavio održiv i uključiv gospodarski rast i poticalo stvaranje radnih mjesta i infrastrukture, u skladu sa strategijom Europa 2020. i uzimajući u obzir da je EIB instrument osmišljen za podupiranje socijalne kohezije te da je u mogućnosti pružiti vrijednu pomoć državama članicama suočenima s teškoćama u kritičnoj društvenoj i gospodarskoj situaciji s kojom smo suočeni; |
| --- | --- |

A.

budući da sva moguća sredstva država članica i EU-a, uključujući i sredstva EIB-a, treba bez odgode učinkovito mobilizirati kako bi se poticala i poboljšala javna i privatna ulaganja, povećala konkurentnost, ponovno uspostavio održiv i uključiv gospodarski rast i poticalo stvaranje radnih mjesta i infrastrukture, u skladu sa strategijom Europa 2020. i uzimajući u obzir da je EIB instrument osmišljen za podupiranje socijalne kohezije te da je u mogućnosti pružiti vrijednu pomoć državama članicama suočenima s teškoćama u kritičnoj društvenoj i gospodarskoj situaciji s kojom smo suočeni;

| B. | budući da su gospodarska i financijska kriza zajedno s politikama štednje ozbiljno potkopale gospodarski rast mnogih država članica, što je dovelo do brzog pogoršavanja društvenih uvjeta, postojanog rasta nejednakosti i neravnoteža među europskim regijama i neuspjeha u ostvarivanju cilja socijalne kohezije i istinske konvergencije, čime su destabilizirane europska integracija i demokracija; |
| --- | --- |

B.

budući da su gospodarska i financijska kriza zajedno s politikama štednje ozbiljno potkopale gospodarski rast mnogih država članica, što je dovelo do brzog pogoršavanja društvenih uvjeta, postojanog rasta nejednakosti i neravnoteža među europskim regijama i neuspjeha u ostvarivanju cilja socijalne kohezije i istinske konvergencije, čime su destabilizirane europska integracija i demokracija;

| C. | budući da EIB nije komercijalna banka te da bi i dalje trebala imati ključnu ulogu katalizatora za financiranje razumnog javnog i privatnog dugoročnog ulaganja, ali i nastaviti s provođenjem najboljih bonitetnih bankarskih praksi kako bi zadržala vrlo stabilno stanje svojeg kapitala, što posljedično pozitivno utječe na uvjete kreditiranja; |
| --- | --- |

C.

budući da EIB nije komercijalna banka te da bi i dalje trebala imati ključnu ulogu katalizatora za financiranje razumnog javnog i privatnog dugoročnog ulaganja, ali i nastaviti s provođenjem najboljih bonitetnih bankarskih praksi kako bi zadržala vrlo stabilno stanje svojeg kapitala, što posljedično pozitivno utječe na uvjete kreditiranja;

| D. | budući da bi trebalo uložiti posebne napore za širenje zajedničkih intervencija (kojima su objedinjena jamstva EIF-a ili drugi jamstveni instrumenti) za financiranje malih i srednjih poduzeća ili materijalnih i nematerijalnih održivih infrastruktura, uz istodobno priznanje da je jedan od uzroka pada ulaganja i kredita gubitak konkurentnosti gospodarstava država članica; |
| --- | --- |

D.

budući da bi trebalo uložiti posebne napore za širenje zajedničkih intervencija (kojima su objedinjena jamstva EIF-a ili drugi jamstveni instrumenti) za financiranje malih i srednjih poduzeća ili materijalnih i nematerijalnih održivih infrastruktura, uz istodobno priznanje da je jedan od uzroka pada ulaganja i kredita gubitak konkurentnosti gospodarstava država članica;

| E. | budući da bi EIB trebao nastaviti ispunjavati svoju zadaću u vezi s financiranjem projekata koji su dio vanjskog djelovanja EU-a, poštujući visoke socijalne i ekološke standarde; |
| --- | --- |

E.

budući da bi EIB trebao nastaviti ispunjavati svoju zadaću u vezi s financiranjem projekata koji su dio vanjskog djelovanja EU-a, poštujući visoke socijalne i ekološke standarde;

| F. | budući da bi se odabir ulaganja EIB-a trebao provesti nezavisno i na temelju njihove održivosti, dodane vrijednosti i učinka na gospodarski oporavak; |
| --- | --- |

F.

budući da bi se odabir ulaganja EIB-a trebao provesti nezavisno i na temelju njihove održivosti, dodane vrijednosti i učinka na gospodarski oporavak;

| G. | budući da bi se EIB u kontekstu poboljšane makroekonomske usklađenosti s državama članicama trebao razvijati u smjeru modela razvojne banke; |
| --- | --- |

G.

budući da bi se EIB u kontekstu poboljšane makroekonomske usklađenosti s državama članicama trebao razvijati u smjeru modela razvojne banke;

| H. | budući da EIB ne bi trebao biti samo financijska institucija nego i banka znanja i dobre prakse; |
| --- | --- |

H.

budući da EIB ne bi trebao biti samo financijska institucija nego i banka znanja i dobre prakse;

| I. | budući da se zbog krize relativno malo i izrazito koncentrirano tržište sekuritizacije EU-a koje MSP-ovima pruža ograničenu sekuritizaciju kredita još više smanjilo; |
| --- | --- |

I.

budući da se zbog krize relativno malo i izrazito koncentrirano tržište sekuritizacije EU-a koje MSP-ovima pruža ograničenu sekuritizaciju kredita još više smanjilo;

Ulaganja

| 1. | prima na znanje godišnje izvješće EIB-a za 2013., povećanje financijskih aktivnosti Grupe od 37 % na iznos od 75,1 milijardi EUR i povećanje kapitala EIB-a iz 2013.; zabrinut je zbog trenutačne gospodarske stagnacije u EU-u, a posebno zbog znatnog smanjenja javnih i privatnih ulaganja, koja su otprilike 18 % ispod razine iz 2007., te zbog vrtoglavog pada od 35 % u kreditiranju malih i srednjih poduzeća u razdoblju između 2008. i 2013.; naglašava da je taj pad golema prepreka održivom oporavku kao i istinskom napretku prema ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

1.

prima na znanje godišnje izvješće EIB-a za 2013., povećanje financijskih aktivnosti Grupe od 37 % na iznos od 75,1 milijardi EUR i povećanje kapitala EIB-a iz 2013.; zabrinut je zbog trenutačne gospodarske stagnacije u EU-u, a posebno zbog znatnog smanjenja javnih i privatnih ulaganja, koja su otprilike 18 % ispod razine iz 2007., te zbog vrtoglavog pada od 35 % u kreditiranju malih i srednjih poduzeća u razdoblju između 2008. i 2013.; naglašava da je taj pad golema prepreka održivom oporavku kao i istinskom napretku prema ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020.;

| 2. | ističe u tom pogledu da prema nacionalnim predviđanjima gotovo polovica svih država članica neće ostvariti svoje nacionalne ciljeve na području obrazovnog sustava i smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. te da su trendovi u vezi sa zapošljavanjem i smanjenjem siromaštva još lošiji; |
| --- | --- |

2.

ističe u tom pogledu da prema nacionalnim predviđanjima gotovo polovica svih država članica neće ostvariti svoje nacionalne ciljeve na području obrazovnog sustava i smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. te da su trendovi u vezi sa zapošljavanjem i smanjenjem siromaštva još lošiji;

| 3. | zaključuje da poboljšanje financijskih instrumenata EIB-a nije zamjena za nacionalne ekonomske politike i strukturne reforme usmjerene na održivi rast i stvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

3.

zaključuje da poboljšanje financijskih instrumenata EIB-a nije zamjena za nacionalne ekonomske politike i strukturne reforme usmjerene na održivi rast i stvaranje radnih mjesta;

| 4. | prima na znanje komunikaciju Komisije o planu ulaganja za Europu (COM(2014)0903), koji uključuje postojeće fondove i nastoji povećati udio privatnog kapitala u omjeru od 1:15; primjećuje cilj oživljavanja gospodarstva EU-a putem mobilizacije 315 milijardi EUR tijekom sljedeće tri godine u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja; ukazuje na to da će za provedbu Plana ulaganja biti potrebni dodatni ljudski potencijali za EIB kako bi ispunio svoj mandat; |
| --- | --- |

4.

prima na znanje komunikaciju Komisije o planu ulaganja za Europu (COM(2014)0903), koji uključuje postojeće fondove i nastoji povećati udio privatnog kapitala u omjeru od 1:15; primjećuje cilj oživljavanja gospodarstva EU-a putem mobilizacije 315 milijardi EUR tijekom sljedeće tri godine u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja; ukazuje na to da će za provedbu Plana ulaganja biti potrebni dodatni ljudski potencijali za EIB kako bi ispunio svoj mandat;

| 5. | u tom kontekstu prima na znanje da je osnovana radna skupina koju predvode Komisija i Europska investicijska banka, i prima na znanje zakonodavne prijedloge koji će se usvojiti u sklopu redovnog zakonodavnog postupka u cilju osnivanja Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU); naglašava potrebu da se u tim zakonodavnim prijedlozima naglasak stavi na visokokvalitetno upravljanje i postupak odabira te okvir za demokratski odgovorno praćenje i ocjenjivanje kojim se podupire Fond, koji bi trebao biti što transparentniji u određivanju kriterija za utvrđivanje projekata koji će se smatrati pogodnima za uključivanje u fazu predrealizacije projekata; |
| --- | --- |

5.

u tom kontekstu prima na znanje da je osnovana radna skupina koju predvode Komisija i Europska investicijska banka, i prima na znanje zakonodavne prijedloge koji će se usvojiti u sklopu redovnog zakonodavnog postupka u cilju osnivanja Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU); naglašava potrebu da se u tim zakonodavnim prijedlozima naglasak stavi na visokokvalitetno upravljanje i postupak odabira te okvir za demokratski odgovorno praćenje i ocjenjivanje kojim se podupire Fond, koji bi trebao biti što transparentniji u određivanju kriterija za utvrđivanje projekata koji će se smatrati pogodnima za uključivanje u fazu predrealizacije projekata;

| 6. | očekuje da će se planom ulaganja Komisije poticati i olakšati pristup financiranju u državama članicama; podsjeća da je ključno da EIB surađuje s europskim fondovima posebno u tim državama članicama i regijama kako bi se mogla provesti produktivna javna ulaganja i neophodni infrastrukturni projekti; |
| --- | --- |

6.

očekuje da će se planom ulaganja Komisije poticati i olakšati pristup financiranju u državama članicama; podsjeća da je ključno da EIB surađuje s europskim fondovima posebno u tim državama članicama i regijama kako bi se mogla provesti produktivna javna ulaganja i neophodni infrastrukturni projekti;

| 7. | smatra da bi projekti s europskom dodanom vrijednošću i pozitivnom analizom troškova i dobiti trebali biti prioritet; ističe važnost provedbe projekata koji bi mogli imati najveći učinak na stvaranje radnih mjesta; naglašava da je potrebno usredotočiti se na projekte s višim faktorom rizika koji teže ispunjavaju uvjete za dobivanje financiranja od banaka; upozorava na to da bi se radna skupina mogla suočiti s političkim pritiskom u vezi s poticanjem projekata koje favoriziraju posebne interesne skupine, što bi dovelo do pogrešne dodjele sredstava neprofitabilnim ulaganjima koja nisu od javnog interesa; |
| --- | --- |

7.

smatra da bi projekti s europskom dodanom vrijednošću i pozitivnom analizom troškova i dobiti trebali biti prioritet; ističe važnost provedbe projekata koji bi mogli imati najveći učinak na stvaranje radnih mjesta; naglašava da je potrebno usredotočiti se na projekte s višim faktorom rizika koji teže ispunjavaju uvjete za dobivanje financiranja od banaka; upozorava na to da bi se radna skupina mogla suočiti s političkim pritiskom u vezi s poticanjem projekata koje favoriziraju posebne interesne skupine, što bi dovelo do pogrešne dodjele sredstava neprofitabilnim ulaganjima koja nisu od javnog interesa;

| 8. | naglašava da jamstva koja Komisija predviđa za EFSU ne predstavljaju novi novac nego preraspodijeljena sredstva; naglašava da je izuzetno važno utvrditi oportunitetne troškove takve preraspodjele i stoga izričito ustanoviti u kojoj se mjeri očekuje da će ukupna korist od predviđenih dodatnih ulaganja koja sufinancira EFSU biti veća od one koja bi nastala od izvorne raspodjele potrošnje preraspodijeljenih sredstava; |
| --- | --- |

8.

naglašava da jamstva koja Komisija predviđa za EFSU ne predstavljaju novi novac nego preraspodijeljena sredstva; naglašava da je izuzetno važno utvrditi oportunitetne troškove takve preraspodjele i stoga izričito ustanoviti u kojoj se mjeri očekuje da će ukupna korist od predviđenih dodatnih ulaganja koja sufinancira EFSU biti veća od one koja bi nastala od izvorne raspodjele potrošnje preraspodijeljenih sredstava;

| 9. | ističe da bi postupak odabira projekata trebao biti usmjeren prema izbjegavanju učinaka istiskivanja i preraspodjele i stoga usredotočen na projekte s europskom dodanom vrijednošću koji imaju visok potencijal temeljen na inovacijama, a koji ispunjavaju uvjet dodatnosti; naglašava potrebu da se u obzir uzme potencijal zapošljavanja u pogledu projekata odabranih u zemljama EU-a koje su suočene s masovnom nezaposlenošću; |
| --- | --- |

9.

ističe da bi postupak odabira projekata trebao biti usmjeren prema izbjegavanju učinaka istiskivanja i preraspodjele i stoga usredotočen na projekte s europskom dodanom vrijednošću koji imaju visok potencijal temeljen na inovacijama, a koji ispunjavaju uvjet dodatnosti; naglašava potrebu da se u obzir uzme potencijal zapošljavanja u pogledu projekata odabranih u zemljama EU-a koje su suočene s masovnom nezaposlenošću;

| 10. | u tom pogledu traži od Komisije da u svojem nadolazećem zakonodavnom prijedlogu pažljivo procijeni dijelove proračunskog okvira EU-a koji bi trebali pružiti jamstva EFSU-u s ciljem smanjenja oportunitetnih troškova u vezi s preraspodjelom tih sredstava; također poziva Vijeće, Komisiju i Vijeće guvernera EIB-a da procijene učinke preraspodjele koje podrazumijeva plan ulaganja, posebice moguće povećanje profita ulagateljima na trošak potrošača koji moraju platiti za uporabu nove infrastrukture kako bi se osigurala odgovarajuća korist od ulaganja; poziva EIB i Komisiju da dodatno procijene razlike u ulaganjima u EU-u u vezi s njihovim sastavom, posebice ako nedostaju privatna ili javna ulaganja te da utvrdi koja su ulaganja, privatna ili javna, namijenjena za primanje potpore i u kojoj se mjeri očekuju djelotvorni učinci ulaganja; |
| --- | --- |

10.

u tom pogledu traži od Komisije da u svojem nadolazećem zakonodavnom prijedlogu pažljivo procijeni dijelove proračunskog okvira EU-a koji bi trebali pružiti jamstva EFSU-u s ciljem smanjenja oportunitetnih troškova u vezi s preraspodjelom tih sredstava; također poziva Vijeće, Komisiju i Vijeće guvernera EIB-a da procijene učinke preraspodjele koje podrazumijeva plan ulaganja, posebice moguće povećanje profita ulagateljima na trošak potrošača koji moraju platiti za uporabu nove infrastrukture kako bi se osigurala odgovarajuća korist od ulaganja; poziva EIB i Komisiju da dodatno procijene razlike u ulaganjima u EU-u u vezi s njihovim sastavom, posebice ako nedostaju privatna ili javna ulaganja te da utvrdi koja su ulaganja, privatna ili javna, namijenjena za primanje potpore i u kojoj se mjeri očekuju djelotvorni učinci ulaganja;

| 11. | prima na znanje da je Europska središnja banka izrazila spremnost da na sekundarnom tržištu kupi obveznice EFSU-a u slučaju da Fond bude izdavao obveznice ili da to u njegovo ime učini EIB; |
| --- | --- |

11.

prima na znanje da je Europska središnja banka izrazila spremnost da na sekundarnom tržištu kupi obveznice EFSU-a u slučaju da Fond bude izdavao obveznice ili da to u njegovo ime učini EIB;

| 12. | ističe da je potrebno pronaći novu ravnotežu između bolje procjene i najboljeg mogućeg ulaganja kako bi se gospodarstvo usmjerilo prema održivom rastu i oporavku popraćenom stvaranjem velikog broja radnih mjesta; |
| --- | --- |

12.

ističe da je potrebno pronaći novu ravnotežu između bolje procjene i najboljeg mogućeg ulaganja kako bi se gospodarstvo usmjerilo prema održivom rastu i oporavku popraćenom stvaranjem velikog broja radnih mjesta;

| 13. | podsjeća na važnost strategije Europa 2020.; naglašava da bi se u budućem „paketu” ulaganja trebalo više uzeti u obzir opće ciljeve kohezijske politike, održivosti i energetske učinkovitosti; poziva Komisiju i Vijeće guvernera EIB-a da poboljšaju svoje pokazatelje uspješnosti kvalitetnih ulaganja u tom pogledu; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na važnost strategije Europa 2020.; naglašava da bi se u budućem „paketu” ulaganja trebalo više uzeti u obzir opće ciljeve kohezijske politike, održivosti i energetske učinkovitosti; poziva Komisiju i Vijeće guvernera EIB-a da poboljšaju svoje pokazatelje uspješnosti kvalitetnih ulaganja u tom pogledu;

| 14. | naglašava da bi EIB trebao preuzeti važnu ulogu u financiranju Plana ulaganja za Europu dodjelom 5 milijardi EUR za osnivanje novog Europskog fonda za strateška ulaganja; stoga poziva Vijeće, Komisiju i Vijeće guvernera EIB-a da propisno ocijene jesu li nove zadaće dodijeljene EIB-u u okviru tog plana usklađene sa sredstvima EIB-a; |
| --- | --- |

14.

naglašava da bi EIB trebao preuzeti važnu ulogu u financiranju Plana ulaganja za Europu dodjelom 5 milijardi EUR za osnivanje novog Europskog fonda za strateška ulaganja; stoga poziva Vijeće, Komisiju i Vijeće guvernera EIB-a da propisno ocijene jesu li nove zadaće dodijeljene EIB-u u okviru tog plana usklađene sa sredstvima EIB-a;

| 15. | smatra da će se, u tom pogledu, radi odgovarajuće uključenosti EIB-a u plan ulaganja u sljedećih pet godina trebati znatno povećati gornja granica kreditiranja i zaduživanja EIB-a u cilju znatnog povećanja veličine njegove bilance; smatra da previsoka razina zaduženja ugrožava ciljeve plana ulaganja; |
| --- | --- |

15.

smatra da će se, u tom pogledu, radi odgovarajuće uključenosti EIB-a u plan ulaganja u sljedećih pet godina trebati znatno povećati gornja granica kreditiranja i zaduživanja EIB-a u cilju znatnog povećanja veličine njegove bilance; smatra da previsoka razina zaduženja ugrožava ciljeve plana ulaganja;

| 16. | vjeruje da će promicanje institucijskog okvira za djelovanje jedinstvenog tržišta kapitala pozitivno doprinijeti bržoj provedbi plana ulaganja; |
| --- | --- |

16.

vjeruje da će promicanje institucijskog okvira za djelovanje jedinstvenog tržišta kapitala pozitivno doprinijeti bržoj provedbi plana ulaganja;

| 17. | ističe, međutim, da je u trenutačnom operativnom poslovnom planu EIB-a predviđeno smanjenje kreditnih tokova na 67 milijardi EUR tijekom 2014. i 2015., dok se očekuje da će polovica ciljanog raspona za 2016. biti 58,5 milijardi EUR; |
| --- | --- |

17.

ističe, međutim, da je u trenutačnom operativnom poslovnom planu EIB-a predviđeno smanjenje kreditnih tokova na 67 milijardi EUR tijekom 2014. i 2015., dok se očekuje da će polovica ciljanog raspona za 2016. biti 58,5 milijardi EUR;

| 18. | ističe da se dodatna sposobnost kreditiranja koja je rezultat nedavnog povećanja kapitala EIB-a za 10 milijardi EUR ne iskorištava u dovoljnoj mjeri; potiče uključene dionike da u najvećoj mogućoj mjeri promiču mjere proširivanja kreditiranja EIB-a; |
| --- | --- |

18.

ističe da se dodatna sposobnost kreditiranja koja je rezultat nedavnog povećanja kapitala EIB-a za 10 milijardi EUR ne iskorištava u dovoljnoj mjeri; potiče uključene dionike da u najvećoj mogućoj mjeri promiču mjere proširivanja kreditiranja EIB-a;

| 19. | poziva Komisiju da potakne multilateralnu suradnju između EIB-a i nacionalnih promidžbenih banaka kako bi se potaknule sinergije, dijelili rizici i troškovi te osiguralo odgovarajuće kreditiranje za projekte EU-a s pozitivnim učinkom na proizvodnju, stvaranje radnih mjesta, zaštitu okoliša i kvalitetu života; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da potakne multilateralnu suradnju između EIB-a i nacionalnih promidžbenih banaka kako bi se potaknule sinergije, dijelili rizici i troškovi te osiguralo odgovarajuće kreditiranje za projekte EU-a s pozitivnim učinkom na proizvodnju, stvaranje radnih mjesta, zaštitu okoliša i kvalitetu života;

| 20. | poziva Komisiju i EIB da se zalažu da se u područja njihovog djelovanja uključe ulaganja s jasnom društvenom koristi, uključujući povećanje razine zaposlenja, da kreditiranjem potaknu mjere s ciljem smanjenja nezaposlenosti, posebno se usredotočujući na stvaranje mogućnosti zaposlenja za mlade te da podupiru javna i produktivna ulaganja i neophodne infrastrukturne projekte, posebno u državama članicama s visokom stopom nezaposlenosti i BDP-om koji je ispod prosjeka; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju i EIB da se zalažu da se u područja njihovog djelovanja uključe ulaganja s jasnom društvenom koristi, uključujući povećanje razine zaposlenja, da kreditiranjem potaknu mjere s ciljem smanjenja nezaposlenosti, posebno se usredotočujući na stvaranje mogućnosti zaposlenja za mlade te da podupiru javna i produktivna ulaganja i neophodne infrastrukturne projekte, posebno u državama članicama s visokom stopom nezaposlenosti i BDP-om koji je ispod prosjeka;

| 21. | ponavlja svoju opreznu potporu razvoju javno-privatnih partnerstava (JVP) koja, ako su dobro osmišljena, mogu imati važnu ulogu u dugoročnim ulaganjima, digitalnom gospodarstvu, istraživanju i inovacijama, ljudskom kapitalu te europskim prometnim, energetskim ili telekomunikacijskim mrežama; žali što su se manjkava javno-privatna partnerstva pretvorila u skup sustav javnog financiranja privatnog sektora, što stvara javni dug. ističe, osim toga, da se takve radnje često suočavaju s problemom nejasnoće i asimetričnim informacijama u klauzulama o izvršenju između javnih i privatnih sudionika, uglavnom u korist privatnog sektora; |
| --- | --- |

21.

ponavlja svoju opreznu potporu razvoju javno-privatnih partnerstava (JVP) koja, ako su dobro osmišljena, mogu imati važnu ulogu u dugoročnim ulaganjima, digitalnom gospodarstvu, istraživanju i inovacijama, ljudskom kapitalu te europskim prometnim, energetskim ili telekomunikacijskim mrežama; žali što su se manjkava javno-privatna partnerstva pretvorila u skup sustav javnog financiranja privatnog sektora, što stvara javni dug. ističe, osim toga, da se takve radnje često suočavaju s problemom nejasnoće i asimetričnim informacijama u klauzulama o izvršenju između javnih i privatnih sudionika, uglavnom u korist privatnog sektora;

| 22. | predlaže da EIB poboljša svoje kapacitete sektorske analize i makroekonomske analize; |
| --- | --- |

22.

predlaže da EIB poboljša svoje kapacitete sektorske analize i makroekonomske analize;

Instrumenti za podjelu rizika i projektne obveznice

| 23. | ističe da bi instrumente za podjelu rizika koji u konačnici podrazumijevaju javne subvencije trebalo predvidjeti samo u slučajevima kada nedostaci tržišta rezultiraju vanjskim troškovima ili za ispunjavanje zadataka od općeg interesa kao što je pružanje javnih dobara i usluga od općeg gospodarskog interesa, imajući na umu da to nosi rizik od socijalizacije gubitaka i privatizacije dobitaka; primjećuje da će u slučaju neuspjeha društvo morati snositi troškove gubitaka; |
| --- | --- |

23.

ističe da bi instrumente za podjelu rizika koji u konačnici podrazumijevaju javne subvencije trebalo predvidjeti samo u slučajevima kada nedostaci tržišta rezultiraju vanjskim troškovima ili za ispunjavanje zadataka od općeg interesa kao što je pružanje javnih dobara i usluga od općeg gospodarskog interesa, imajući na umu da to nosi rizik od socijalizacije gubitaka i privatizacije dobitaka; primjećuje da će u slučaju neuspjeha društvo morati snositi troškove gubitaka;

| 24. | ističe da bi svako uključivanje javnih resursa u instrumente za podjelu rizika i, konkretnije, u tranše prvog gubitka ulagačkih instrumenata trebalo biti izričito povezano sa smanjenjem mjerljivih vanjskih negativnih troškova, stvaranjem mjerljivih pozitivnih vanjskih troškova ili provedbom obveza obavljanja javnih usluga te usluga od općeg gospodarskog interesa; ističe da članak 14. UFEU-a sadrži pravnu osnovu za uspostavu te veze uz pomoć redovnog zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

24.

ističe da bi svako uključivanje javnih resursa u instrumente za podjelu rizika i, konkretnije, u tranše prvog gubitka ulagačkih instrumenata trebalo biti izričito povezano sa smanjenjem mjerljivih vanjskih negativnih troškova, stvaranjem mjerljivih pozitivnih vanjskih troškova ili provedbom obveza obavljanja javnih usluga te usluga od općeg gospodarskog interesa; ističe da članak 14. UFEU-a sadrži pravnu osnovu za uspostavu te veze uz pomoć redovnog zakonodavnog postupka;

Mala i srednja poduzeća

| 25. | naglašava da su mala i srednja poduzeća osnova europskog gospodarstva i da bi kao takva trebala biti glavni cilj ulaganja; izražava zabrinutost zbog toga što pristup financiranju ostaje jedna od trajnih poteškoća s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća u Europi; naglašava potrebu za učinkovitijom raspodjelom financiranja za MSP-ove koji imaju širok raspon privatnih ulagatelja koji omogućavaju takvo financiranje; |
| --- | --- |

25.

naglašava da su mala i srednja poduzeća osnova europskog gospodarstva i da bi kao takva trebala biti glavni cilj ulaganja; izražava zabrinutost zbog toga što pristup financiranju ostaje jedna od trajnih poteškoća s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća u Europi; naglašava potrebu za učinkovitijom raspodjelom financiranja za MSP-ove koji imaju širok raspon privatnih ulagatelja koji omogućavaju takvo financiranje;

| 26. | potiče EIB da u cijelosti analizira pad financiranja MSP-ova te da iznese sveobuhvatan plan kako bi se osiguralo da se MSP-ove diljem Europe potiče na prijavljivanje za dodjelu sredstava pod pokroviteljstvom EIB-a kad god je to moguće; poziva Komisiju i EIB da procijene učinak gospodarske krize na bankarski sustav i krajnje primatelje sredstava EIB-a, posebice u pogledu malih i srednjih poduzeća, sektora socijalne ekonomije i javnih poduzeća; traži od EIB-a da procijeni i detaljno izvijesti o učincima svoje potpore malim i srednjim poduzećima u Europi na realno gospodarstvo i o rezultatima u razdoblju od 2010. do 2014.; |
| --- | --- |

26.

potiče EIB da u cijelosti analizira pad financiranja MSP-ova te da iznese sveobuhvatan plan kako bi se osiguralo da se MSP-ove diljem Europe potiče na prijavljivanje za dodjelu sredstava pod pokroviteljstvom EIB-a kad god je to moguće; poziva Komisiju i EIB da procijene učinak gospodarske krize na bankarski sustav i krajnje primatelje sredstava EIB-a, posebice u pogledu malih i srednjih poduzeća, sektora socijalne ekonomije i javnih poduzeća; traži od EIB-a da procijeni i detaljno izvijesti o učincima svoje potpore malim i srednjim poduzećima u Europi na realno gospodarstvo i o rezultatima u razdoblju od 2010. do 2014.;

| 27. | skreće pozornost na veliki udio mikropoduzeća u europskom gospodarstvu i pozdravlja korake koje je EIB poduzeo u smjeru mikrofinancijskog kreditiranja u Europi; poziva na daljnja ulaganja u taj sektor s obzirom na važnost mikropoduzeća u stvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

27.

skreće pozornost na veliki udio mikropoduzeća u europskom gospodarstvu i pozdravlja korake koje je EIB poduzeo u smjeru mikrofinancijskog kreditiranja u Europi; poziva na daljnja ulaganja u taj sektor s obzirom na važnost mikropoduzeća u stvaranju radnih mjesta;

| 28. | posebno ističe stvarne koristi korištenja mehanizma za podjelu rizika u promicanju financiranja MSP-ova i inovacija u Europi; |
| --- | --- |

28.

posebno ističe stvarne koristi korištenja mehanizma za podjelu rizika u promicanju financiranja MSP-ova i inovacija u Europi;

| 29. | prima na znanje povećanu potporu za mala i srednja poduzeća u Europskoj uniji koja iznosi 21,9 milijardi EUR, čime se omogućuje pristup financiranju za više od 230 000 malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

29.

prima na znanje povećanu potporu za mala i srednja poduzeća u Europskoj uniji koja iznosi 21,9 milijardi EUR, čime se omogućuje pristup financiranju za više od 230 000 malih i srednjih poduzeća;

| 30. | poziva EIB da poveća svoje sposobnosti kreditiranja za mala i srednja poduzeća te inovativna novoosnovana poduzeća; naglašava važnost jačanja drugih instrumenata EIB-a kao što je europski mikrofinancijski instrument Progress; |
| --- | --- |

30.

poziva EIB da poveća svoje sposobnosti kreditiranja za mala i srednja poduzeća te inovativna novoosnovana poduzeća; naglašava važnost jačanja drugih instrumenata EIB-a kao što je europski mikrofinancijski instrument Progress;

| 31. | pozdravlja uvođenje i razvoj novih aktivnosti na području financiranja trgovine u državama zahvaćenima gospodarskom krizom, posebno pomoću instrumenta za financiranje trgovine malih i srednjih poduzeća ili prilagođenih financijskih rješenja poput europskog mikrofinancijskog instrumenta Progress namijenjenog poticanju financijske uključenosti; potiče EIB da prednosti tih novih instrumenata proširi na nove korisnike na europskoj razini; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja uvođenje i razvoj novih aktivnosti na području financiranja trgovine u državama zahvaćenima gospodarskom krizom, posebno pomoću instrumenta za financiranje trgovine malih i srednjih poduzeća ili prilagođenih financijskih rješenja poput europskog mikrofinancijskog instrumenta Progress namijenjenog poticanju financijske uključenosti; potiče EIB da prednosti tih novih instrumenata proširi na nove korisnike na europskoj razini;

| 32. | ustraje u tome da se u procjeni koju je Komisija provela u prosincu 2014. uzmu u obzir negativni i pozitivni učinci projekata u pilot-fazi inicijative za projektne obveznice; žali zbog toga što je EIB podržao neke infrastrukturne projekte koji su se pokazali neodrživima; smatra da bi EIB trebao ulagati u projekte koji donose opipljivu gospodarsku korist, koji su ekološki prihvatljivi i koji zadovoljavaju potrebe i interese stanovništva kojemu bi trebali služiti; |
| --- | --- |

32.

ustraje u tome da se u procjeni koju je Komisija provela u prosincu 2014. uzmu u obzir negativni i pozitivni učinci projekata u pilot-fazi inicijative za projektne obveznice; žali zbog toga što je EIB podržao neke infrastrukturne projekte koji su se pokazali neodrživima; smatra da bi EIB trebao ulagati u projekte koji donose opipljivu gospodarsku korist, koji su ekološki prihvatljivi i koji zadovoljavaju potrebe i interese stanovništva kojemu bi trebali služiti;

| 33. | žali zbog uloge EIB-a i Komisije u projektu Castor, koji se financira u okviru inicijative za projektne obveznice, u vezi s procjenom rizika u kojoj nije uzet u obzir rizik od pojačane seizmičke aktivnosti povezane s upumpavanjem plina, usprkos istraživanjima koja su jasno upozorila na moguće opasnosti (8); potiče Komisiju i EIB da poduzmu mjere kako građani Španjolske ne bi morali platiti 1 300 milijuna EUR naknade za katastrofalno procijenjen projekt putem višeg javnog deficita ili povećanja troškova energije,; traži od Komisije da slijedi preporuke Europskog ombudsmana i istraži trebaju li se odluke španjolske vlade u vezi s projektom Castor smatrati zabranjenom državnom potporom; |
| --- | --- |

33.

žali zbog uloge EIB-a i Komisije u projektu Castor, koji se financira u okviru inicijative za projektne obveznice, u vezi s procjenom rizika u kojoj nije uzet u obzir rizik od pojačane seizmičke aktivnosti povezane s upumpavanjem plina, usprkos istraživanjima koja su jasno upozorila na moguće opasnosti (8); potiče Komisiju i EIB da poduzmu mjere kako građani Španjolske ne bi morali platiti 1 300 milijuna EUR naknade za katastrofalno procijenjen projekt putem višeg javnog deficita ili povećanja troškova energije,; traži od Komisije da slijedi preporuke Europskog ombudsmana i istraži trebaju li se odluke španjolske vlade u vezi s projektom Castor smatrati zabranjenom državnom potporom;

| 34. | žali zbog toga što je EIB financirao obilaznicu autoceste „Passante di Mestre” nakon što su talijanska nadležna tijela objavila uhićenje izvršnog direktora glavnog podizvođača zbog porezne prijevare; u svjetlu istrage koja je još uvijek u tijeku, a koju provode talijanska nadležna tijela zbog korupcijskog skandala u vezi s izgradnjom autoceste Passante di Mestre i upravljanjem njome, poziva EIB da ne financira projekt Passante di Mestre preko inicijative projektnih obveznica ili nekog drugog financijskog instrumenta te da osigura da se u politici u vezi s prijevarom primjenjuje nulta tolerancija prilikom razmatranja uporabe projektnih obveznica; |
| --- | --- |

34.

žali zbog toga što je EIB financirao obilaznicu autoceste „Passante di Mestre” nakon što su talijanska nadležna tijela objavila uhićenje izvršnog direktora glavnog podizvođača zbog porezne prijevare; u svjetlu istrage koja je još uvijek u tijeku, a koju provode talijanska nadležna tijela zbog korupcijskog skandala u vezi s izgradnjom autoceste Passante di Mestre i upravljanjem njome, poziva EIB da ne financira projekt Passante di Mestre preko inicijative projektnih obveznica ili nekog drugog financijskog instrumenta te da osigura da se u politici u vezi s prijevarom primjenjuje nulta tolerancija prilikom razmatranja uporabe projektnih obveznica;

| 35. | poziva EIB da poveća svoju sposobnost preuzimanja rizika promicanjem kreditiranja u onim sektorima gospodarstva koji imaju potencijal za stvaranje rasta i radnih mjesta, ali imaju poteškoća u dobivanju financijskih sredstava bez odgovarajućih jamstava; |
| --- | --- |

35.

poziva EIB da poveća svoju sposobnost preuzimanja rizika promicanjem kreditiranja u onim sektorima gospodarstva koji imaju potencijal za stvaranje rasta i radnih mjesta, ali imaju poteškoća u dobivanju financijskih sredstava bez odgovarajućih jamstava;

| 36. | stoga poziva na detaljnu procjenu pilot-projekata na temelju uključivog postupka uz otvoreno savjetovanje koje uključuje javna, nacionalna i lokalna tijela; također ističe potrebu za procjenom financiranih projekata u smislu dodane vrijednosti, okoliša, produktivnosti i radnih mjesta; podsjeća da je inicijativa projektnih obveznica tek u pilot fazi; također poziva Komisiju da u okviru redovnog zakonodavnog postupka podnese zakonodavni prijedlog kojim će se uspostaviti bolji okvir za buduću strategiju projektnih obveznica i poboljšati EIB-ov sustav pokazatelja uspješnosti za kvalitetna ulaganja kako bi se što sveobuhvatnije utvrdio i izmjerio učinak financiranih projekata u pogledu vanjskih troškova kao i korist za društvo i okoliš; |
| --- | --- |

36.

stoga poziva na detaljnu procjenu pilot-projekata na temelju uključivog postupka uz otvoreno savjetovanje koje uključuje javna, nacionalna i lokalna tijela; također ističe potrebu za procjenom financiranih projekata u smislu dodane vrijednosti, okoliša, produktivnosti i radnih mjesta; podsjeća da je inicijativa projektnih obveznica tek u pilot fazi; također poziva Komisiju da u okviru redovnog zakonodavnog postupka podnese zakonodavni prijedlog kojim će se uspostaviti bolji okvir za buduću strategiju projektnih obveznica i poboljšati EIB-ov sustav pokazatelja uspješnosti za kvalitetna ulaganja kako bi se što sveobuhvatnije utvrdio i izmjerio učinak financiranih projekata u pogledu vanjskih troškova kao i korist za društvo i okoliš;

| 37. | izražava zabrinutost zbog moguće generalizacije inicijative projektnih obveznica kao sredstva za smanjenje troškova za privatna ulaganja, bilo nižim kamatama bilo socijalizacijom gubitaka, a ne ograničavanjem opsega pružanja potpore ulaganjima od javnog interesa gdje privatna ulaganja mogu pružiti neophodnu stručnost ili znanje koje nije dostupno javnom sektoru; |
| --- | --- |

37.

izražava zabrinutost zbog moguće generalizacije inicijative projektnih obveznica kao sredstva za smanjenje troškova za privatna ulaganja, bilo nižim kamatama bilo socijalizacijom gubitaka, a ne ograničavanjem opsega pružanja potpore ulaganjima od javnog interesa gdje privatna ulaganja mogu pružiti neophodnu stručnost ili znanje koje nije dostupno javnom sektoru;

Energija i klima

| 38. | poziva EIB da osigura odgovarajuću provedbu svojih novih kriterija za kreditiranje na području energije i da redovito javnim putem izvještava o njihovoj primjeni; |
| --- | --- |

38.

poziva EIB da osigura odgovarajuću provedbu svojih novih kriterija za kreditiranje na području energije i da redovito javnim putem izvještava o njihovoj primjeni;

| 39. | poziva EIB da pojača napore u pogledu ulaganja kojima će znatno smanjiti doprinos emisijama ugljika i da se posveti politikama koje će pomoći Uniji da postigne svoje klimatske ciljeve; pozdravlja činjenicu da će EIB provoditi klimatsku procjenu i analizu svih svojih aktivnosti u 2015. i tražiti njihovo objavljivanje, što može dovesti do nove politike zaštite okoliša; nada se da će se energetska politika EIB-a konkretno podržati standardom emisijskog učinka koji se primjenjuje na sve projekte za proizvodnju energije iz fosilnog goriva radi isključivanja ulaganja u kojima predviđene emisije ugljika prelaze granične vrijednosti; poziva EIB da zadrži nadzor nad standardom emisijskog učinka te da primijeni strože obveze; |
| --- | --- |

39.

poziva EIB da pojača napore u pogledu ulaganja kojima će znatno smanjiti doprinos emisijama ugljika i da se posveti politikama koje će pomoći Uniji da postigne svoje klimatske ciljeve; pozdravlja činjenicu da će EIB provoditi klimatsku procjenu i analizu svih svojih aktivnosti u 2015. i tražiti njihovo objavljivanje, što može dovesti do nove politike zaštite okoliša; nada se da će se energetska politika EIB-a konkretno podržati standardom emisijskog učinka koji se primjenjuje na sve projekte za proizvodnju energije iz fosilnog goriva radi isključivanja ulaganja u kojima predviđene emisije ugljika prelaze granične vrijednosti; poziva EIB da zadrži nadzor nad standardom emisijskog učinka te da primijeni strože obveze;

| 40. | pozdravlja sve korake koje je poduzeo EIB prema preusmjeravanju na obnovljivu energiju; poziva da se ispravi regionalna neusklađenost u kreditiranju obnovljive energije, posebno s ciljem podupiranja projekata u državama članicama koje ovise o neobnovljivim izvorima energije i uzimajući u obzir razlike u gospodarstvima država članica, te da se u budućnosti više pozornosti prida manjim decentraliziranim projektima obnovljive energije izvan mreže u koje su uključeni građani i zajednice; smatra da bi se tim izvorima energije smanjila visoka razina europske ovisnosti o vanjskim izvorima energije, povećala sigurnost opskrbe te potaknulo ostvarenje zelenog rasta i stvaranje radnih mjesta; ističe važnost financiranja energetske učinkovitosti, energetskih mreža i povezanih istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja sve korake koje je poduzeo EIB prema preusmjeravanju na obnovljivu energiju; poziva da se ispravi regionalna neusklađenost u kreditiranju obnovljive energije, posebno s ciljem podupiranja projekata u državama članicama koje ovise o neobnovljivim izvorima energije i uzimajući u obzir razlike u gospodarstvima država članica, te da se u budućnosti više pozornosti prida manjim decentraliziranim projektima obnovljive energije izvan mreže u koje su uključeni građani i zajednice; smatra da bi se tim izvorima energije smanjila visoka razina europske ovisnosti o vanjskim izvorima energije, povećala sigurnost opskrbe te potaknulo ostvarenje zelenog rasta i stvaranje radnih mjesta; ističe važnost financiranja energetske učinkovitosti, energetskih mreža i povezanih istraživanja i inovacija;

| 41. | poziva EIB da poveća kreditiranje projekata energetske učinkovitosti u svim sektorima, posebno kada se odnose na optimizaciju postupka, mala i srednja poduzeća, zgrade i urbani okoliš; poziva EIB da u skladu s politikom kohezije da prioritet izrazito ugroženim područjima; |
| --- | --- |

41.

poziva EIB da poveća kreditiranje projekata energetske učinkovitosti u svim sektorima, posebno kada se odnose na optimizaciju postupka, mala i srednja poduzeća, zgrade i urbani okoliš; poziva EIB da u skladu s politikom kohezije da prioritet izrazito ugroženim područjima;

| 42. | potiče EIB da predstavi ocjenu mogućnosti da se njegovo kreditiranje projekata neobnovljive energije postupno ukine; |
| --- | --- |

42.

potiče EIB da predstavi ocjenu mogućnosti da se njegovo kreditiranje projekata neobnovljive energije postupno ukine;

Infrastruktura

| 43. | naglašava da je ulaganje u održive infrastrukturne projekte ključno za poboljšanje konkurentnosti i obnovu rasta i radnih mjesta u Europi; stoga poziva da se financiranje EIB-a usmjeri na područja u kojima je zabilježena najviša stopa nezaposlenosti; ističe da bi sredstva EIB-a trebala prvenstveno biti usmjerena na zemlje koje zaostaju u smislu infrastrukturne kvalitete i razvoja; |
| --- | --- |

43.

naglašava da je ulaganje u održive infrastrukturne projekte ključno za poboljšanje konkurentnosti i obnovu rasta i radnih mjesta u Europi; stoga poziva da se financiranje EIB-a usmjeri na područja u kojima je zabilježena najviša stopa nezaposlenosti; ističe da bi sredstva EIB-a trebala prvenstveno biti usmjerena na zemlje koje zaostaju u smislu infrastrukturne kvalitete i razvoja;

| 44. | potiče povećanu usredotočenost na socijalnu održivost u okviru ulaganja EIB-a u razvoj gradova; prima na znanje poboljšanja EIB-a u financiranju socijalnog stanovanja, ali ističe potrebu za daljnjim razrađivanjem istraživanja i djelovanja povezanih sa socijalnom održivosti u kontekstu održive gradske obnove; |
| --- | --- |

44.

potiče povećanu usredotočenost na socijalnu održivost u okviru ulaganja EIB-a u razvoj gradova; prima na znanje poboljšanja EIB-a u financiranju socijalnog stanovanja, ali ističe potrebu za daljnjim razrađivanjem istraživanja i djelovanja povezanih sa socijalnom održivosti u kontekstu održive gradske obnove;

Istraživanje i inovacije

| 45. | pozdravlja pokretanje postupaka Inicijative za financiranje rasta (GFI) i podsjeća na važnost pružanja odgovarajućeg financiranja za projekte na području istraživanja i inovacija te inovativnih novoosnovanih poduzeća; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja pokretanje postupaka Inicijative za financiranje rasta (GFI) i podsjeća na važnost pružanja odgovarajućeg financiranja za projekte na području istraživanja i inovacija te inovativnih novoosnovanih poduzeća;

Zapošljavanje i socijalna pitanja

| 46. | prima na znanje pokretanje inicijative „Vještine i radna mjesta – ulaganje za mlade” i traži od EIB-a da ubrza provedbu te inicijative i razmotri mogućnost njezina širenja; |
| --- | --- |

46.

prima na znanje pokretanje inicijative „Vještine i radna mjesta – ulaganje za mlade” i traži od EIB-a da ubrza provedbu te inicijative i razmotri mogućnost njezina širenja;

Upravljanje, transparentnost i odgovornost

| 47. | poziva EIB da pomnije nadzire provedbu projekata u suradnji s državama članicama kako bi se zajamčila veća učinkovitost i razumno upravljanje dodijeljenim resursima; |
| --- | --- |

47.

poziva EIB da pomnije nadzire provedbu projekata u suradnji s državama članicama kako bi se zajamčila veća učinkovitost i razumno upravljanje dodijeljenim resursima;

| 48. | ističe da geografska raspodjela sredstava EIB-a otkriva značajna nepodudaranja u kreditiranju različitih država članica; stoga poziva EIB da razmotri razloge tih nepodudaranja te da osigura da su financijske institucije u svim državama članicama u cijelosti sposobne upravljati programima EIB-a i provoditi ih; nadalje poziva na provođenje posebnih informativnih kampanja u svim državama članicama s ciljem podizanja svijesti o posebnim programima EIB-a; poziva i na jačanje suradnje između EIB-a i nacionalnih nadležnih tijela kako bi se riješila uska grla koja ometaju potpisivanje i provedbu projekata EIB-a; |
| --- | --- |

48.

ističe da geografska raspodjela sredstava EIB-a otkriva značajna nepodudaranja u kreditiranju različitih država članica; stoga poziva EIB da razmotri razloge tih nepodudaranja te da osigura da su financijske institucije u svim državama članicama u cijelosti sposobne upravljati programima EIB-a i provoditi ih; nadalje poziva na provođenje posebnih informativnih kampanja u svim državama članicama s ciljem podizanja svijesti o posebnim programima EIB-a; poziva i na jačanje suradnje između EIB-a i nacionalnih nadležnih tijela kako bi se riješila uska grla koja ometaju potpisivanje i provedbu projekata EIB-a;

| 49. | podsjeća da su se Vijeće i Europski parlament složili da je pravo vrijeme za ispitivanje racionalizacije sustava europskih javnih financijskih institucija (9); |
| --- | --- |

49.

podsjeća da su se Vijeće i Europski parlament složili da je pravo vrijeme za ispitivanje racionalizacije sustava europskih javnih financijskih institucija (9);

| 50. | potiče EIB da poboljša nezavisnost i učinkovitost svojeg Ureda za pritužbe; poziva Upravni odbor EIB-a da prihvati preporuke tog ureda; poziva EIB da djeluje u skladu sa stavovima Europskog ombudsmana i da bolje surađuje kako bi se izbjegle situacije kao što je istraga zbog pritužbe 178/2014/AN protiv Europske investicijske banke (10); |
| --- | --- |

50.

potiče EIB da poboljša nezavisnost i učinkovitost svojeg Ureda za pritužbe; poziva Upravni odbor EIB-a da prihvati preporuke tog ureda; poziva EIB da djeluje u skladu sa stavovima Europskog ombudsmana i da bolje surađuje kako bi se izbjegle situacije kao što je istraga zbog pritužbe 178/2014/AN protiv Europske investicijske banke (10);

| 51. | smatra da još uvijek postoji znatan manevarski prostor za poboljšanje transparentnosti procjenom gospodarskog i socijalnog učinka zajmova i učinkovitosti provedbe dubinske analize; ponavlja svoj zahtjev da Banka osigura podatke o ubrzavanju mjera za rješavanje ovih pitanja te poziva EIB da zajedno s Komisijom sastavi strog popis kriterija za odabir financijskih posrednika i da ga objavi; |
| --- | --- |

51.

smatra da još uvijek postoji znatan manevarski prostor za poboljšanje transparentnosti procjenom gospodarskog i socijalnog učinka zajmova i učinkovitosti provedbe dubinske analize; ponavlja svoj zahtjev da Banka osigura podatke o ubrzavanju mjera za rješavanje ovih pitanja te poziva EIB da zajedno s Komisijom sastavi strog popis kriterija za odabir financijskih posrednika i da ga objavi;

| 52. | žali zbog ishoda revizije politike transparentnosti EIB-a; nova politika transparentnosti slabija je u odnosu na izvornu i s njom nije u potpunosti prekinuta EIB-ova kultura tajnosti; poziva EIB da djeluje na temelju pretpostavke o objavljivanju informacija, a ne na temelju pretpostavke o povjerljivosti; skreće pozornost na činjenicu da je EIB dužan osigurati sukladnost svoje politike transparentnosti s odredbama Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnoj dostupnosti dokumenata Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; žali zbog činjenice da je prema indeksu transparentnosti (11) pomoći za 2013. EIB ostvario loše rezultate u pogledu transparentnosti i odgovornosti |
| --- | --- |

52.

žali zbog ishoda revizije politike transparentnosti EIB-a; nova politika transparentnosti slabija je u odnosu na izvornu i s njom nije u potpunosti prekinuta EIB-ova kultura tajnosti; poziva EIB da djeluje na temelju pretpostavke o objavljivanju informacija, a ne na temelju pretpostavke o povjerljivosti; skreće pozornost na činjenicu da je EIB dužan osigurati sukladnost svoje politike transparentnosti s odredbama Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnoj dostupnosti dokumenata Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; žali zbog činjenice da je prema indeksu transparentnosti (11) pomoći za 2013. EIB ostvario loše rezultate u pogledu transparentnosti i odgovornosti

| 53. | poziva EIB da se suzdrži od suradnje s financijskim posrednicima koji imaju negativan imidž kad je riječ o transparentnosti, utaji poreza ili praksama agresivnog poreznog planiranja ili drugim štetnim poreznim praksama poput „poreznih odluka” i malverzacijama cijenama transfera, korupciji ili društvenim utjecajima i utjecajima na okoliš te onima koji nisu u znatnom lokalnom vlasništvu te da ažurira svoje politike na području suzbijanju pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma; ističe da je potrebna sveobuhvatnija transparentnost u pogledu globalnih zajmova kako bi se osigurao strogi nadzor nad učinkom te vrste neizravnog kreditiranja; potiče EIB da omogući izravno financiranje i financiranje putem posrednika ovisno o objavljivanju podataka o porezu po zemljama, u skladu s odredbom Direktive o kapitalnim zahtjevima IV za kreditne institucije, te objavljivanju podataka o stvarnom vlasništvu; u tu svrhu poziva EIB da uspostavi novu politiku odgovornog oporezivanja počevši od revizije svoje politike o nekooperativnim jurisdikcijama tijekom 2015.; |
| --- | --- |

53.

poziva EIB da se suzdrži od suradnje s financijskim posrednicima koji imaju negativan imidž kad je riječ o transparentnosti, utaji poreza ili praksama agresivnog poreznog planiranja ili drugim štetnim poreznim praksama poput „poreznih odluka” i malverzacijama cijenama transfera, korupciji ili društvenim utjecajima i utjecajima na okoliš te onima koji nisu u znatnom lokalnom vlasništvu te da ažurira svoje politike na području suzbijanju pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma; ističe da je potrebna sveobuhvatnija transparentnost u pogledu globalnih zajmova kako bi se osigurao strogi nadzor nad učinkom te vrste neizravnog kreditiranja; potiče EIB da omogući izravno financiranje i financiranje putem posrednika ovisno o objavljivanju podataka o porezu po zemljama, u skladu s odredbom Direktive o kapitalnim zahtjevima IV za kreditne institucije, te objavljivanju podataka o stvarnom vlasništvu; u tu svrhu poziva EIB da uspostavi novu politiku odgovornog oporezivanja počevši od revizije svoje politike o nekooperativnim jurisdikcijama tijekom 2015.;

| 54. | potiče EIB da ne surađuje sa subjektima koji djeluju u područjima sa strogom bankarskom tajnom, koji se definiraju ponajprije kao područja „u kojima nema poreza ili su oni nominalni, u kojima nema učinkovite razmjene informacija sa stranim poreznim tijelima kao ni transparentnosti zakonodavnih, pravnih i administrativnih odredbi, ili kao područja koja je tako definirala Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj ili Radna skupina za financijsko djelovanje” (12); |
| --- | --- |

54.

potiče EIB da ne surađuje sa subjektima koji djeluju u područjima sa strogom bankarskom tajnom, koji se definiraju ponajprije kao područja „u kojima nema poreza ili su oni nominalni, u kojima nema učinkovite razmjene informacija sa stranim poreznim tijelima kao ni transparentnosti zakonodavnih, pravnih i administrativnih odredbi, ili kao područja koja je tako definirala Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj ili Radna skupina za financijsko djelovanje” (12);

| 55. | potiče EIB da preuzme vodeću i reprezentativnu ulogu u pitanjima porezne transparentnosti i odgovornosti; posebno poziva EIB da prikupi točne podatke o plaćanju poreza koje proizlazi iz njegovih ulaganja i kreditiranja, posebice o oporezivanju korporativne dobiti, pogotovo u zemljama u razvoju, te da jedanput godišnje analizira i objavi te podatke; |
| --- | --- |

55.

potiče EIB da preuzme vodeću i reprezentativnu ulogu u pitanjima porezne transparentnosti i odgovornosti; posebno poziva EIB da prikupi točne podatke o plaćanju poreza koje proizlazi iz njegovih ulaganja i kreditiranja, posebice o oporezivanju korporativne dobiti, pogotovo u zemljama u razvoju, te da jedanput godišnje analizira i objavi te podatke;

| 56. | pozdravlja uspostavu javnog registra dokumenata 2014. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja uspostavu javnog registra dokumenata 2014. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006;

| 57. | žali zbog činjenice da u kontekstu nedavnog slučaja (Mopani/Glencore) EIB odbija objaviti rezultate svoje unutarnje istrage; s posebnom pozornosti primjećuje preporuke Europskog ombudsmana u pritužbi 349/2014/OV (13) o tome da EIB treba razmotriti svoje odbijanje da se dopusti pristup njegovu izvješću o istrazi navodne utaje poreza društva Glencore u vezi s financiranjem rudnika bakra Mopani u Zambiji; traži od EIB-a da slijedi preporuke Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

57.

žali zbog činjenice da u kontekstu nedavnog slučaja (Mopani/Glencore) EIB odbija objaviti rezultate svoje unutarnje istrage; s posebnom pozornosti primjećuje preporuke Europskog ombudsmana u pritužbi 349/2014/OV (13) o tome da EIB treba razmotriti svoje odbijanje da se dopusti pristup njegovu izvješću o istrazi navodne utaje poreza društva Glencore u vezi s financiranjem rudnika bakra Mopani u Zambiji; traži od EIB-a da slijedi preporuke Europskog ombudsmana;

| 58. | žali zbog nedostatka raznolikosti u Upravljačkom odboru, Vijeću guvernera i Upravnom vijeću EIB-a, posebice u pogledu spola; poziva EIB da primijeni duh Direktive o kapitalnim zahtjevima koja člankom 88. stavkom 2. obvezuje banke da „odluče o cilju zastupljenosti podzastupljenog spola u upravljačkom tijelu i pripreme politiku o tome kako povećati broj pripadnika podzastupljenog spola u upravljačkom tijelu kako bi se taj cilj ispunio. Cilj, politika i njezina provedba javno se objavljuju”; |
| --- | --- |

58.

žali zbog nedostatka raznolikosti u Upravljačkom odboru, Vijeću guvernera i Upravnom vijeću EIB-a, posebice u pogledu spola; poziva EIB da primijeni duh Direktive o kapitalnim zahtjevima koja člankom 88. stavkom 2. obvezuje banke da „odluče o cilju zastupljenosti podzastupljenog spola u upravljačkom tijelu i pripreme politiku o tome kako povećati broj pripadnika podzastupljenog spola u upravljačkom tijelu kako bi se taj cilj ispunio. Cilj, politika i njezina provedba javno se objavljuju”;

| 59. | podsjeća da je dogovoreno da guverner EBRD-a za Uniju osigura da se EP-u podnese godišnje izvješće EP-u o uporabi kapitala, o mjerama za osiguranje transparentnosti načina na koji je EBRD pridonio ciljevima Unije, o preuzimanju rizika i o suradnji između EIB-a i EBRD-a izvan Unije. žali zbog činjenice da guverner i Komisija nisu bili proaktivni kada je riječ o provedbi navedene pravne odredbe (14); |
| --- | --- |

59.

podsjeća da je dogovoreno da guverner EBRD-a za Uniju osigura da se EP-u podnese godišnje izvješće EP-u o uporabi kapitala, o mjerama za osiguranje transparentnosti načina na koji je EBRD pridonio ciljevima Unije, o preuzimanju rizika i o suradnji između EIB-a i EBRD-a izvan Unije. žali zbog činjenice da guverner i Komisija nisu bili proaktivni kada je riječ o provedbi navedene pravne odredbe (14);

| 60. | pozdravlja činjenicu da je EIB potpisao Inicijativu za transparentnost međunarodne pomoći (IATI) i u skladu s tim okvirom počeo objavljivati podatke o svojem kreditiranju izvan Europske unije; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja činjenicu da je EIB potpisao Inicijativu za transparentnost međunarodne pomoći (IATI) i u skladu s tim okvirom počeo objavljivati podatke o svojem kreditiranju izvan Europske unije;

Vanjska politika

| 61. | podsjeća da bi vanjska politika EIB-a, a posebno regionalne tehničke operativne smjernice trebale biti usklađene s ciljevima EU-a za vanjsko djelovanje koji su utvrđeni u članku 21. UEU-a; poziva da se u potpunosti poštuje zakonodavstvo zemalja korisnica; |
| --- | --- |

61.

podsjeća da bi vanjska politika EIB-a, a posebno regionalne tehničke operativne smjernice trebale biti usklađene s ciljevima EU-a za vanjsko djelovanje koji su utvrđeni u članku 21. UEU-a; poziva da se u potpunosti poštuje zakonodavstvo zemalja korisnica;

| 62. | pozdravlja uspostavu okvira za mjerenje rezultata za aktivnosti izvan EU-a i izvješća o njegovoj provedbi; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja uspostavu okvira za mjerenje rezultata za aktivnosti izvan EU-a i izvješća o njegovoj provedbi;

| 63. | poziva EIB da u sklopu trenutačnog mandata razmotri mogućnost povećanja vanjskog financiranja istočnog susjedstva EU-a i susjednih država južnog Sredozemlja; |
| --- | --- |

63.

poziva EIB da u sklopu trenutačnog mandata razmotri mogućnost povećanja vanjskog financiranja istočnog susjedstva EU-a i susjednih država južnog Sredozemlja;

| 64. | pozdravlja činjenicu da se u okviru novog mandata za vanjsko kreditiranje za razdoblje 2014. – 2020. od EIB-a zahtijeva objavljivanje izvješća o završetku projekata; očekuje od EIB-a da već 2015. ispuni taj zahtjev; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja činjenicu da se u okviru novog mandata za vanjsko kreditiranje za razdoblje 2014. – 2020. od EIB-a zahtijeva objavljivanje izvješća o završetku projekata; očekuje od EIB-a da već 2015. ispuni taj zahtjev;

| 65. | ponavlja svoj zahtjev Europskom revizorskom sudu da izradi tematsko izvješće o učinku aktivnosti vanjskog kreditiranja EIB-a i njegovoj usklađenosti s politikama EU-a prije revizije vanjskog mandata EIB-a na sredini razdoblja, te da usporedi njihovu dodanu vrijednost u odnosu na vlastita sredstva kojima se EIB koristi; nadalje, poziva Revizorski sud da u svojoj analizi razlikuje jamstva osigurana iz proračuna EU-a, instrumente za ulaganje ERF-a, različite oblike stapanja koji se koriste u infrastrukturnom uzajamnom fondu EU-a i Afrike, investicijskom fondu za Karibe, investicijskom instrumentu za Pacifik i upotrebu povratnih tokova za ta ulaganja; također traži od Europskog revizorskog suda da u svoju analizu uključi upravljanje EIB-a sredstvima osiguranima iz proračuna EU-a u kontekstu investicijskog instrumenta preko Europskog razvojnog fonda i različitih oblika spajanja putem instrumenata EU-a za spajanje te uporabu povratnih tokova za ta ulaganja; |
| --- | --- |

65.

ponavlja svoj zahtjev Europskom revizorskom sudu da izradi tematsko izvješće o učinku aktivnosti vanjskog kreditiranja EIB-a i njegovoj usklađenosti s politikama EU-a prije revizije vanjskog mandata EIB-a na sredini razdoblja, te da usporedi njihovu dodanu vrijednost u odnosu na vlastita sredstva kojima se EIB koristi; nadalje, poziva Revizorski sud da u svojoj analizi razlikuje jamstva osigurana iz proračuna EU-a, instrumente za ulaganje ERF-a, različite oblike stapanja koji se koriste u infrastrukturnom uzajamnom fondu EU-a i Afrike, investicijskom fondu za Karibe, investicijskom instrumentu za Pacifik i upotrebu povratnih tokova za ta ulaganja; također traži od Europskog revizorskog suda da u svoju analizu uključi upravljanje EIB-a sredstvima osiguranima iz proračuna EU-a u kontekstu investicijskog instrumenta preko Europskog razvojnog fonda i različitih oblika spajanja putem instrumenata EU-a za spajanje te uporabu povratnih tokova za ta ulaganja;

Daljnje preporuke

| 66. | poziva EIB i Parlament da uspostave platformu za dijalog između EIB-a i odgovarajućih odbora Parlamenta; na temelju toga traži od EIB-a da svaka tri mjeseca Parlamentu dostavi izvješće i raspravlja s njime o svojem napretku i aktivnostima; predlaže uspostavu redovnog strukturiranog dijaloga između predsjednika EIB-a i Parlamenta, sličnog tromjesečnom monetarnom dijalogu između ESB-a i Parlamenta, kako bi se ostvarila povećana razina parlamentarnog nadzora aktivnosti EIB-a i olakšala pojačana suradnja i koordinacija između tih dviju institucija; |
| --- | --- |

66.

poziva EIB i Parlament da uspostave platformu za dijalog između EIB-a i odgovarajućih odbora Parlamenta; na temelju toga traži od EIB-a da svaka tri mjeseca Parlamentu dostavi izvješće i raspravlja s njime o svojem napretku i aktivnostima; predlaže uspostavu redovnog strukturiranog dijaloga između predsjednika EIB-a i Parlamenta, sličnog tromjesečnom monetarnom dijalogu između ESB-a i Parlamenta, kako bi se ostvarila povećana razina parlamentarnog nadzora aktivnosti EIB-a i olakšala pojačana suradnja i koordinacija između tih dviju institucija;

| 67. | primjećuje da još uvijek postoje pritužbe, posebno malih poduzeća, u vezi s nedostatnim pristupom vanjskom kreditnom potencijalu EIB-a te financijskim sredstvima koje pruža Europski investicijski fond; stoga traži izradu godišnjeg pregleda broja MSP-ova, posebno mikropoduzeća, koji su se koristili tim instrumentima te mjera koje je EIB poduzeo u pogledu politika posredništva kojima se koristio radi poboljšanja stvarnog pristupa MSP-ova financiranju; |
| --- | --- |

67.

primjećuje da još uvijek postoje pritužbe, posebno malih poduzeća, u vezi s nedostatnim pristupom vanjskom kreditnom potencijalu EIB-a te financijskim sredstvima koje pruža Europski investicijski fond; stoga traži izradu godišnjeg pregleda broja MSP-ova, posebno mikropoduzeća, koji su se koristili tim instrumentima te mjera koje je EIB poduzeo u pogledu politika posredništva kojima se koristio radi poboljšanja stvarnog pristupa MSP-ova financiranju;

| 68. | poziva na iscrpnu procjenu sustava rizika i kontrole povezanih s kombiniranim financiranjem zajedno s Europskom Komisijom te da se o njima izvijesti, uzimajući u obzir učinak kombiniranih aktivnosti ne samo kada je riječ o nadzoru, već i kada je riječ o mogućnostima upravljanja; |
| --- | --- |

68.

poziva na iscrpnu procjenu sustava rizika i kontrole povezanih s kombiniranim financiranjem zajedno s Europskom Komisijom te da se o njima izvijesti, uzimajući u obzir učinak kombiniranih aktivnosti ne samo kada je riječ o nadzoru, već i kada je riječ o mogućnostima upravljanja;

| 69. | pozdravlja visoku kvalitetu aktive EIB-a, sa stopom bezvrijednih dugovanja blizu 0 % (0,2 %) ukupnog kreditnog portfelja; smatra nužnim zajamčiti da EIB održi svoj kreditni rejting na razini trostruki A kako bi zadržao pristup međunarodnom tržištu kapitala pod najpovoljnijim uvjetima financiranja, što će naknadno pozitivno utjecati na trajanje projekta, zainteresirane strane i poslovni model EIB-a; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja visoku kvalitetu aktive EIB-a, sa stopom bezvrijednih dugovanja blizu 0 % (0,2 %) ukupnog kreditnog portfelja; smatra nužnim zajamčiti da EIB održi svoj kreditni rejting na razini trostruki A kako bi zadržao pristup međunarodnom tržištu kapitala pod najpovoljnijim uvjetima financiranja, što će naknadno pozitivno utjecati na trajanje projekta, zainteresirane strane i poslovni model EIB-a;

| 70. | prima na znanje da 2015. istječe tripartitni sporazum naveden u članku 287. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se uređuje suradnja između EIB-a, Komisije i Revizorskog suda u pogledu metoda provjere kojima se Revizorski sud koristi u nadzoru aktivnosti EIB-a, tj. upravljanja fondovima Unije i država članica; poziva EIB da ažurira zadaće Europskog revizorskog suda u tom pogledu uključivanjem svakog novog instrumenata EIB-a koji se bavi javnim sredstvima EU-a ili Europskog razvojnog fonda; |
| --- | --- |

70.

prima na znanje da 2015. istječe tripartitni sporazum naveden u članku 287. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se uređuje suradnja između EIB-a, Komisije i Revizorskog suda u pogledu metoda provjere kojima se Revizorski sud koristi u nadzoru aktivnosti EIB-a, tj. upravljanja fondovima Unije i država članica; poziva EIB da ažurira zadaće Europskog revizorskog suda u tom pogledu uključivanjem svakog novog instrumenata EIB-a koji se bavi javnim sredstvima EU-a ili Europskog razvojnog fonda;

| 71. | pozdravlja činjenicu da je Vijeće EIB-a 2013. odobrilo ažuriranu politiku protiv prijevara čime je potvrđen stav banke o nultoj toleranciji kada je riječ o tom pitanju; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja činjenicu da je Vijeće EIB-a 2013. odobrilo ažuriranu politiku protiv prijevara čime je potvrđen stav banke o nultoj toleranciji kada je riječ o tom pitanju;

| 72. | poziva na veću učinkovitost, manje propisa i veću fleksibilnost u pogledu dodjele sredstava EIB-a; |
| --- | --- |

72.

poziva na veću učinkovitost, manje propisa i veću fleksibilnost u pogledu dodjele sredstava EIB-a;

| 73. | poziva EIB da se uključi u strukturirani proces komunikacije s parlamentima, vladama i socijalnim partnerima kako bi se redovito određivalo koje bi inicijative za stvaranje radnih mjesta mogle pomoći ostvariti održivo povećanje konkurentnosti Europe; |
| --- | --- |

73.

poziva EIB da se uključi u strukturirani proces komunikacije s parlamentima, vladama i socijalnim partnerima kako bi se redovito određivalo koje bi inicijative za stvaranje radnih mjesta mogle pomoći ostvariti održivo povećanje konkurentnosti Europe;

| 74. | pozdravlja podršku pruženu MSP-ovima u područjima u kojima su stope nezaposlenosti mladih iznad 25 %; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja podršku pruženu MSP-ovima u područjima u kojima su stope nezaposlenosti mladih iznad 25 %;

| 75. | pozdravlja usmjerenost na poduzeća srednje tržišne kapitalizacije (mid-cap poduzeća odnosno poduzeća s 250 do 3 000 zaposlenika) pomoću Inicijative za poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i Inicijative za financiranje rasta koje obje potiču davanje zajmova, osobito inovativnim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja usmjerenost na poduzeća srednje tržišne kapitalizacije (mid-cap poduzeća odnosno poduzeća s 250 do 3 000 zaposlenika) pomoću Inicijative za poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i Inicijative za financiranje rasta koje obje potiču davanje zajmova, osobito inovativnim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije;

| 76. | pozdravlja novu inicijativu EIB-a pod nazivom „Vještine i radna mjesta – ulaganje za mlade” usmjerenu na instrumente za financiranje strukovnog osposobljavanja i mobilnosti studenata/naučnika kako bi se mladim ljudima pružile mogućnosti trajnog zaposlenja te poziva da se još veća pozornost posveti strukovnom osposobljavanju i povećanim ulaganjima u taj program davanja zajmova u nadolazećim godinama; vjeruje, međutim, da se zbog tog programa ne bi trebalo smanjiti financiranje trenutnog sustava bespovratnih sredstava, osobito u pogledu programa Erasmus+; ističe da se mobilnost mora promatrati kao priliku i mora ostati dobrovoljna, a ne da postane instrument kojim se doprinosi smanjenju broja stanovnika i marginalizaciji područja pogođenih nezaposlenošću; poziva da se pozornost posveti onim projektima koji će omogućiti stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, s posebnim naglaskom na projektima koji su povezani sa stvaranjem radnih mjesta za mlade, povećanjem udjela žena na tržištu rada, smanjenjem dugoročne nezaposlenosti i poboljšanjem mogućnosti zapošljavanja ugroženih skupina; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja novu inicijativu EIB-a pod nazivom „Vještine i radna mjesta – ulaganje za mlade” usmjerenu na instrumente za financiranje strukovnog osposobljavanja i mobilnosti studenata/naučnika kako bi se mladim ljudima pružile mogućnosti trajnog zaposlenja te poziva da se još veća pozornost posveti strukovnom osposobljavanju i povećanim ulaganjima u taj program davanja zajmova u nadolazećim godinama; vjeruje, međutim, da se zbog tog programa ne bi trebalo smanjiti financiranje trenutnog sustava bespovratnih sredstava, osobito u pogledu programa Erasmus+; ističe da se mobilnost mora promatrati kao priliku i mora ostati dobrovoljna, a ne da postane instrument kojim se doprinosi smanjenju broja stanovnika i marginalizaciji područja pogođenih nezaposlenošću; poziva da se pozornost posveti onim projektima koji će omogućiti stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, s posebnim naglaskom na projektima koji su povezani sa stvaranjem radnih mjesta za mlade, povećanjem udjela žena na tržištu rada, smanjenjem dugoročne nezaposlenosti i poboljšanjem mogućnosti zapošljavanja ugroženih skupina;

| 77. | pozdravlja opsežno iskustvo koje EIB ima u pogledu financiranja obrazovanja i osposobljavanja pomoću studentskih zajmova provedenih u Europi, osobito u pogledu plana Grupe EIB-a da 2015. uspostavi instrument jamstava za studentske zajmove za magistarski studij u okviru programa Erasmus; ističe važnost povoljnih pravila o povratu sredstava kako bi se osigurala potpuna jednostavnost pristupa zajmovima za studente, neovisno o njihovim financijskim prilikama; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja opsežno iskustvo koje EIB ima u pogledu financiranja obrazovanja i osposobljavanja pomoću studentskih zajmova provedenih u Europi, osobito u pogledu plana Grupe EIB-a da 2015. uspostavi instrument jamstava za studentske zajmove za magistarski studij u okviru programa Erasmus; ističe važnost povoljnih pravila o povratu sredstava kako bi se osigurala potpuna jednostavnost pristupa zajmovima za studente, neovisno o njihovim financijskim prilikama;

| 78. | poziva EIB da posebnu pozornost posveti kriteriju iz prvog stupa koji se odnosi na doprinos rastu i zapošljavanju te osobito zapošljavanju mladih prilikom odabira svojih projekata u skladu s metodom procjene prema tri stupa; ističe važnost radnih mjesta, osposobljavanja i naukovanja za mlade ljude kao dio prijelaza na održivi model stvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

78.

poziva EIB da posebnu pozornost posveti kriteriju iz prvog stupa koji se odnosi na doprinos rastu i zapošljavanju te osobito zapošljavanju mladih prilikom odabira svojih projekata u skladu s metodom procjene prema tri stupa; ističe važnost radnih mjesta, osposobljavanja i naukovanja za mlade ljude kao dio prijelaza na održivi model stvaranja radnih mjesta;

| 79. | podsjeća na predanost potpredsjednika Katainena povećanju potencijala EIB-a, ne samo u odnosu na infrastrukturu nego i na zapošljavanje i obrazovanje mladih, te poziva EIB da izvijesti o napretku ostvarenom na tom području u svom idućem godišnjem izvješću; vjeruje da bi se mjere za zapošljavanje mladih koje su već pokrenute trebale brže provoditi i postupno širiti; |
| --- | --- |

79.

podsjeća na predanost potpredsjednika Katainena povećanju potencijala EIB-a, ne samo u odnosu na infrastrukturu nego i na zapošljavanje i obrazovanje mladih, te poziva EIB da izvijesti o napretku ostvarenom na tom području u svom idućem godišnjem izvješću; vjeruje da bi se mjere za zapošljavanje mladih koje su već pokrenute trebale brže provoditi i postupno širiti;

| 80. | vjeruje da bi EIB trebao znatno ulagati u mjere kojima se otvaraju održiva radna mjesta za mlađe generacije, uz one koje su već pokrenute u sklopu Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

80.

vjeruje da bi EIB trebao znatno ulagati u mjere kojima se otvaraju održiva radna mjesta za mlađe generacije, uz one koje su već pokrenute u sklopu Inicijative za zapošljavanje mladih;

o

o o

| 81. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, EIB-u te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

81.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, EIB-u te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 72 E, 11.3.2014., str. 51.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0057.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0201.

(4)  SL C 349 E, 29.11.2013., str. 27.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0161.

(6)  SL L 177, 7.7.2012., str. 1.

(7)  SL L 280, 27.10.2011., str. 1.

(8)  Vidi: Observatori de l’Ebre (CSIC, URLL). Evaluación de Impacto Ambiental (SGEA/SHG; Ref.: GAD/13/05) -„Almacenamiento subterráneo de gas natural Amposta (Permiso Castor) Tarragona); IAM 2109-07 – Estudio elaborado por la Dirección General de Política Ambiental y Sostenibilidad del Departamento de Medio Ambienta y Vivienda de la Generalitat de Catalunya sobre el estudio de impacto ambiental del Proyecto de almacén subterráneo de gas natural Castor”; i Simone Cesca, Francesco Grigoli, Sebastian Heimann, Álvaro González, Elisa Buforn, Samira Maghsoudi, Estefania Blanch y Torsten Dahm (2014): „The 2013 September–October seismic sequence offshore Spain: a case of seismicity triggered by gas injection?”, Geophysical Journal International, 198, 941 – 953.

(9)  Uvodna izjava 8. Odluke br. 1219/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o upisu dodatnih udjela Europske unije u kapital Europske banke za obnovu i razvoj (EBOR) na temelju odluke o povećanju kapitala (SL L 313, 26.11.2011., str. 1.).

(10)  Odluka Europskog ombudsmana o zaključenju istrage u pogledu pritužbe 178/2014/AN protiv Europske investicijske banke – http://www.ombudsman.europa.eu/hr/cases/decision.faces

(11)  http://newati.publishwhatyoufund.org/2013/index-2013/results/

(12)  Uvodna izjava 13. Odluke br. 1219/2011/EU.

(13)  http://www.ombudsman.europa.eu/cases/draftrecommendation.faces/hr/58471/html.bookmark

(14)  Članak 3. Odluke br. 1219/2011/EU.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/88

---

P8_TA(2015)0184

Expo Milano 2015: „Prehrana planeta, energija života”

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu: hranjenje planeta – energija za život (2015/2574(RSP))

(2016/C 346/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir odluku Ureda za međunarodne izložbe o organizaciji svjetske izložbe u Milanu od 1. svibnja do 30. listopada 2015. na temu „Hranjenje planeta: energija za život”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Ureda za međunarodne izložbe o organizaciji svjetske izložbe u Milanu od 1. svibnja do 30. listopada 2015. na temu „Hranjenje planeta: energija za život”,

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije od 3. svibnja 2013. o sudjelovanju Komisije na Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu (C(2013)2507), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije od 3. svibnja 2013. o sudjelovanju Komisije na Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu (C(2013)2507),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru Regija od 3. svibnja 2013. naslovljenu „Sudjelovanje EU-a na Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu „Hranjenje planeta: energija za život” (COM(2013)0255), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru Regija od 3. svibnja 2013. naslovljenu „Sudjelovanje EU-a na Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu „Hranjenje planeta: energija za život” (COM(2013)0255),

| — | uzimajući u obzir rad znanstvenog upravnog odbora Europske unije koji podržavaju Komisija i Parlament i koji je uspostavljen 21. ožujka 2014. u cilju pružanja stručnih savjeta u vezi sa sigurnošću opskrbe hranom i prehrane te izrade smjernica za program događanja u okviru Svjetske izložbe Expo 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad znanstvenog upravnog odbora Europske unije koji podržavaju Komisija i Parlament i koji je uspostavljen 21. ožujka 2014. u cilju pružanja stručnih savjeta u vezi sa sigurnošću opskrbe hranom i prehrane te izrade smjernica za program događanja u okviru Svjetske izložbe Expo 2015.,

| — | uzimajući u obzir Milenijske razvojne ciljeve koje su Ujedinjeni narodi usvojili u rujnu 2000. te nacrt ciljeva održivog razvoja koji će usvojiti sljedeća Opća skupština Ujedinjenih naroda u rujnu 2015.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijske razvojne ciljeve koje su Ujedinjeni narodi usvojili u rujnu 2000. te nacrt ciljeva održivog razvoja koji će usvojiti sljedeća Opća skupština Ujedinjenih naroda u rujnu 2015.;

| — | uzimajući u obzir publikaciju Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) naslovljenu „Svjetska poljoprivreda ususret 2030./2050.: revizija za 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) naslovljenu „Svjetska poljoprivreda ususret 2030./2050.: revizija za 2012.”,

| — | uzimajući u obzir da je FAO proglasio 2014. međunarodnom godinom obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je FAO proglasio 2014. međunarodnom godinom obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava,

| — | uzimajući u obzir da je FAO proglasio 2015. međunarodnom godinom tla, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je FAO proglasio 2015. međunarodnom godinom tla,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 2011. o priznavanju poljoprivrede kao strateškog sektora u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 2011. o priznavanju poljoprivrede kao strateškog sektora u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2012. o tome kako spriječiti rasipanje hrane: strategije za učinkovitiji prehrambeni lanac u EU-u (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2012. o tome kako spriječiti rasipanje hrane: strategije za učinkovitiji prehrambeni lanac u EU-u (2),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., a posebno njezin članak 25. kojim se pravo na hranu priznaje kao dio prava na primjeren životni standard, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., a posebno njezin članak 25. kojim se pravo na hranu priznaje kao dio prava na primjeren životni standard,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu: prehrana planeta, energija života (O-000016/2015 – B8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o Svjetskoj izložbi Expo 2015. u Milanu: prehrana planeta, energija života (O-000016/2015 – B8-0109/2015),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je tema Svjetske izložbe Expo 2015. u Milanu „Hranjenje planeta – energija za život” te da se tim događajem može dati važan poticaj raspravi o poboljšanju proizvodnje i distribucije hrane, rješavanju problema rasipanja hrane, promicanju i razradi već postojećih pozitivnih pristupa rješavanju nesigurnosti opskrbe hranom, neishranjenosti i loših načina ishrane, pri čemu je potrebno uspostaviti ravnotežu između opskrbe i potrošnje; |
| --- | --- |

A.

budući da je tema Svjetske izložbe Expo 2015. u Milanu „Hranjenje planeta – energija za život” te da se tim događajem može dati važan poticaj raspravi o poboljšanju proizvodnje i distribucije hrane, rješavanju problema rasipanja hrane, promicanju i razradi već postojećih pozitivnih pristupa rješavanju nesigurnosti opskrbe hranom, neishranjenosti i loših načina ishrane, pri čemu je potrebno uspostaviti ravnotežu između opskrbe i potrošnje;

| B. | budući da se zbog teme Svjetske izložbe Expo 2015. u Milanu pruža prilika promišljati i raspravljati o različitim pristupima rješavanju paradoksa globaliziranog svijeta u kojemu je, prema podacima FAO-a, s jedne strane, 898 milijuna ljudi pothranjeno i gladno, dok 1,4 milijarde, s druge strane, ima prekomjernu tjelesnu težinu, uključujući 500 milijuna pretilih osoba, što prouzročuje socijalnu i gospodarsku štetu, a u nekim slučajevima dramatično utječe na ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

B.

budući da se zbog teme Svjetske izložbe Expo 2015. u Milanu pruža prilika promišljati i raspravljati o različitim pristupima rješavanju paradoksa globaliziranog svijeta u kojemu je, prema podacima FAO-a, s jedne strane, 898 milijuna ljudi pothranjeno i gladno, dok 1,4 milijarde, s druge strane, ima prekomjernu tjelesnu težinu, uključujući 500 milijuna pretilih osoba, što prouzročuje socijalnu i gospodarsku štetu, a u nekim slučajevima dramatično utječe na ljudsko zdravlje;

| C. | budući da se Svjetska izložba Expo 2015. u Milanu podudara s ciljnom godinom Milenijskih razvojnih ciljeva i međunarodnom godinom tla UN-a te bi trebala služiti kao nadahnuće raspravi o novim ciljevima održivog razvoja, o čijem se konačnom nacrtu trenutačno vode pregovori te budući da se poljoprivreda i sigurnost opskrbe hranom i prehrane nalaze u središtu pažnje tog zadatka; |
| --- | --- |

C.

budući da se Svjetska izložba Expo 2015. u Milanu podudara s ciljnom godinom Milenijskih razvojnih ciljeva i međunarodnom godinom tla UN-a te bi trebala služiti kao nadahnuće raspravi o novim ciljevima održivog razvoja, o čijem se konačnom nacrtu trenutačno vode pregovori te budući da se poljoprivreda i sigurnost opskrbe hranom i prehrane nalaze u središtu pažnje tog zadatka;

| D. | budući da teme izložbe Expo 2015. u Milanu, koje se uglavnom odnose na hranu, obuhvaćaju i ribarstvo koje je kao i poljoprivreda povezano s pitanjima hrane, samoopskrbe hranom i održivošću hrane; |
| --- | --- |

D.

budući da teme izložbe Expo 2015. u Milanu, koje se uglavnom odnose na hranu, obuhvaćaju i ribarstvo koje je kao i poljoprivreda povezano s pitanjima hrane, samoopskrbe hranom i održivošću hrane;

| E. | budući da se u okviru Svjetske izložbe Expo 2015. u Milanu sastavlja „Milanska povelja”, dokument koji će biti podnesen glavnom tajniku UN-a kao baština Svjetske izložbe Expo 2015. i doprinos međunarodnoj raspravi o Milenijskim razvojnim ciljevima; |
| --- | --- |

E.

budući da se u okviru Svjetske izložbe Expo 2015. u Milanu sastavlja „Milanska povelja”, dokument koji će biti podnesen glavnom tajniku UN-a kao baština Svjetske izložbe Expo 2015. i doprinos međunarodnoj raspravi o Milenijskim razvojnim ciljevima;

| F. | budući da se teme Svjetske izložbe Expo 2015. u prvom redu odnose na poljoprivredni sektor koji ostaje kamen temeljac gospodarstva Unije, s obzirom na to da poljoprivredni izvoz predstavlja dvije trećine njezine ukupne vanjske trgovine, da Unija ostaje vodeći poljoprivredni izvoznik u svijetu i da prehrambena industrija EU-a ima godišnji promet od gotovo bilijun eura te zapošljava više od 4 milijuna ljudi; |
| --- | --- |

F.

budući da se teme Svjetske izložbe Expo 2015. u prvom redu odnose na poljoprivredni sektor koji ostaje kamen temeljac gospodarstva Unije, s obzirom na to da poljoprivredni izvoz predstavlja dvije trećine njezine ukupne vanjske trgovine, da Unija ostaje vodeći poljoprivredni izvoznik u svijetu i da prehrambena industrija EU-a ima godišnji promet od gotovo bilijun eura te zapošljava više od 4 milijuna ljudi;

| G. | budući da je ribarstvo, poput poljoprivrede, ključni element gospodarstva, prvo u vidu uvoza s obzirom na to da je EU vodeći svjetski uvoznik ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture te da vrijednost izvoza iznosi 4,1 milijun EUR godišnje, a drugo u vidu zapošljavanja jer je u sektoru ribarstva zaposleno 116 094 osoba, u sektoru akvakulture 85 000 i u sektoru prerade ribe 115 651 osoba; |
| --- | --- |

G.

budući da je ribarstvo, poput poljoprivrede, ključni element gospodarstva, prvo u vidu uvoza s obzirom na to da je EU vodeći svjetski uvoznik ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture te da vrijednost izvoza iznosi 4,1 milijun EUR godišnje, a drugo u vidu zapošljavanja jer je u sektoru ribarstva zaposleno 116 094 osoba, u sektoru akvakulture 85 000 i u sektoru prerade ribe 115 651 osoba;

| H. | budući da je „Hranjenje planeta – energija za život” globalna tema koja obuhvaća sve gospodarske i proizvodne aktivnosti kojima se doprinosi osiguranju prehrane i održivosti; |
| --- | --- |

H.

budući da je „Hranjenje planeta – energija za život” globalna tema koja obuhvaća sve gospodarske i proizvodne aktivnosti kojima se doprinosi osiguranju prehrane i održivosti;

| I. | budući da ribarski sektor treba uključiti u raspravu o tome kako nahraniti planet u mjeri u kojoj osigurava morsku hranu, čime se uspostavlja ravnoteža između raspoloživosti i potrošnje resursa; |
| --- | --- |

I.

budući da ribarski sektor treba uključiti u raspravu o tome kako nahraniti planet u mjeri u kojoj osigurava morsku hranu, čime se uspostavlja ravnoteža između raspoloživosti i potrošnje resursa;

| J. | budući da znanstveni upravni odbor Europske unije za Svjetsku izložbu Expo 2015. predviđa da je u određenim područjima potrebno stjecati nova znanja te da obrazovanjem i komunikacijom treba poticati javnost na bolje razumijevanje hrane i njezine proizvodnje unutar poljoprivrednog sektora te sektora plavog gospodarstva i sektora ribarstva tako da ljudi prepoznaju globalni učinak vlastitog izbora hrane; |
| --- | --- |

J.

budući da znanstveni upravni odbor Europske unije za Svjetsku izložbu Expo 2015. predviđa da je u određenim područjima potrebno stjecati nova znanja te da obrazovanjem i komunikacijom treba poticati javnost na bolje razumijevanje hrane i njezine proizvodnje unutar poljoprivrednog sektora te sektora plavog gospodarstva i sektora ribarstva tako da ljudi prepoznaju globalni učinak vlastitog izbora hrane;

| K. | budući da su iskustvo civilnog društva i njegov doprinos raspravi o pitanjima Svjetske izložbe Expo 2015. ključni te je potrebno poticati njegova iskustva i inicijative kako bi se razvila značajna međunarodna rasprava i smjernice za ublažavanje globalne krize u vezi s hranom i prehranom; |
| --- | --- |

K.

budući da su iskustvo civilnog društva i njegov doprinos raspravi o pitanjima Svjetske izložbe Expo 2015. ključni te je potrebno poticati njegova iskustva i inicijative kako bi se razvila značajna međunarodna rasprava i smjernice za ublažavanje globalne krize u vezi s hranom i prehranom;

| L. | budući da zdrava tla nisu samo temeljni uvjet za proizvodnju hrane, goriva, vlakna i lijekova nego su također ključna za naš ekosustav jer imaju važnu ulogu u kruženju ugljika, a istodobno skladište i pročišćavaju vodu te pomažu spriječiti poplave i suše; |
| --- | --- |

L.

budući da zdrava tla nisu samo temeljni uvjet za proizvodnju hrane, goriva, vlakna i lijekova nego su također ključna za naš ekosustav jer imaju važnu ulogu u kruženju ugljika, a istodobno skladište i pročišćavaju vodu te pomažu spriječiti poplave i suše;

| M. | budući da su naši oceani, mora i unutarnji plovni putovi od iznimnog značaja za zdravu prehranu te da je njihova zaštita bitna za naše preživljavanje; budući da se ribarstvom i akvakulturom osiguravaju sredstva za život 10 – 12 % svjetskog stanovništva; |
| --- | --- |

M.

budući da su naši oceani, mora i unutarnji plovni putovi od iznimnog značaja za zdravu prehranu te da je njihova zaštita bitna za naše preživljavanje; budući da se ribarstvom i akvakulturom osiguravaju sredstva za život 10 – 12 % svjetskog stanovništva;

| N. | budući da se svi podaci o upravljanju događajem, njegovoj organizaciji i provedbi otvoreno objavljuju u okviru platforme Otvoreni Expo kako bi se zajamčila potpuna transparentnost Svjetske izložbe Expo 2015., što se može smatrati dobrim primjerom transparentnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da se svi podaci o upravljanju događajem, njegovoj organizaciji i provedbi otvoreno objavljuju u okviru platforme Otvoreni Expo kako bi se zajamčila potpuna transparentnost Svjetske izložbe Expo 2015., što se može smatrati dobrim primjerom transparentnosti;

| O. | budući da FAO procjenjuje porast svjetskog stanovništva sa sedam na 9,1 milijardu te će u tom smislu do 2050. biti potreban rast u opskrbi hranom za 70 %, a ta ista predviđanja upućuju na to da samo povećanje proizvodnje neće biti dovoljno da se svima zajamči sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

O.

budući da FAO procjenjuje porast svjetskog stanovništva sa sedam na 9,1 milijardu te će u tom smislu do 2050. biti potreban rast u opskrbi hranom za 70 %, a ta ista predviđanja upućuju na to da samo povećanje proizvodnje neće biti dovoljno da se svima zajamči sigurnost opskrbe hranom;

| P. | budući da FAO procjenjuje broj gladnih 2010. na 925 milijuna; te se više od trećine smrtnih slučajeva djece mlađe od pet godina može pripisati pothranjenosti; |
| --- | --- |

P.

budući da FAO procjenjuje broj gladnih 2010. na 925 milijuna; te se više od trećine smrtnih slučajeva djece mlađe od pet godina može pripisati pothranjenosti;

| Q. | budući da FAO procjenjuje da će do 2050. površina obradivog zemljišta u uporabi narasti za samo 4,3 %; |
| --- | --- |

Q.

budući da FAO procjenjuje da će do 2050. površina obradivog zemljišta u uporabi narasti za samo 4,3 %;

| R. | budući da rastom dohotka po stanovniku u zemljama ubrzanog razvoja dolazi do zaokreta u načinu ishrane uz naglasak na proizvodima s većim sadržajem proteina, uključujući proteine životinjskog podrijetla, te prerađenim proizvodima, čime se potiče proces svjetskog približavanja u ishrani kao što su ga doživjele imućnije populacije; |
| --- | --- |

R.

budući da rastom dohotka po stanovniku u zemljama ubrzanog razvoja dolazi do zaokreta u načinu ishrane uz naglasak na proizvodima s većim sadržajem proteina, uključujući proteine životinjskog podrijetla, te prerađenim proizvodima, čime se potiče proces svjetskog približavanja u ishrani kao što su ga doživjele imućnije populacije;

| S. | budući da je proizvodnja proteina jedan od glavnih izazova za sigurnost hrane te da stoga ribarstvo, kao i plavo gospodarstvo općenito, ima ključnu ulogu u tome, posebno u području istraživanja algi; |
| --- | --- |

S.

budući da je proizvodnja proteina jedan od glavnih izazova za sigurnost hrane te da stoga ribarstvo, kao i plavo gospodarstvo općenito, ima ključnu ulogu u tome, posebno u području istraživanja algi;

| T. | budući da je riba važan izvor proteina i mikronutrijenata za osiromašene zajednice koje možda nemaju izravan pristup drugim izvorima prehrane; budući da se u mnogim dijelovima svijeta sredstva za život i prehrambene koristi morskih izvora dobivaju lokalno, u zajednicama koje se bave ribolovom u obalnim i unutarnjim vodama u blizini svojih domova; |
| --- | --- |

T.

budući da je riba važan izvor proteina i mikronutrijenata za osiromašene zajednice koje možda nemaju izravan pristup drugim izvorima prehrane; budući da se u mnogim dijelovima svijeta sredstva za život i prehrambene koristi morskih izvora dobivaju lokalno, u zajednicama koje se bave ribolovom u obalnim i unutarnjim vodama u blizini svojih domova;

| U. | budući da načini ishrane koji sadrže visok udio proizvoda životinjskog podrijetla zahtijevaju potrošnju znatno više resursa nego oni koji sadrže visok udio proizvoda biljnog podrijetla; |
| --- | --- |

U.

budući da načini ishrane koji sadrže visok udio proizvoda životinjskog podrijetla zahtijevaju potrošnju znatno više resursa nego oni koji sadrže visok udio proizvoda biljnog podrijetla;

| V. | budući da u zemljama u razvoju u poljoprivredi radi i njome se uzdržava više od 70 % radne snage, uglavnom žena; budući da Svjetska banka procjenjuje da je rast u poljoprivrednom sektoru dvostruko učinkovitiji u smanjivanju siromaštva od rasta u drugim sektorima; |
| --- | --- |

V.

budući da u zemljama u razvoju u poljoprivredi radi i njome se uzdržava više od 70 % radne snage, uglavnom žena; budući da Svjetska banka procjenjuje da je rast u poljoprivrednom sektoru dvostruko učinkovitiji u smanjivanju siromaštva od rasta u drugim sektorima;

| W. | budući da je prema podacima FAO-a 2012. godine oko 58,3 milijuna ljudi bilo zaposleno u primarnom sektoru ribarstva i akvakulture; budući da su 2012. žene predstavljale više od 15 % svih ljudi zaposlenih izravno u primarnom sektoru ribarstva; budući da se ribarstvom i akvakulturom ukupno osiguravaju sredstva za život 10 – 12 % svjetskog stanovništva; |
| --- | --- |

W.

budući da je prema podacima FAO-a 2012. godine oko 58,3 milijuna ljudi bilo zaposleno u primarnom sektoru ribarstva i akvakulture; budući da su 2012. žene predstavljale više od 15 % svih ljudi zaposlenih izravno u primarnom sektoru ribarstva; budući da se ribarstvom i akvakulturom ukupno osiguravaju sredstva za život 10 – 12 % svjetskog stanovništva;

| X. | budući da u EU-u postoji nesigurnost u opskrbi hranom te da 79 milijuna ljudi još uvijek živi ispod granice siromaštva, dok je 124,4 milijuna ljudi ili 24,8 % izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, u odnosu na 24,3 % 2011.; |
| --- | --- |

X.

budući da u EU-u postoji nesigurnost u opskrbi hranom te da 79 milijuna ljudi još uvijek živi ispod granice siromaštva, dok je 124,4 milijuna ljudi ili 24,8 % izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, u odnosu na 24,3 % 2011.;

| Y. | budući da je samo polovina svih zemalja u razvoju (62 od 118) na putu ostvarivanja Milenijskih razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

Y.

budući da je samo polovina svih zemalja u razvoju (62 od 118) na putu ostvarivanja Milenijskih razvojnih ciljeva;

| Z. | budući da je opće pravo na hranu i dobru prehranu ključno za postizanje Milenijskih razvojnih ciljeva; budući da je prehrana povezana s većinom Milenijskih razvojnih ciljeva, ako ne i sa svima, a oni su pak međusobno usko povezani; |
| --- | --- |

Z.

budući da je opće pravo na hranu i dobru prehranu ključno za postizanje Milenijskih razvojnih ciljeva; budući da je prehrana povezana s većinom Milenijskih razvojnih ciljeva, ako ne i sa svima, a oni su pak međusobno usko povezani;

| AA. | budući da se u brojnim međunarodnim pravnim instrumentima pravo na hranu povezuje s drugim ljudskim pravima, uključujući pravo na život, osiguranje sredstava za život, zdravlje, vlasništvo, obrazovanje i vodu; |
| --- | --- |

AA.

budući da se u brojnim međunarodnim pravnim instrumentima pravo na hranu povezuje s drugim ljudskim pravima, uključujući pravo na život, osiguranje sredstava za život, zdravlje, vlasništvo, obrazovanje i vodu;

| AB. | budući da je u posljednja tri desetljeća došlo do znatnog pada udjela službene razvojne pomoći dodijeljene poljoprivredi na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

AB.

budući da je u posljednja tri desetljeća došlo do znatnog pada udjela službene razvojne pomoći dodijeljene poljoprivredi na međunarodnoj razini;

| AC. | budući da konceptom sigurnosti opskrbe hranom i prehrane nije obuhvaćena samo dostupnost opskrbe hranom nego je u njega uključeno i pravo na hranu, točne informacije o onome što jedemo i univerzalna, održiva dostupnost zdrave prehrane, što uključuje i druge faktore kao što su sanitetske usluge, higijena, cijepljenje i dehelmintizacija; |
| --- | --- |

AC.

budući da konceptom sigurnosti opskrbe hranom i prehrane nije obuhvaćena samo dostupnost opskrbe hranom nego je u njega uključeno i pravo na hranu, točne informacije o onome što jedemo i univerzalna, održiva dostupnost zdrave prehrane, što uključuje i druge faktore kao što su sanitetske usluge, higijena, cijepljenje i dehelmintizacija;

| AD. | budući da su glad i neishranjenost glavni uzroci smrtnosti ljudi i najveće prijetnje svjetskom miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

AD.

budući da su glad i neishranjenost glavni uzroci smrtnosti ljudi i najveće prijetnje svjetskom miru i sigurnosti;

| AE. | budući da nestabilne cijene hrane imaju negativne posljedice na sigurnost opskrbe hranom i lanac opskrbe hranom; |
| --- | --- |

AE.

budući da nestabilne cijene hrane imaju negativne posljedice na sigurnost opskrbe hranom i lanac opskrbe hranom;

| AF. | budući da je uslijed globalne ekonomske krize te rastuće cijene hrane i goriva došlo do pogoršanja stanja u vezi s hranom u mnogim zemljama u razvoju, posebno u najmanje razvijenima, čime su djelomično unazadili napredak na području smanjenja siromaštva koji je postignut u posljednjem desetljeću; |
| --- | --- |

AF.

budući da je uslijed globalne ekonomske krize te rastuće cijene hrane i goriva došlo do pogoršanja stanja u vezi s hranom u mnogim zemljama u razvoju, posebno u najmanje razvijenima, čime su djelomično unazadili napredak na području smanjenja siromaštva koji je postignut u posljednjem desetljeću;

| AG. | budući da zbog nestabilnosti poljoprivrednih tržišta i tržišta ribljim proizvodima u zemljama u razvoju na opskrbu hranom snažno utječu prirodne katastrofe, sukobi i krize u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

AG.

budući da zbog nestabilnosti poljoprivrednih tržišta i tržišta ribljim proizvodima u zemljama u razvoju na opskrbu hranom snažno utječu prirodne katastrofe, sukobi i krize u području javnog zdravlja;

| AH. | budući da prehrambeni sustav istodobno doprinosi klimatskim promjenama te je pod njihovim utjecajem, što se odražava na dostupnost prirodnih resursa i uvjete poljoprivredne i industrijske proizvodnje te proizvodnju ribljih proizvoda; |
| --- | --- |

AH.

budući da prehrambeni sustav istodobno doprinosi klimatskim promjenama te je pod njihovim utjecajem, što se odražava na dostupnost prirodnih resursa i uvjete poljoprivredne i industrijske proizvodnje te proizvodnju ribljih proizvoda;

| AI. | budući da prirodne katastrofe izazvane klimatskim promjenama imaju ozbiljan učinak na države članice EU-a i prekomorske zemlje te ugrožavaju sigurnost opskrbe hranom i suverenost nad hranom, posebno u već osjetljivim situacijama; |
| --- | --- |

AI.

budući da prirodne katastrofe izazvane klimatskim promjenama imaju ozbiljan učinak na države članice EU-a i prekomorske zemlje te ugrožavaju sigurnost opskrbe hranom i suverenost nad hranom, posebno u već osjetljivim situacijama;

| AJ. | budući da se prema procjenama Komisije 30 % hrane na svijetu izgubi ili rasipa te da će godišnje rasipanje hrane u Europskoj uniji s otprilike 89 milijuna tona ili 179 kg po stanovniku do 2020. porasti na otprilike 126 milijuna tona, što odgovara porastu od 40 %, ako se ne poduzmu radnje ili mjere kojima bi se to moglo spriječiti; |
| --- | --- |

AJ.

budući da se prema procjenama Komisije 30 % hrane na svijetu izgubi ili rasipa te da će godišnje rasipanje hrane u Europskoj uniji s otprilike 89 milijuna tona ili 179 kg po stanovniku do 2020. porasti na otprilike 126 milijuna tona, što odgovara porastu od 40 %, ako se ne poduzmu radnje ili mjere kojima bi se to moglo spriječiti;

| AK. | budući da bi bolje upravljanje prehrambenim sektorom značilo i učinkovitije korištenje zemljom, bolje upravljanje vodom te bi pozitivno djelovalo na cijeli svjetski poljoprivredni sektor i sektor ribarstva, kao i na nastavak borbe protiv pothranjenosti i loših načina ishrane u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

AK.

budući da bi bolje upravljanje prehrambenim sektorom značilo i učinkovitije korištenje zemljom, bolje upravljanje vodom te bi pozitivno djelovalo na cijeli svjetski poljoprivredni sektor i sektor ribarstva, kao i na nastavak borbe protiv pothranjenosti i loših načina ishrane u zemljama u razvoju;

| AL. | budući da je odbacivanje ulova i dalje nesvrsishodno rasipanje važnih živih resursa i ima bitnu ulogu u iscrpljivanju morske populacije; budući da odbacivanje ulova ima niz negativnih učinaka na morske ekosustave zbog promjene opće strukture prehrambenih lanaca i staništa, što bi moglo ugroziti održivost sadašnjih ribolovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

AL.

budući da je odbacivanje ulova i dalje nesvrsishodno rasipanje važnih živih resursa i ima bitnu ulogu u iscrpljivanju morske populacije; budući da odbacivanje ulova ima niz negativnih učinaka na morske ekosustave zbog promjene opće strukture prehrambenih lanaca i staništa, što bi moglo ugroziti održivost sadašnjih ribolovnih aktivnosti;

| AM. | budući da se glad, loši načini ishrane i pothranjenost pojavljuju paralelno s paradoksalnim razmjerima pretilosti i bolestima koje se može pripisati neuravnoteženom načinu ishrane, što ima socijalne i gospodarske posljedice katkad i s dramatičnim utjecajem na ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

AM.

budući da se glad, loši načini ishrane i pothranjenost pojavljuju paralelno s paradoksalnim razmjerima pretilosti i bolestima koje se može pripisati neuravnoteženom načinu ishrane, što ima socijalne i gospodarske posljedice katkad i s dramatičnim utjecajem na ljudsko zdravlje;

| AN. | budući da trgovinski sporazumi o ulaganju mogu imati negativan učinak na sigurnost opskrbe hranom i neishranjenost ako se zbog davanja u zakup ili prodaje obradivog zemljišta privatnim ulagačima lokalnom stanovništvu uskrati pristup proizvodnim resursima koji su im nužni kao izvori sredstava za život ili ako se velika količina hrane izveze i proda na međunarodnim tržištima, zbog čega država domaćin postaje u većoj mjeri ovisna o fluktuaciji cijena robe na međunarodnim tržištima, a stoga i ranjivija; |
| --- | --- |

AN.

budući da trgovinski sporazumi o ulaganju mogu imati negativan učinak na sigurnost opskrbe hranom i neishranjenost ako se zbog davanja u zakup ili prodaje obradivog zemljišta privatnim ulagačima lokalnom stanovništvu uskrati pristup proizvodnim resursima koji su im nužni kao izvori sredstava za život ili ako se velika količina hrane izveze i proda na međunarodnim tržištima, zbog čega država domaćin postaje u većoj mjeri ovisna o fluktuaciji cijena robe na međunarodnim tržištima, a stoga i ranjivija;

| AO. | budući da nije moguće održivo iskorijeniti glad samo pružanjem dovoljne količine hrane svima; budući da će se to samo postići ako se malim poljoprivrednicima i ribarima omogući da zadrže i obrađuju svoju zemlju i rade na moru, održavaju sustav pravedne trgovine te dijele znanje, inovacije i održive prakse; |
| --- | --- |

AO.

budući da nije moguće održivo iskorijeniti glad samo pružanjem dovoljne količine hrane svima; budući da će se to samo postići ako se malim poljoprivrednicima i ribarima omogući da zadrže i obrađuju svoju zemlju i rade na moru, održavaju sustav pravedne trgovine te dijele znanje, inovacije i održive prakse;

| AP. | budući da je prikladno priznati ključnu ulogu poljoprivrednika i ribara, a posebno obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i ribarskih poduzeća u jamčenju svjetske sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

AP.

budući da je prikladno priznati ključnu ulogu poljoprivrednika i ribara, a posebno obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i ribarskih poduzeća u jamčenju svjetske sigurnosti opskrbe hranom;

| AQ. | budući da je posebno važno da se prepozna bitna uloga ribara i radnika u akvakulturi na našim europskim obalnim područjima i otocima; |
| --- | --- |

AQ.

budući da je posebno važno da se prepozna bitna uloga ribara i radnika u akvakulturi na našim europskim obalnim područjima i otocima;

| AR. | budući da je prikladno priznati mnogostruke funkcije poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, koje su uz proizvodnju hrane od ključne važnosti za javnu dobrobit u smislu kvalitete krajolika, bioraznolikosti, stabilnosti klime, kvalitete oceana i ublažavanja prirodnih katastrofa kao što su poplave, suše i požari; |
| --- | --- |

AR.

budući da je prikladno priznati mnogostruke funkcije poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, koje su uz proizvodnju hrane od ključne važnosti za javnu dobrobit u smislu kvalitete krajolika, bioraznolikosti, stabilnosti klime, kvalitete oceana i ublažavanja prirodnih katastrofa kao što su poplave, suše i požari;

| 1. | ističe da je za rješavanje problema nesigurnosti opskrbe hranom ključno sljedeće: snažan i održiv poljoprivredni sektor i sektor ribarstva diljem EU-a, uspješno i raznoliko ruralno gospodarstvo, čist okoliš te obiteljska poljoprivredna gospodarstva poduprta čvrstom, pravednijom, međunarodno održivom i na odgovarajući način financiranom poljoprivrednom politikom; |
| --- | --- |

1.

ističe da je za rješavanje problema nesigurnosti opskrbe hranom ključno sljedeće: snažan i održiv poljoprivredni sektor i sektor ribarstva diljem EU-a, uspješno i raznoliko ruralno gospodarstvo, čist okoliš te obiteljska poljoprivredna gospodarstva poduprta čvrstom, pravednijom, međunarodno održivom i na odgovarajući način financiranom poljoprivrednom politikom;

| 2. | naglašava činjenicu da je također važno provoditi održivu i odgovarajuće financiranu zajedničku ribarstvenu politiku te zajamčiti usklađenost trgovinske i ribarstvene politike EU-a; |
| --- | --- |

2.

naglašava činjenicu da je također važno provoditi održivu i odgovarajuće financiranu zajedničku ribarstvenu politiku te zajamčiti usklađenost trgovinske i ribarstvene politike EU-a;

| 3. | smatra da će ekološka održivost i napori za prilagodbu na klimatske promjene te za ublažavanje klimatskih promjena biti uspješni samo ako su poljoprivredna gospodarstva ekonomski održiva i ako poljoprivrednici imaju pristup zemljištu, zajmu i usavršavanju; |
| --- | --- |

3.

smatra da će ekološka održivost i napori za prilagodbu na klimatske promjene te za ublažavanje klimatskih promjena biti uspješni samo ako su poljoprivredna gospodarstva ekonomski održiva i ako poljoprivrednici imaju pristup zemljištu, zajmu i usavršavanju;

| 4. | poziva Komisiju i države članice da iskoriste temu Svjetske izložbe Expo 2015. u Milanu „Hranjenje planeta – energija za život” kako bi se odredila opredijeljenost ispunjenju prava na primjerenu, zdravu, održivu i upućenu potrošnju hrane; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju i države članice da iskoriste temu Svjetske izložbe Expo 2015. u Milanu „Hranjenje planeta – energija za život” kako bi se odredila opredijeljenost ispunjenju prava na primjerenu, zdravu, održivu i upućenu potrošnju hrane;

| 5. | poziva Komisiju da zajamči da će se aktivnostima u „paviljonu EU-a” na Svjetskoj izložbi 2015. pridonijeti podizanju razine svijesti o potrebi rješavanja hitnih problema duž cijelog lanca opskrbe hranom, uključujući dugoročnu održivost u vezi s proizvodnjom, distribucijom i potrošnjom hrane, rješavanje problema rasipanja hrane i suzbijanje neishranjenosti, loših načina ishrane i pretilosti; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da zajamči da će se aktivnostima u „paviljonu EU-a” na Svjetskoj izložbi 2015. pridonijeti podizanju razine svijesti o potrebi rješavanja hitnih problema duž cijelog lanca opskrbe hranom, uključujući dugoročnu održivost u vezi s proizvodnjom, distribucijom i potrošnjom hrane, rješavanje problema rasipanja hrane i suzbijanje neishranjenosti, loših načina ishrane i pretilosti;

| 6. | naglašava da je pravo na hranu osnovno ljudsko pravo koje se može ostvariti samo kada svi ljudi imaju pristup odgovarajućim, sigurnim i hranjivim namirnicama kako bi zadovoljili svoje potrebe ishrane za aktivan i zdrav život; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je pravo na hranu osnovno ljudsko pravo koje se može ostvariti samo kada svi ljudi imaju pristup odgovarajućim, sigurnim i hranjivim namirnicama kako bi zadovoljili svoje potrebe ishrane za aktivan i zdrav život;

| 7. | ističe činjenicu da je pristup namirnicama preduvjet za smanjenje siromaštva i nejednakosti te postizanje Milenijskih razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

7.

ističe činjenicu da je pristup namirnicama preduvjet za smanjenje siromaštva i nejednakosti te postizanje Milenijskih razvojnih ciljeva;

| 8. | naglašava da bi borba protiv pothranjenosti i pružanje općeg pristupa primjerenim hranjivim namirnicama trebali ostati najvažniji ciljevi plana za razdoblje nakon 2015. u okviru cilja iskorjenjivanja gladi, s posebnim pozivom da se do 2030. iskorijene svi oblici neishranjenosti; |
| --- | --- |

8.

naglašava da bi borba protiv pothranjenosti i pružanje općeg pristupa primjerenim hranjivim namirnicama trebali ostati najvažniji ciljevi plana za razdoblje nakon 2015. u okviru cilja iskorjenjivanja gladi, s posebnim pozivom da se do 2030. iskorijene svi oblici neishranjenosti;

| 9. | vjeruje da povećana nestabilnost na tržištu hrane predstavlja problem za održivost te traži od nas da pojačamo mjere za unaprjeđenje sigurnosti opskrbe hranom i ekološku održivost proizvodnje hrane, i to rješavanjem problema nedostatka prirodnih resursa te promicanjem istraživanja i inovacija u poljoprivredi i ribarstvu; |
| --- | --- |

9.

vjeruje da povećana nestabilnost na tržištu hrane predstavlja problem za održivost te traži od nas da pojačamo mjere za unaprjeđenje sigurnosti opskrbe hranom i ekološku održivost proizvodnje hrane, i to rješavanjem problema nedostatka prirodnih resursa te promicanjem istraživanja i inovacija u poljoprivredi i ribarstvu;

| 10. | vjeruje da se odgovarajućim institucijskim, regulatornim i nadzornim okvirima može promicati okruženje namijenjeno razvoju stabilnih, održivih, pravičnih, pristupačnih i raznolikih sustava poljoprivrednih tržišta i tržišta ribom; |
| --- | --- |

10.

vjeruje da se odgovarajućim institucijskim, regulatornim i nadzornim okvirima može promicati okruženje namijenjeno razvoju stabilnih, održivih, pravičnih, pristupačnih i raznolikih sustava poljoprivrednih tržišta i tržišta ribom;

| 11. | ustraje u tome da Komisija zajamči dosljednost među političkim odlukama svojih glavnih uprava za trgovinu, poljoprivredu i ribarstvo kako bi se osigurao reciprocitet pri higijenskim standardima i standardima održivosti; |
| --- | --- |

11.

ustraje u tome da Komisija zajamči dosljednost među političkim odlukama svojih glavnih uprava za trgovinu, poljoprivredu i ribarstvo kako bi se osigurao reciprocitet pri higijenskim standardima i standardima održivosti;

| 12. | mišljenja je da je potrebno promicati male poljoprivredne strukture i organsku poljoprivredu s velikom prirodnom vrijednošću ili poljoprivredu koja se temelji na uzgoju drvenastih kultura kao modele koji su posebno učinkoviti za osiguravanje održivosti svjetske proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

12.

mišljenja je da je potrebno promicati male poljoprivredne strukture i organsku poljoprivredu s velikom prirodnom vrijednošću ili poljoprivredu koja se temelji na uzgoju drvenastih kultura kao modele koji su posebno učinkoviti za osiguravanje održivosti svjetske proizvodnje hrane;

| 13. | poziva Komisiju da potiče učinkovitije poljoprivredne prakse, kao što su agroekološki pristup i diversifikacija te bolje održivo upravljanje poljoprivrednim resursima kako bi se postiglo sljedeće: smanjenje ulaznih troškova poljoprivredne proizvodnje i rasipanja namirnica, unapređenje prijenosa znanja i inovacija, poticanje učinkovitosti resursa i povećanje raznolikosti usjeva odnosno održivosti poljoprivrednih sustava; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da potiče učinkovitije poljoprivredne prakse, kao što su agroekološki pristup i diversifikacija te bolje održivo upravljanje poljoprivrednim resursima kako bi se postiglo sljedeće: smanjenje ulaznih troškova poljoprivredne proizvodnje i rasipanja namirnica, unapređenje prijenosa znanja i inovacija, poticanje učinkovitosti resursa i povećanje raznolikosti usjeva odnosno održivosti poljoprivrednih sustava;

| 14. | poziva Komisiju da promicanjem učinkovitije uporabe namirnica, vode i energije podupre istraživanje o kvaliteti obalnih voda, upravljanju zemljom i održivoj intenzifikaciji; poveća usredotočenost na očuvanje vode i zemljanih resursa; nastavi s prilagodbom bioloških mjera za zaštitu od štetnih organizama (integrirana zaštita bilja); te promiče istraživanja u cilju poboljšanja prinosa uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da promicanjem učinkovitije uporabe namirnica, vode i energije podupre istraživanje o kvaliteti obalnih voda, upravljanju zemljom i održivoj intenzifikaciji; poveća usredotočenost na očuvanje vode i zemljanih resursa; nastavi s prilagodbom bioloških mjera za zaštitu od štetnih organizama (integrirana zaštita bilja); te promiče istraživanja u cilju poboljšanja prinosa uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš;

| 15. | zabrinut je zbog pojave utrke zemalja za obradivim površinama te njezinih posljedica za sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju kao i za budućnost poljoprivrede i poljoprivrednika; |
| --- | --- |

15.

zabrinut je zbog pojave utrke zemalja za obradivim površinama te njezinih posljedica za sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju kao i za budućnost poljoprivrede i poljoprivrednika;

| 16. | zabrinut je zbog pojave nezakonitog ribolova u cijelom svijetu, koji ima vrlo negativan učinak na okoliš, bioraznolikost i gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

zabrinut je zbog pojave nezakonitog ribolova u cijelom svijetu, koji ima vrlo negativan učinak na okoliš, bioraznolikost i gospodarstvo;

| 17. | poziva Komisiju da pridonese podizanju razine svijesti među državama članicama te da ih potakne na uporabu zemljišnih „resursa” u cilju održivosti, što je potrebno za ostvarivanje sigurnosti opskrbe hranom i ispravne prehrane, prilagodbu na klimatske promjene i ublažavanje klimatskih promjena te općeg održivog razvoja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da pridonese podizanju razine svijesti među državama članicama te da ih potakne na uporabu zemljišnih „resursa” u cilju održivosti, što je potrebno za ostvarivanje sigurnosti opskrbe hranom i ispravne prehrane, prilagodbu na klimatske promjene i ublažavanje klimatskih promjena te općeg održivog razvoja;

| 18. | naglašava važnost rješavanja problema degradacije zemljišta, koji pogoršava siromaštvo i nesigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

18.

naglašava važnost rješavanja problema degradacije zemljišta, koji pogoršava siromaštvo i nesigurnost opskrbe hranom;

| 19. | poziva Komisiju da diljem svijeta potiče provedbu Dobrovoljnih smjernica UN-a i FAO-a o odgovornom upravljanju posjedom zemlje, ribarstvom i šumarstvom kako na strani ulagača tako i na strani ciljanih zemalja; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da diljem svijeta potiče provedbu Dobrovoljnih smjernica UN-a i FAO-a o odgovornom upravljanju posjedom zemlje, ribarstvom i šumarstvom kako na strani ulagača tako i na strani ciljanih zemalja;

| 20. | poziva talijansku vladu da predloži i izradi projekte za održivu ponovnu uporabu prostora izložbe Expo 2015.; |
| --- | --- |

20.

poziva talijansku vladu da predloži i izradi projekte za održivu ponovnu uporabu prostora izložbe Expo 2015.;

| 21. | poziva Komisiju da na svjetskoj razini pridonese postizanju ciljeva FAO-a radi potpore razvoju poljoprivrednih, ekoloških i socijalnih politika kojima se potiču održiva obiteljska poljoprivredna gospodarstva; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da na svjetskoj razini pridonese postizanju ciljeva FAO-a radi potpore razvoju poljoprivrednih, ekoloških i socijalnih politika kojima se potiču održiva obiteljska poljoprivredna gospodarstva;

| 22. | naglašava da trenutačne nejednakosti u lancu opskrbe hranom predstavljaju prijetnju održivosti proizvodnje hrane te poziva na veću transparentnost i pravednost u lancu opskrbe hranom, kao i uklanjanje nepoštenih trgovačkih praksi i ostalih narušavanja tržišta kako bi se zajamčila pravedna dobit poljoprivrednicima, pošteni profiti i određivanje cijena u okviru lanca opskrbe hranom kao i održiv poljoprivredni sektor koji će nuditi sigurnost opskrbe hranom; poziva stoga Komisiju da poduzme sve potrebne korake kako bi se zajamčilo postizanje tih ciljeva u što kraćem roku; |
| --- | --- |

22.

naglašava da trenutačne nejednakosti u lancu opskrbe hranom predstavljaju prijetnju održivosti proizvodnje hrane te poziva na veću transparentnost i pravednost u lancu opskrbe hranom, kao i uklanjanje nepoštenih trgovačkih praksi i ostalih narušavanja tržišta kako bi se zajamčila pravedna dobit poljoprivrednicima, pošteni profiti i određivanje cijena u okviru lanca opskrbe hranom kao i održiv poljoprivredni sektor koji će nuditi sigurnost opskrbe hranom; poziva stoga Komisiju da poduzme sve potrebne korake kako bi se zajamčilo postizanje tih ciljeva u što kraćem roku;

| 23. | zauzima stajalište da bi Komisija i države članice trebale promicati politike usmjerene na suzbijanje nepoštenih praksi, čije je postojanje prepoznao forum Komisije na visokoj razini, za bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom; |
| --- | --- |

23.

zauzima stajalište da bi Komisija i države članice trebale promicati politike usmjerene na suzbijanje nepoštenih praksi, čije je postojanje prepoznao forum Komisije na visokoj razini, za bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom;

| 24. | naglašava da je potrebno snažno se boriti protiv gubitka zemljišta i napuštanja rubnih poljoprivrednih područja kako bi se osigurala sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

24.

naglašava da je potrebno snažno se boriti protiv gubitka zemljišta i napuštanja rubnih poljoprivrednih područja kako bi se osigurala sigurnost opskrbe hranom;

| 25. | naglašava da je potrebno odlučno se boriti protiv nezakonitog ribolova kako bi se omogućila sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

25.

naglašava da je potrebno odlučno se boriti protiv nezakonitog ribolova kako bi se omogućila sigurnost opskrbe hranom;

| 26. | naglašava ključnu ulogu ruralnog razvoja za gospodarski i društveni rast tih predjela te poziva na pružanje potpore mladim poljoprivrednicima; |
| --- | --- |

26.

naglašava ključnu ulogu ruralnog razvoja za gospodarski i društveni rast tih predjela te poziva na pružanje potpore mladim poljoprivrednicima;

| 27. | poziva Komisiju da uloži napore u smjeru postizanja ambicioznog međunarodnog sporazuma koji uključuje faktor hrane u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena u pogledu međunarodnih rasprava 21. zasjedanja Konferencije ugovornih stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime 2015. u Parizu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da uloži napore u smjeru postizanja ambicioznog međunarodnog sporazuma koji uključuje faktor hrane u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena u pogledu međunarodnih rasprava 21. zasjedanja Konferencije ugovornih stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime 2015. u Parizu;

| 28. | poziva Vijeće da prizna ulogu cijelog poljoprivrednog sektora ne samo u ublažavanju klimatskih promjena nego i u prilagodbi na njih; |
| --- | --- |

28.

poziva Vijeće da prizna ulogu cijelog poljoprivrednog sektora ne samo u ublažavanju klimatskih promjena nego i u prilagodbi na njih;

| 29. | poziva Komisiju da se s pomoću ambicioznih, jasno definiranih i obvezujućih ciljeva suprotstavi rasipanju hrane na način da potiče države članice da na svakoj razini lanca opskrbe hranom, od sadnje do konzumacije, poduzmu mjere protiv rasipanja hrane; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da se s pomoću ambicioznih, jasno definiranih i obvezujućih ciljeva suprotstavi rasipanju hrane na način da potiče države članice da na svakoj razini lanca opskrbe hranom, od sadnje do konzumacije, poduzmu mjere protiv rasipanja hrane;

| 30. | potiče države članice da obrazuju građane, promiču i šire najbolje prakse i provode analize te u školama iniciraju društvene i obrazovne kampanje o rasipanju hrane i važnosti zdrave, uravnotežene ishrane u kojoj se prednost daje lokalnim poljoprivrednim proizvodima, određujući 2016. europskom godinom protiv rasipanja hrane; |
| --- | --- |

30.

potiče države članice da obrazuju građane, promiču i šire najbolje prakse i provode analize te u školama iniciraju društvene i obrazovne kampanje o rasipanju hrane i važnosti zdrave, uravnotežene ishrane u kojoj se prednost daje lokalnim poljoprivrednim proizvodima, određujući 2016. europskom godinom protiv rasipanja hrane;

| 31. | smatra da je važno započeti dijalog s dionicima kako bi se zajamčilo da se neprodana i sigurna jestiva hrana sustavno stavlja na raspolaganje dobrotvornim organizacijama; |
| --- | --- |

31.

smatra da je važno započeti dijalog s dionicima kako bi se zajamčilo da se neprodana i sigurna jestiva hrana sustavno stavlja na raspolaganje dobrotvornim organizacijama;

| 32. | apelira na države članice i Komisiju da u okviru istraživanja i obrazovanja, počevši u školama, od najranije dobi, nastave promicati zdravu hranu, promišljenu prehranu i standarde kakvoće i održivosti u području prehrane – poticanjem odgovornog i zdravog načina života – te da dodatno razvijaju politike za iskorjenjivanje neishranjenosti, loših načina ishrane i sprečavanje pretilosti; |
| --- | --- |

32.

apelira na države članice i Komisiju da u okviru istraživanja i obrazovanja, počevši u školama, od najranije dobi, nastave promicati zdravu hranu, promišljenu prehranu i standarde kakvoće i održivosti u području prehrane – poticanjem odgovornog i zdravog načina života – te da dodatno razvijaju politike za iskorjenjivanje neishranjenosti, loših načina ishrane i sprečavanje pretilosti;

| 33. | naglašava važnost poticanja obrazovanja o zdravoj i uravnoteženoj prehrani, kao i promicanja lokalnih proizvoda i tradicionalnih načina ishrane te podizanja razine svijesti o njima; |
| --- | --- |

33.

naglašava važnost poticanja obrazovanja o zdravoj i uravnoteženoj prehrani, kao i promicanja lokalnih proizvoda i tradicionalnih načina ishrane te podizanja razine svijesti o njima;

| 34. | snažno predlaže da cijeli sustav hrane, koji obuhvaća i poljoprivredu, zajedno s trgovinskim, zdravstvenim, obrazovnim, klimatskim i energetskim politikama funkcionira u okviru pristupa temeljenog na ljudskim pravima, u kojem bi trebala prednjačiti Europska unija; |
| --- | --- |

34.

snažno predlaže da cijeli sustav hrane, koji obuhvaća i poljoprivredu, zajedno s trgovinskim, zdravstvenim, obrazovnim, klimatskim i energetskim politikama funkcionira u okviru pristupa temeljenog na ljudskim pravima, u kojem bi trebala prednjačiti Europska unija;

| 35. | stoga poziva na uvrštenje rodne dimenzije i promicanje osnaživanja žena u svim politikama kojima je cilj borba protiv nesigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

35.

stoga poziva na uvrštenje rodne dimenzije i promicanje osnaživanja žena u svim politikama kojima je cilj borba protiv nesigurnosti opskrbe hranom;

| 36. | ponavlja važnost promicanja poljoprivrede i ribarstva u zemljama u razvoju i važnost dodjeljivanja prikladnog udjela prekomorske razvojne pomoći EU-a poljoprivrednom sektoru; žali zbog znatnog smanjenja razine razvojne pomoći dodijeljene poljoprivredi od 1980-ih i pozdravlja priznavanje potrebe da se taj trend preokrene; |
| --- | --- |

36.

ponavlja važnost promicanja poljoprivrede i ribarstva u zemljama u razvoju i važnost dodjeljivanja prikladnog udjela prekomorske razvojne pomoći EU-a poljoprivrednom sektoru; žali zbog znatnog smanjenja razine razvojne pomoći dodijeljene poljoprivredi od 1980-ih i pozdravlja priznavanje potrebe da se taj trend preokrene;

| 37. | smatra da je važno poboljšati uvjete žena u poljoprivredi, pogotovo u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP) jer se osnaživanjem žena iz ruralnih područja i ulaganjem u njih znatno povećava produktivnost te smanjuju glad i pothranjenost; |
| --- | --- |

37.

smatra da je važno poboljšati uvjete žena u poljoprivredi, pogotovo u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP) jer se osnaživanjem žena iz ruralnih područja i ulaganjem u njih znatno povećava produktivnost te smanjuju glad i pothranjenost;

| 38. | poziva Komisiju i države članice da daju prednost programima suradnje temeljenima na mikrokreditiranju radi poticanja malih, ekološki održivih poljoprivrednih gospodarstava koja hrane lokalno stanovništvo; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju i države članice da daju prednost programima suradnje temeljenima na mikrokreditiranju radi poticanja malih, ekološki održivih poljoprivrednih gospodarstava koja hrane lokalno stanovništvo;

| 39. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću te povjerenicima država članica sudionica odgovornima za Svjetsku izložbu Expo 2015. u Milanu. |
| --- | --- |

39.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću te povjerenicima država članica sudionica odgovornima za Svjetsku izložbu Expo 2015. u Milanu.

---

(1)  SL C 136 E, 11.5.2012., str. 8.

(2)  SL C 227 E, 6.8.2013., str. 25.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/95

---

P8_TA(2015)0185

Stanje u Nigeriji

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju u Nigeriji (2015/2520(RSP))

(2016/C 346/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nigeriji, a posebno svoju posljednju raspravu na plenarnoj sjednici o tom pitanju u srijedu, 14. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nigeriji, a posebno svoju posljednju raspravu na plenarnoj sjednici o tom pitanju u srijedu, 14. siječnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, među ostalima izjave od 8. i 19. siječnja, 31. ožujka te 14. i 15. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, među ostalima izjave od 8. i 19. siječnja, 31. ožujka te 14. i 15. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 583/2014 od 28. svibnja 2014. (1) kojom je Boko Haram uvršten na popis osoba, skupina i entiteta na koje se primjenjuje obustava financiranja i gospodarskih resursa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 583/2014 od 28. svibnja 2014. (1) kojom je Boko Haram uvršten na popis osoba, skupina i entiteta na koje se primjenjuje obustava financiranja i gospodarskih resursa,

| — | uzimajući u obzir peti ministarski dijalog između Nigerije i EU-a koji je održan u Abuji 27. studenoga 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peti ministarski dijalog između Nigerije i EU-a koji je održan u Abuji 27. studenoga 2014.,

| — | uzimajući u obzir preliminarne zaključke misija EU-a i EP-a za promatranje izbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preliminarne zaključke misija EU-a i EP-a za promatranje izbora,

| — | uzimajući u obzir regionalnu konferenciju o sigurnosti od 20. siječnja 2015. u Niameyu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir regionalnu konferenciju o sigurnosti od 20. siječnja 2015. u Niameyu,

| — | uzimajući u obzir izjavu Ban Ki-moona, glavnog tajnika UN-a, o neprekidnom nasilju i sve gorem sigurnosnom stanju u sjeveroistočnoj Nigeriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Ban Ki-moona, glavnog tajnika UN-a, o neprekidnom nasilju i sve gorem sigurnosnom stanju u sjeveroistočnoj Nigeriji,

| — | uzimajući u obzir izjave visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o mogućnosti da se članove Boko Harama optuži za ratne zločine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o mogućnosti da se članove Boko Harama optuži za ratne zločine,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., koju je Nigerija ratificirala 22. lipnja 1983., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., koju je Nigerija ratificirala 22. lipnja 1983.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Nigerija ratificirala 29. listopada 1993., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Nigerija ratificirala 29. listopada 1993.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Savezne Republike Nigerije donesen 29. svibnja 1999. i posebno odredbe iz Poglavlja IV., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Savezne Republike Nigerije donesen 29. svibnja 1999. i posebno odredbe iz Poglavlja IV.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezin fakultativni protokol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezin fakultativni protokol,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (Sporazum iz Cotonoua), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (Sporazum iz Cotonoua),

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se uvodi načelo usklađenosti razvojnih politika u svim vanjskim politikama Europske unije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se uvodi načelo usklađenosti razvojnih politika u svim vanjskim politikama Europske unije;

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Nigerija najmnogoljudnija i etnički najraznolikija zemlja u Africi, a karakteriziraju je regionalni i vjerski raskol, podjele između sjevera i juga te ozbiljne gospodarske i socijalne nejednakosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je Nigerija najmnogoljudnija i etnički najraznolikija zemlja u Africi, a karakteriziraju je regionalni i vjerski raskol, podjele između sjevera i juga te ozbiljne gospodarske i socijalne nejednakosti;

| B. | budući da je Nigerija najveće gospodarstvo na afričkom kontinentu i veliki trgovinski partner EU-a, no unatoč njezinim ogromnim resursima, među zemljama je s najvećim nejednakostima na svijetu, a to se očituje u tome da više od 70 % njezina stanovništva živi s manje od 1,25 USD dnevno, dok 10 % stanovništva upravlja s više od 90 % bogatstava i resursa zemlje; |
| --- | --- |

B.

budući da je Nigerija najveće gospodarstvo na afričkom kontinentu i veliki trgovinski partner EU-a, no unatoč njezinim ogromnim resursima, među zemljama je s najvećim nejednakostima na svijetu, a to se očituje u tome da više od 70 % njezina stanovništva živi s manje od 1,25 USD dnevno, dok 10 % stanovništva upravlja s više od 90 % bogatstava i resursa zemlje;

| C. | budući da su meta napada koje je Boko Haram izvršio između 3. i 8. siječnja 2015. bili Baga i 16 obližnjih gradova i sela, pri čemu je prema satelitskim snimkama uništeno gotovo 3700 objekata te su ubijene tisuće osoba; |
| --- | --- |

C.

budući da su meta napada koje je Boko Haram izvršio između 3. i 8. siječnja 2015. bili Baga i 16 obližnjih gradova i sela, pri čemu je prema satelitskim snimkama uništeno gotovo 3700 objekata te su ubijene tisuće osoba;

| D. | budući da je Boko Haram zauzeo nekoliko gradova u sjeveroistočnoj Nigeriji te da i dalje prisilno u svoje redove novači civile, uključujući i veliki broj djece; budući da je zbog nasilja koje je prouzročio Boko Haram od 2009. živote izgubilo više od 22 000 osoba, a na meti su bez razlike bili kršćani, muslimani i svatko tko se ne priklanja njihovim dogmatskim i ekstremističkim uvjerenjima budući da se u ožujku 2015. Boko Haram obvezao na odanost Islamskoj državi; budući da je 27. ožujka 2015. stotine tijela pronađeno u sjeveroistočnom gradu Damasku, a po svemu sudeći žrtve su pobune Boko Harama; |
| --- | --- |

D.

budući da je Boko Haram zauzeo nekoliko gradova u sjeveroistočnoj Nigeriji te da i dalje prisilno u svoje redove novači civile, uključujući i veliki broj djece; budući da je zbog nasilja koje je prouzročio Boko Haram od 2009. živote izgubilo više od 22 000 osoba, a na meti su bez razlike bili kršćani, muslimani i svatko tko se ne priklanja njihovim dogmatskim i ekstremističkim uvjerenjima budući da se u ožujku 2015. Boko Haram obvezao na odanost Islamskoj državi; budući da je 27. ožujka 2015. stotine tijela pronađeno u sjeveroistočnom gradu Damasku, a po svemu sudeći žrtve su pobune Boko Harama;

| E. | budući da je u travnju 2014. više od 270 djevojčica oteto iz državne škole u Chiboku (država Borno); budući da ih se većina i dalje smatra nestalima te da su u velikoj opasnosti od seksualnog nasilja, porobljavanja i prisilnog braka; budući da je od tada Boko Haram oteo još stotine osoba; budući da je 28. travnja 2015. gotovo 300 djevojčica i žena spašeno u šumi Sambisa; |
| --- | --- |

E.

budući da je u travnju 2014. više od 270 djevojčica oteto iz državne škole u Chiboku (država Borno); budući da ih se većina i dalje smatra nestalima te da su u velikoj opasnosti od seksualnog nasilja, porobljavanja i prisilnog braka; budući da je od tada Boko Haram oteo još stotine osoba; budući da je 28. travnja 2015. gotovo 300 djevojčica i žena spašeno u šumi Sambisa;

| F. | budući da UN procjenjuje da je zbog nasilja u državama Borno, Yobe i Adamawa raseljeno 1,5 milijuna ljudi, uključujući 800 000 djece, dok više od tri milijuna ljudi trpi posljedice zbog pobune; |
| --- | --- |

F.

budući da UN procjenjuje da je zbog nasilja u državama Borno, Yobe i Adamawa raseljeno 1,5 milijuna ljudi, uključujući 800 000 djece, dok više od tri milijuna ljudi trpi posljedice zbog pobune;

| G. | budući da je više od 300 000 Nigerijaca bježeći pred nasiljem prebjeglo u sjeverozapadni Kamerun i jugozapadni Niger i budući da stotine Nigerijaca riskiraju život na migracijskim rutama prema EU-u u nadi da će živjeti u boljim ekonomskim, socijalnim i sigurnosnim uvjetima; |
| --- | --- |

G.

budući da je više od 300 000 Nigerijaca bježeći pred nasiljem prebjeglo u sjeverozapadni Kamerun i jugozapadni Niger i budući da stotine Nigerijaca riskiraju život na migracijskim rutama prema EU-u u nadi da će živjeti u boljim ekonomskim, socijalnim i sigurnosnim uvjetima;

| H. | budući da je cilj Boko Harama osnovati isključivo islamsku državu u sjevernoj Nigeriji, i uvesti kaznene šerijatske sudove, te zabraniti zapadnjačko obrazovanje; |
| --- | --- |

H.

budući da je cilj Boko Harama osnovati isključivo islamsku državu u sjevernoj Nigeriji, i uvesti kaznene šerijatske sudove, te zabraniti zapadnjačko obrazovanje;

| I. | budući da zbog sve veće nesigurnosti poljoprivrednici ne mogu obrađivati svoja zemljišta ili ići u žetvu od straha da ih ne napadne Boko Haram, a to stanje dodatno pogoršava nesigurnu opskrbu hranom; |
| --- | --- |

I.

budući da zbog sve veće nesigurnosti poljoprivrednici ne mogu obrađivati svoja zemljišta ili ići u žetvu od straha da ih ne napadne Boko Haram, a to stanje dodatno pogoršava nesigurnu opskrbu hranom;

| J. | budući da se povećava broj napada, uključujući korištenje djece kao bombaša samoubojica, te budući da se oni izvršavaju na širokom području i u susjednim zemljama Čadu i Kamerunu; |
| --- | --- |

J.

budući da se povećava broj napada, uključujući korištenje djece kao bombaša samoubojica, te budući da se oni izvršavaju na širokom području i u susjednim zemljama Čadu i Kamerunu;

| K. | budući da je početna reakcija nigerijskih vlasti bila potpuno nedostatna te je izazvala nepovjerenje stanovnika prema institucijama države; budući da su za mandata prethodne vlade nigerijske vlasti provodile masovna zatvaranja i pritvaranja, kao i izvansudska smaknuća te brojna druga kršenja međunarodnog prava; |
| --- | --- |

K.

budući da je početna reakcija nigerijskih vlasti bila potpuno nedostatna te je izazvala nepovjerenje stanovnika prema institucijama države; budući da su za mandata prethodne vlade nigerijske vlasti provodile masovna zatvaranja i pritvaranja, kao i izvansudska smaknuća te brojna druga kršenja međunarodnog prava;

| L. | budući da širenje pobune Boko Harama na susjedne zemlje ističe važnost veće regionalne suradnje i odgovora; |
| --- | --- |

L.

budući da širenje pobune Boko Harama na susjedne zemlje ističe važnost veće regionalne suradnje i odgovora;

| M. | budući da Nigerija ima ključnu ulogu u regionalnoj i afričkoj politici te je pokretač regionalne integracije u okviru Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država (ECOWAS); |
| --- | --- |

M.

budući da Nigerija ima ključnu ulogu u regionalnoj i afričkoj politici te je pokretač regionalne integracije u okviru Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država (ECOWAS);

| N. | budući da se prihodi od nafte stalno smanjuju te prijeti gospodarska kriza i budući da je prema nekim procjenama vrijednost nigerijske nafte koja se ukrade svake godine kreće između 3 i 8 milijardi USD; budući da desetljeća lošeg gospodarskog upravljanja, nestabilnost i korupcija koče ulaganja u nigerijski obrazovni sustav i sustav socijalne službe; |
| --- | --- |

N.

budući da se prihodi od nafte stalno smanjuju te prijeti gospodarska kriza i budući da je prema nekim procjenama vrijednost nigerijske nafte koja se ukrade svake godine kreće između 3 i 8 milijardi USD; budući da desetljeća lošeg gospodarskog upravljanja, nestabilnost i korupcija koče ulaganja u nigerijski obrazovni sustav i sustav socijalne službe;

| O. | budući da su obrazovanje, pismenost, ženska prava, društvena pravda i poštena raspodjela državnih prihoda u društvu preko poreznih sustava, smanjenje nejednakosti te borba protiv korupcije i utaje poreza ključni za borbu protiv fundamentalizma, nasilja i nesnošljivosti; |
| --- | --- |

O.

budući da su obrazovanje, pismenost, ženska prava, društvena pravda i poštena raspodjela državnih prihoda u društvu preko poreznih sustava, smanjenje nejednakosti te borba protiv korupcije i utaje poreza ključni za borbu protiv fundamentalizma, nasilja i nesnošljivosti;

| P. | budući da je terorizam globalna prijetnja, ali su napori globalne zajednice da napravi više u borbi protiv Boko Harama u Nigeriji do određene mjere ovisili o potpunoj vjerodostojnosti, odgovornosti i transparentnosti izbora; |
| --- | --- |

P.

budući da je terorizam globalna prijetnja, ali su napori globalne zajednice da napravi više u borbi protiv Boko Harama u Nigeriji do određene mjere ovisili o potpunoj vjerodostojnosti, odgovornosti i transparentnosti izbora;

| Q. | budući da je Nigerija još uvijek mlada i nestabilna demokracija koja se nakon rezultata izbora 2011. suočila s iznimnim nasiljem i s optužbama za namještanje izbora; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Nigerija još uvijek mlada i nestabilna demokracija koja se nakon rezultata izbora 2011. suočila s iznimnim nasiljem i s optužbama za namještanje izbora;

| R. | budući da je Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo (INEC) odgodilo izbore koji su se trebali održati 14. veljače i 28. veljače na 28. ožujka i 11. travnja 2015.kako bi omogućilo vlastima da pokrenu vojnu akciju protiv Boko Harama, i budući da su u ožujku 2015. pokrenute regionalne akcije iz Čada i Kameruna |
| --- | --- |

R.

budući da je Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo (INEC) odgodilo izbore koji su se trebali održati 14. veljače i 28. veljače na 28. ožujka i 11. travnja 2015.kako bi omogućilo vlastima da pokrenu vojnu akciju protiv Boko Harama, i budući da su u ožujku 2015. pokrenute regionalne akcije iz Čada i Kameruna

| S. | budući da je čadska vojska, osim vojski Nigera i Kameruna, glavna vojna sila u borbi protiv Boko Harama i da se prepoznaje njezin puni angažman u borbi protiv terorista Boko Harama u Gamboru Ngali, Malam Fatoriju i Kangalamu u Nigeriji; budući da uviđa da ta vojska plaća visoku cijenu u ratu protiv terorizma; budući da Europski parlament izražava punu solidarnost s ranjenima i obiteljima žrtava; |
| --- | --- |

S.

budući da je čadska vojska, osim vojski Nigera i Kameruna, glavna vojna sila u borbi protiv Boko Harama i da se prepoznaje njezin puni angažman u borbi protiv terorista Boko Harama u Gamboru Ngali, Malam Fatoriju i Kangalamu u Nigeriji; budući da uviđa da ta vojska plaća visoku cijenu u ratu protiv terorizma; budući da Europski parlament izražava punu solidarnost s ranjenima i obiteljima žrtava;

| T. | budući da je izborna kampanja održana u napetoj atmosferi te su diljem zemlje prijavljeni nasilni izgredi povezani s izborima, posebno na jugu i jugozapadu zemlje, napadi Boko Harama čija je svrha bila da se obeshrabre glasači, kao i kršenja pravila kampanje i nagovaranje glasača; |
| --- | --- |

T.

budući da je izborna kampanja održana u napetoj atmosferi te su diljem zemlje prijavljeni nasilni izgredi povezani s izborima, posebno na jugu i jugozapadu zemlje, napadi Boko Harama čija je svrha bila da se obeshrabre glasači, kao i kršenja pravila kampanje i nagovaranje glasača;

| U. | budući da su lokalni i međunarodni promatrači primijetili sustavne slabosti, osobito u pogledu prikupljanja glasova, zloupotrebe položaja i upotrebe nasilja; budući da ipak nije primijećena nikakva sustavna manipulacija; |
| --- | --- |

U.

budući da su lokalni i međunarodni promatrači primijetili sustavne slabosti, osobito u pogledu prikupljanja glasova, zloupotrebe položaja i upotrebe nasilja; budući da ipak nije primijećena nikakva sustavna manipulacija;

| V. | budući da je EU na poziv vlade uspostavio dugoročnu misiju za promatranje izbora koja je uključivala izaslanstvo Europskog parlamenta; budući da su i Afrička Unija, Britanska zajednica naroda i Ekonomska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS) u Nigeriju uputile misije za promatranje izbora; |
| --- | --- |

V.

budući da je EU na poziv vlade uspostavio dugoročnu misiju za promatranje izbora koja je uključivala izaslanstvo Europskog parlamenta; budući da su i Afrička Unija, Britanska zajednica naroda i Ekonomska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS) u Nigeriju uputile misije za promatranje izbora;

| W. | budući da je 31. ožujka 2015. predsjednički kandidat oporbene stranke Svenapredni kongres (APC) general Muhamed Buhari proglašen pobjednikom izbora i da je sadašnji predsjednik mirno priznao poraz; budući da je oporbeni APC osvojio većinu glasova na predsjedničkim izborima te izborima za Senat i Zastupnički dom u četiri od ukupno šest geopolitičkih područja; |
| --- | --- |

W.

budući da je 31. ožujka 2015. predsjednički kandidat oporbene stranke Svenapredni kongres (APC) general Muhamed Buhari proglašen pobjednikom izbora i da je sadašnji predsjednik mirno priznao poraz; budući da je oporbeni APC osvojio većinu glasova na predsjedničkim izborima te izborima za Senat i Zastupnički dom u četiri od ukupno šest geopolitičkih područja;

| X. | budući da je izabrano manje žena nego 2011., kada se već mogao uočiti negativan trend; |
| --- | --- |

X.

budući da je izabrano manje žena nego 2011., kada se već mogao uočiti negativan trend;

| Y. | budući da 17 % djevojčica stupi u brak prije svoje 15. godine, odnosno da se ta brojka penje i do 76 % u sjeverozapadnoj regiji; budući da Nigerija ima najviši broj slučajeva genitalnog sakaćenja žena u svijetu, i da Nigerijke čine otprilike jednu četvrtinu od ukupno 115 – 130 milijuna žrtava takvog sakaćenja, koliko je procijenjeno da ih ima u svijetu; |
| --- | --- |

Y.

budući da 17 % djevojčica stupi u brak prije svoje 15. godine, odnosno da se ta brojka penje i do 76 % u sjeverozapadnoj regiji; budući da Nigerija ima najviši broj slučajeva genitalnog sakaćenja žena u svijetu, i da Nigerijke čine otprilike jednu četvrtinu od ukupno 115 – 130 milijuna žrtava takvog sakaćenja, koliko je procijenjeno da ih ima u svijetu;

| 1. | oštro osuđuje aktualno nasilje u Nigeriji koje poprima sve strašnije razmjere, uključujući velik broj oružanih i bombaških napada, napada bombaša samoubojica, seksualno ropstvo i druge oblike seksulanog nasilja, otmice i ostale vrste nasilja za koje je odgovorna teroristička skupina Boko Haram, čija su meta civili, vlada i vojni ciljevi u Nigeriji, i u kojima su stotine tisuća ljudi ubijene, ranjene ili raseljene, zbog čega bi se mogle smatrati zločinima protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

1.

oštro osuđuje aktualno nasilje u Nigeriji koje poprima sve strašnije razmjere, uključujući velik broj oružanih i bombaških napada, napada bombaša samoubojica, seksualno ropstvo i druge oblike seksulanog nasilja, otmice i ostale vrste nasilja za koje je odgovorna teroristička skupina Boko Haram, čija su meta civili, vlada i vojni ciljevi u Nigeriji, i u kojima su stotine tisuća ljudi ubijene, ranjene ili raseljene, zbog čega bi se mogle smatrati zločinima protiv čovječnosti;

| 2. | žali zbog stradavanja nevinih žena, djece i muškaraca u masakru te podržava građane Nigerije u njihovoj odlučnosti da se bore protiv svih oblika terorizma u svojoj državi; pohvaljuje rad svih novinara te aktivista za ljudska prava koji pokušavaju skrenuti pozornost svijeta na ekstremizam skupine Boko Haram i na njezine nedužne žrtve; |
| --- | --- |

2.

žali zbog stradavanja nevinih žena, djece i muškaraca u masakru te podržava građane Nigerije u njihovoj odlučnosti da se bore protiv svih oblika terorizma u svojoj državi; pohvaljuje rad svih novinara te aktivista za ljudska prava koji pokušavaju skrenuti pozornost svijeta na ekstremizam skupine Boko Haram i na njezine nedužne žrtve;

| 3. | podsjeća na to da je prošla jedan godina od otmice 276 djevojčica iz škole u blizini mjesta Chibok i da je, kako navode skupine koje se bore za ljudska prava, u međuvremenu oteto još barem 200 djevojčica i žena; traži od vlade i međunarodne zajednice da učine sve u svojoj moći kako bi te djevojčice i žene bile pronađene i oslobođene; |
| --- | --- |

3.

podsjeća na to da je prošla jedan godina od otmice 276 djevojčica iz škole u blizini mjesta Chibok i da je, kako navode skupine koje se bore za ljudska prava, u međuvremenu oteto još barem 200 djevojčica i žena; traži od vlade i međunarodne zajednice da učine sve u svojoj moći kako bi te djevojčice i žene bile pronađene i oslobođene;

| 4. | traži od novoizabranog predsjednika da održi obećanja iz kampanje i upotrijebi sve resurse kako bi prekinuo nasilje koje provodi Boko Haram, vratio stabilnost i sigurnost u cijeloj zemlji te odgovorio na glavne uzroke tog terorizma, a u prvom redu od njega traži da odlučnije djeluje u borbi protiv unutarnje korupcije, lošeg upravljanja i neučinkovitosti u javnim institucijama i vojsci koje su je učinile nesposobnom za borbu protiv pošasti terorizma u sjeveru zemlje za koju je odgovoran Boko Haram, te da usvoji mjere kojima bi lišio tu skupinu izvora nezakonitog prihoda, posebno onoga koje potječe od krijumčarenja i nezakonitog trgovanja; |
| --- | --- |

4.

traži od novoizabranog predsjednika da održi obećanja iz kampanje i upotrijebi sve resurse kako bi prekinuo nasilje koje provodi Boko Haram, vratio stabilnost i sigurnost u cijeloj zemlji te odgovorio na glavne uzroke tog terorizma, a u prvom redu od njega traži da odlučnije djeluje u borbi protiv unutarnje korupcije, lošeg upravljanja i neučinkovitosti u javnim institucijama i vojsci koje su je učinile nesposobnom za borbu protiv pošasti terorizma u sjeveru zemlje za koju je odgovoran Boko Haram, te da usvoji mjere kojima bi lišio tu skupinu izvora nezakonitog prihoda, posebno onoga koje potječe od krijumčarenja i nezakonitog trgovanja;

| 5. | traži od nigerijskih vjerskih tijela i vođa da aktivno surađuju s civilnim društvom i tijelima javne vlasti u borbi protiv ekstremizma i radikalizacije; |
| --- | --- |

5.

traži od nigerijskih vjerskih tijela i vođa da aktivno surađuju s civilnim društvom i tijelima javne vlasti u borbi protiv ekstremizma i radikalizacije;

| 6. | također poziva novoizabrane nigerijske vlasti da donesu plan društvenog i gospodarskog razvoja sjevernih i južnih država kako bi se u kontekstu decentralizacije riješilo pitanja koja su uzorci porasta nasilja, dakle, siromaštvo i nejednakosti, nedostatne obrazovne mogućnosti i pristup zdravstvenoj skrbi, promičući pritom pravednu raspodjelu prihoda od nafte; također poziva nigerijske vlasti da poduzmu oštre mjere kako bi se stalo na kraj genitalnom sakaćenju žena, dječjim brakovima i dječjem radu; traži od Europske unije i država članica da upotrijebe sve raspoloživa sredstva kako bi se nezakoniti financijski tokovi, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza učinkovito ograničili te kako bi se potakla međunarodna demokratska suradnja u području oporezivanja; |
| --- | --- |

6.

također poziva novoizabrane nigerijske vlasti da donesu plan društvenog i gospodarskog razvoja sjevernih i južnih država kako bi se u kontekstu decentralizacije riješilo pitanja koja su uzorci porasta nasilja, dakle, siromaštvo i nejednakosti, nedostatne obrazovne mogućnosti i pristup zdravstvenoj skrbi, promičući pritom pravednu raspodjelu prihoda od nafte; također poziva nigerijske vlasti da poduzmu oštre mjere kako bi se stalo na kraj genitalnom sakaćenju žena, dječjim brakovima i dječjem radu; traži od Europske unije i država članica da upotrijebe sve raspoloživa sredstva kako bi se nezakoniti financijski tokovi, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza učinkovito ograničili te kako bi se potakla međunarodna demokratska suradnja u području oporezivanja;

| 7. | pozdravlja odlučnost koju je pokazalo 13 zemalja sudionica na Regionalnom sastanku na vrhu održanome u Niameyu 20. i 21. siječnja 2015., a posebno vojnu spremnost Čada da se zajedno s Kamerunom, Nigerom i Nigerijom bori protiv terorističkih prijetnji Boko Harama; potiče jačanje te regionalne akcije upotrebom svih postojećih instrumenata i uz puno poštovanje međunarodnog prava; u prvom redu poziva ECOWAS da nastavi operacionalizaciju svoje nove protuterorističke strategije i da pritom obrati posebnu pozornost na ograničavanje prekograničnih nezakonitih kanala oružja, boraca i krijumčarene robe; i dalje ustraje u tome će se, ako ta suradnja izostane, nasilje najvjerojatnije nastaviti i tako ugroziti mir i stabilnost u cijeloj regiji; u tom pogledu ističe prisegu odanosti koju je Boko Haram dao Islamskoj državi kao i potrebu da se spriječi svaka dodatna koordinacija ili suradnja između te dvije terorističke organizacije tj. njihovo širenje; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja odlučnost koju je pokazalo 13 zemalja sudionica na Regionalnom sastanku na vrhu održanome u Niameyu 20. i 21. siječnja 2015., a posebno vojnu spremnost Čada da se zajedno s Kamerunom, Nigerom i Nigerijom bori protiv terorističkih prijetnji Boko Harama; potiče jačanje te regionalne akcije upotrebom svih postojećih instrumenata i uz puno poštovanje međunarodnog prava; u prvom redu poziva ECOWAS da nastavi operacionalizaciju svoje nove protuterorističke strategije i da pritom obrati posebnu pozornost na ograničavanje prekograničnih nezakonitih kanala oružja, boraca i krijumčarene robe; i dalje ustraje u tome će se, ako ta suradnja izostane, nasilje najvjerojatnije nastaviti i tako ugroziti mir i stabilnost u cijeloj regiji; u tom pogledu ističe prisegu odanosti koju je Boko Haram dao Islamskoj državi kao i potrebu da se spriječi svaka dodatna koordinacija ili suradnja između te dvije terorističke organizacije tj. njihovo širenje;

| 8. | pozdravlja inicijative Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost i poziva Afričku uniju da pod hitno poduzme, zajedno sa svim uključenim zemljama, konkretne mjere za koordinaciju borbe protiv terorističkih skupina u regiji Sahel; poziva Europsku uniju da podupre razvoj regionalnih mehanizama za upravljanje sukobima, kao što su npr. Afričke snage pripravnosti (ASF), i mogućnost upotrebe Instrumenta mirovne pomoći za Afriku te instrumenata EU-a za upravljanje kriznim situacijama; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja inicijative Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost i poziva Afričku uniju da pod hitno poduzme, zajedno sa svim uključenim zemljama, konkretne mjere za koordinaciju borbe protiv terorističkih skupina u regiji Sahel; poziva Europsku uniju da podupre razvoj regionalnih mehanizama za upravljanje sukobima, kao što su npr. Afričke snage pripravnosti (ASF), i mogućnost upotrebe Instrumenta mirovne pomoći za Afriku te instrumenata EU-a za upravljanje kriznim situacijama;

| 9. | poziva međunarodnu zajednicu da učini više kako bi pomogla nigerijskoj vladi u borbi protiv Boko Harama i da se pozabavi suštinskim uzrocima terorizma jer samo globalni odgovor može zajamčiti istinski kraj nasilja i fundamentalizma; |
| --- | --- |

9.

poziva međunarodnu zajednicu da učini više kako bi pomogla nigerijskoj vladi u borbi protiv Boko Harama i da se pozabavi suštinskim uzrocima terorizma jer samo globalni odgovor može zajamčiti istinski kraj nasilja i fundamentalizma;

| 10. | poziva EU i države članice da ispune svoju obvezu pružanja sveobuhvatnog raspona političke, razvojne i humanitarne pomoći Nigeriji i njezinu narodu u borbi protiv prijetnje koju predstavlja Boko Haram i jamčenja razvitka te države; poziva EU da nastavi politički dijalog s Nigerijom na temelju članka 8. revidiranog Sporazuma iz Cotonoua te da se u tom kontekstu razmotre pitanja povezana s univerzalnim ljudskim pravima, uključujući slobodu mišljenja, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja i zabranu diskriminacije na bilo kojoj osnovi, koji su dio univerzalnih, regionalnih i nacionalnih instrumenata za zaštitu ljudskih prava; |
| --- | --- |

10.

poziva EU i države članice da ispune svoju obvezu pružanja sveobuhvatnog raspona političke, razvojne i humanitarne pomoći Nigeriji i njezinu narodu u borbi protiv prijetnje koju predstavlja Boko Haram i jamčenja razvitka te države; poziva EU da nastavi politički dijalog s Nigerijom na temelju članka 8. revidiranog Sporazuma iz Cotonoua te da se u tom kontekstu razmotre pitanja povezana s univerzalnim ljudskim pravima, uključujući slobodu mišljenja, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja i zabranu diskriminacije na bilo kojoj osnovi, koji su dio univerzalnih, regionalnih i nacionalnih instrumenata za zaštitu ljudskih prava;

| 11. | poziva međunarodnu zajednicu da također pomogne nigerijskim izbjeglicama u susjednim zemljama; te potiče države članice EU-a da odmah uspostave pouzdan i cjelovit europski sustav za upravljanje migracijskim rutama iz supsaharske Afrike prema Bliskom istoku i sjevernoj Africi, da ponude održiva rješenja za razvoj zemalja podrijetla migranata, kao što je Nigerija, i da zaustave ljudske tragedije koje se događaju na tim rutama; |
| --- | --- |

11.

poziva međunarodnu zajednicu da također pomogne nigerijskim izbjeglicama u susjednim zemljama; te potiče države članice EU-a da odmah uspostave pouzdan i cjelovit europski sustav za upravljanje migracijskim rutama iz supsaharske Afrike prema Bliskom istoku i sjevernoj Africi, da ponude održiva rješenja za razvoj zemalja podrijetla migranata, kao što je Nigerija, i da zaustave ljudske tragedije koje se događaju na tim rutama;

| 12. | poziva EU da istraži financiranje Boko Harama i pozabavi se transparentnošću trgovine svim prirodnim resursima, uključujući naftu, kako bi se spriječilo da poduzeća potaknu sukobe; poziva nigerijske vlasti i strana poduzeća da pomognu u jačanju upravljanja u ekstraktivnom sektoru pridržavajući se Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija i objavom koliko poduzeća plaćaju nigerijskoj vladi; |
| --- | --- |

12.

poziva EU da istraži financiranje Boko Harama i pozabavi se transparentnošću trgovine svim prirodnim resursima, uključujući naftu, kako bi se spriječilo da poduzeća potaknu sukobe; poziva nigerijske vlasti i strana poduzeća da pomognu u jačanju upravljanja u ekstraktivnom sektoru pridržavajući se Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija i objavom koliko poduzeća plaćaju nigerijskoj vladi;

| 13. | smatra da nigerijska vlada ima pravo i dužnost braniti svoj narod od terorizma, ali ustraje u tome da se tim akcijama mora upravljati uz poštovanje ljudska prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

13.

smatra da nigerijska vlada ima pravo i dužnost braniti svoj narod od terorizma, ali ustraje u tome da se tim akcijama mora upravljati uz poštovanje ljudska prava i vladavine prava;

| 14. | poziva na provođenje temeljite istrage o navodnim slučajevima kršenja ljudskih prava, uključujući izvansudska pogubljenja, mučenja, proizvoljna uhićenja i zlostavljanja u cilju iznuđivanja priznanja te smatra da te mjere nemaju opravdanje kao način borbe protiv prijetnje koju predstavljaju Boko Haram ili druge terorističke organizacije; vjeruje da je prijeko potrebno provesti reforme nigerijskog pravosuđa, kako bi se ostvarilo učinkovito kazneno pravosuđe za borbu protiv terorizma, kao i preustroj državnih snaga sigurnosti; |
| --- | --- |

14.

poziva na provođenje temeljite istrage o navodnim slučajevima kršenja ljudskih prava, uključujući izvansudska pogubljenja, mučenja, proizvoljna uhićenja i zlostavljanja u cilju iznuđivanja priznanja te smatra da te mjere nemaju opravdanje kao način borbe protiv prijetnje koju predstavljaju Boko Haram ili druge terorističke organizacije; vjeruje da je prijeko potrebno provesti reforme nigerijskog pravosuđa, kako bi se ostvarilo učinkovito kazneno pravosuđe za borbu protiv terorizma, kao i preustroj državnih snaga sigurnosti;

| 15. | poziva na to da se ranjenim vojnicima pruži odgovarajuća pomoć, a djevojčicama i ženama žrtvama silovanja u oružanom sukobu ponude sve zdravstvene usluge u vezi sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, uključujući pobačaj, u humanitarnim prostorima koje financira EU, i to u skladu sa zajedničkim člankom 3. Ženevskih konvencija kojim se jamči sva nužna zdravstvena skrb kakvu iziskuje stanje ranjenika i bolesnika, i to bez diskriminacije; |
| --- | --- |

15.

poziva na to da se ranjenim vojnicima pruži odgovarajuća pomoć, a djevojčicama i ženama žrtvama silovanja u oružanom sukobu ponude sve zdravstvene usluge u vezi sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, uključujući pobačaj, u humanitarnim prostorima koje financira EU, i to u skladu sa zajedničkim člankom 3. Ženevskih konvencija kojim se jamči sva nužna zdravstvena skrb kakvu iziskuje stanje ranjenika i bolesnika, i to bez diskriminacije;

| 16. | čestita generalu Muhamedu Buhariju kao uspješnom predsjedničkom kandidatu stranke Svenapredni kongres (APC) i svima onima koji su izabrani u Senat i Zastupnički dom, bez obzira na to iz koje stranke dolazili, te svim novoizabranim guvernerima i članovima Nacionalne skupštine; pohvaljuje kandidate koji su dostojanstveno priznali poraz, počevši od dosadašnjeg predsjedničkog kandidata Goodlucka Jonathana, pozdravlja trajno opredjeljenje svih političkih stranaka i kandidata za održavanje mirnih izbora te ih potiče da i dalje prihvaćaju rezultate bez upotrebe nasilja; |
| --- | --- |

16.

čestita generalu Muhamedu Buhariju kao uspješnom predsjedničkom kandidatu stranke Svenapredni kongres (APC) i svima onima koji su izabrani u Senat i Zastupnički dom, bez obzira na to iz koje stranke dolazili, te svim novoizabranim guvernerima i članovima Nacionalne skupštine; pohvaljuje kandidate koji su dostojanstveno priznali poraz, počevši od dosadašnjeg predsjedničkog kandidata Goodlucka Jonathana, pozdravlja trajno opredjeljenje svih političkih stranaka i kandidata za održavanje mirnih izbora te ih potiče da i dalje prihvaćaju rezultate bez upotrebe nasilja;

| 17. | čestita nigerijskom narodu na njegovom demokratskom entuzijazmu i demokratskoj mobilizaciji tijekom cijelog izbornog procesa te traži od nigerijskih vlasti da ojačaju dobro upravljanje i promiču odgovornije demokratske institucije; smatra da smjena vlasti glasovanjem dokazuje da u Nigeriji jača demokracija, što bi moglo poslužiti kao uzor drugim afričkim nacijama; |
| --- | --- |

17.

čestita nigerijskom narodu na njegovom demokratskom entuzijazmu i demokratskoj mobilizaciji tijekom cijelog izbornog procesa te traži od nigerijskih vlasti da ojačaju dobro upravljanje i promiču odgovornije demokratske institucije; smatra da smjena vlasti glasovanjem dokazuje da u Nigeriji jača demokracija, što bi moglo poslužiti kao uzor drugim afričkim nacijama;

| 18. | pozdravlja odlučnost Neovisnog nacionalnog izbornog povjerenstva (INEC) da organizira vjerodostojne (koliko je to moguće), transparentne i poštene izbore unatoč unutarnjim i vanjskim ograničenjima i pritisku s kojim se suočilo, a osobito pozdravlja činjenicu da je u izborni proces uključilo osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja odlučnost Neovisnog nacionalnog izbornog povjerenstva (INEC) da organizira vjerodostojne (koliko je to moguće), transparentne i poštene izbore unatoč unutarnjim i vanjskim ograničenjima i pritisku s kojim se suočilo, a osobito pozdravlja činjenicu da je u izborni proces uključilo osobe s invaliditetom;

| 19. | potiče žrtve stradanja da svoje pritužbe rješavaju službenim mehanizmima za rješavanje sporova te traži od nigerijskih vlasti da na svaku pojedinu žalbu odgovore temeljitom i vjerodostojnom istragom i pravnom zaštitom u zakonskim okvirima; traži od EU-a da podupre razvoj takvih mehanizama; |
| --- | --- |

19.

potiče žrtve stradanja da svoje pritužbe rješavaju službenim mehanizmima za rješavanje sporova te traži od nigerijskih vlasti da na svaku pojedinu žalbu odgovore temeljitom i vjerodostojnom istragom i pravnom zaštitom u zakonskim okvirima; traži od EU-a da podupre razvoj takvih mehanizama;

| 20. | poziva nigerijsku vladu da potiče sudjelovanje žena u javnom i političkom životu; |
| --- | --- |

20.

poziva nigerijsku vladu da potiče sudjelovanje žena u javnom i političkom životu;

| 21. | ponavlja svoj poziv za ukidanje Zakona protiv homoseksualnosti i smrtne kazne; |
| --- | --- |

21.

ponavlja svoj poziv za ukidanje Zakona protiv homoseksualnosti i smrtne kazne;

| 22. | traži od nigerijskih vlasti da poduzmu hitne mjere u području ušća Nigera, između ostalog i mjere za zaustavljanje nezakonitih aktivnosti povezanih s naftom, i da pomognu ljudima koji su izloženi onečišćenju; traži od Europske unije i država članica da pruže tehničko stručno znanje i resurse potrebne za obnovu okoliša te regije; traži od poduzeća koja djeluju u toj regiji da se pridržavaju najviših međunarodnih standarda i da se suzdrže od svih aktivnosti koje bi se mogle negativno odraziti na okoliš i lokalne zajednice; |
| --- | --- |

22.

traži od nigerijskih vlasti da poduzmu hitne mjere u području ušća Nigera, između ostalog i mjere za zaustavljanje nezakonitih aktivnosti povezanih s naftom, i da pomognu ljudima koji su izloženi onečišćenju; traži od Europske unije i država članica da pruže tehničko stručno znanje i resurse potrebne za obnovu okoliša te regije; traži od poduzeća koja djeluju u toj regiji da se pridržavaju najviših međunarodnih standarda i da se suzdrže od svih aktivnosti koje bi se mogle negativno odraziti na okoliš i lokalne zajednice;

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Nigerije, predstavnicima ECOWAS-a i Afričkoj uniji. |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Nigerije, predstavnicima ECOWAS-a i Afričkoj uniji.

---

(1)  SL L 160, 29.5.2014., str. 27.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/101 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/101

---

P8_TA(2015)0186

Slučaj Nadije Savčenko

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o slučaju Nadije Savčenko (2015/2663(RSP))

(2016/C 346/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i Ukrajini, osobito Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (1) i Rezoluciju od 15. siječnja 2015. o stanju u Ukrajini (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i Ukrajini, osobito Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (1) i Rezoluciju od 15. siječnja 2015. o stanju u Ukrajini (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 4. ožujka 2015. o produljenju pritvora Nadiji Savčenko, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 4. ožujka 2015. o produljenju pritvora Nadiji Savčenko,

| — | uzimajući u obzir Paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska, usvojen i potpisan u Minsku 12. veljače 2015. i u cijelosti podržan Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2202 (2015) od 17. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska, usvojen i potpisan u Minsku 12. veljače 2015. i u cijelosti podržan Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2202 (2015) od 17. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a od 16. travnja 2015. o otmicama i nezakonitim pritvaranjima ukrajinskih građana od strane Ruske Federacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a od 16. travnja 2015. o otmicama i nezakonitim pritvaranjima ukrajinskih građana od strane Ruske Federacije,

| — | uzimajući u obzir odredbe međunarodnog humanitarnog prava i osobito Treće ženevske konvencije od 12. kolovoza 1949. o postupanju s ratnim zarobljenicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe međunarodnog humanitarnog prava i osobito Treće ženevske konvencije od 12. kolovoza 1949. o postupanju s ratnim zarobljenicima,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Ukrajine, predsjednika Europskog vijeća i predsjednika Europske komisije nakon 17. sastanka na vrhu EU-a i Ukrajine kojom se zahtijeva hitno oslobađanje svih talaca i nezakonito pritvorenih osoba, uključujući Nadiju Savčenko, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Ukrajine, predsjednika Europskog vijeća i predsjednika Europske komisije nakon 17. sastanka na vrhu EU-a i Ukrajine kojom se zahtijeva hitno oslobađanje svih talaca i nezakonito pritvorenih osoba, uključujući Nadiju Savčenko,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su proruski militaristi tzv. Narodne Republike Luganska na teritoriju istočne Ukrajine 18. lipnja 2014. na teritoriju Ukrajine nezakonito oteli poručnicu Nadiju Savčenko, vojnu pilotkinju i bivšu časnicu ukrajinskih oružanih snaga, priveli je i nezakonito prebacili u Rusku Federaciju; |
| --- | --- |

A.

budući da su proruski militaristi tzv. Narodne Republike Luganska na teritoriju istočne Ukrajine 18. lipnja 2014. na teritoriju Ukrajine nezakonito oteli poručnicu Nadiju Savčenko, vojnu pilotkinju i bivšu časnicu ukrajinskih oružanih snaga, priveli je i nezakonito prebacili u Rusku Federaciju;

| B. | budući da Nadija Savčenko, rođena 1981., iza sebe ima istaknutu vojnu karijeru, bila je jedina vojnikinja među ukrajinskim snagama u mirovnoj misiji u Iraku, prva je žena koja se upisala u ukrajinsku Zrakoplovnu vojnu akademiju i dobrovoljno je sudjelovala u borbama na istoku Ukrajine u redovima bojne Aidar, tijekom kojih je i zarobljena; |
| --- | --- |

B.

budući da Nadija Savčenko, rođena 1981., iza sebe ima istaknutu vojnu karijeru, bila je jedina vojnikinja među ukrajinskim snagama u mirovnoj misiji u Iraku, prva je žena koja se upisala u ukrajinsku Zrakoplovnu vojnu akademiju i dobrovoljno je sudjelovala u borbama na istoku Ukrajine u redovima bojne Aidar, tijekom kojih je i zarobljena;

| C. | budući da je ruski istražni odbor 24. travnja 2015. iznio konačne optužbe protiv Nadije Savčenko (pomaganje i sudjelovanje u ubojstvu dviju i više osoba, pomaganje i sudjelovanje u pokušaju ubojstva dviju i više osoba te nezakoniti prelazak granice Ruske Federacije); |
| --- | --- |

C.

budući da je ruski istražni odbor 24. travnja 2015. iznio konačne optužbe protiv Nadije Savčenko (pomaganje i sudjelovanje u ubojstvu dviju i više osoba, pomaganje i sudjelovanje u pokušaju ubojstva dviju i više osoba te nezakoniti prelazak granice Ruske Federacije);

| D. | budući da je Nadija Savčenko zastupnica u ukrajinskom parlamentu i članica ukrajinskog izaslanstva u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe; budući da je Odbor za Poslovnik, imunitet i ustavna pitanja Parlamentarne skupštine Vijeća Europe potvrdio njezin imunitet; budući da Ruska Federacija odbija diplomatski imunitet odobren Nadiji Savčenko kao zastupnici u ukrajinskom parlamentu; budući da je međunarodna zajednica poduzela brojne mjere u cilju oslobađanja Nadije Savčenko, uključujući Rezoluciju br. 2034 (2015) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe kojom se zahtijeva njezino hitno oslobađanje i poštovanje parlamentarnog imuniteta koji posjeduje kao članica ukrajinskog izaslanstva u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe; |
| --- | --- |

D.

budući da je Nadija Savčenko zastupnica u ukrajinskom parlamentu i članica ukrajinskog izaslanstva u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe; budući da je Odbor za Poslovnik, imunitet i ustavna pitanja Parlamentarne skupštine Vijeća Europe potvrdio njezin imunitet; budući da Ruska Federacija odbija diplomatski imunitet odobren Nadiji Savčenko kao zastupnici u ukrajinskom parlamentu; budući da je međunarodna zajednica poduzela brojne mjere u cilju oslobađanja Nadije Savčenko, uključujući Rezoluciju br. 2034 (2015) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe kojom se zahtijeva njezino hitno oslobađanje i poštovanje parlamentarnog imuniteta koji posjeduje kao članica ukrajinskog izaslanstva u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe;

| E. | budući da je Ruska Federacija u okviru sporazumâ iz Minska pristala na razmjenu svih političkih talaca i nezakonito pritvorenih osoba na temelju načela „svi za sve”, koja se trebala provesti najkasnije petog dana nakon povlačenja teškog oružja; budući da je Nadiji Savčenko više puta ponuđen oprost pod uvjetom da prizna krivnju; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ruska Federacija u okviru sporazumâ iz Minska pristala na razmjenu svih političkih talaca i nezakonito pritvorenih osoba na temelju načela „svi za sve”, koja se trebala provesti najkasnije petog dana nakon povlačenja teškog oružja; budući da je Nadiji Savčenko više puta ponuđen oprost pod uvjetom da prizna krivnju;

| F. | budući da Nadija Savčenko već duže od tri mjeseca štrajka glađu u znak prosvjeda protiv svog nezakonitog pritvora; budući da je bila podvrgnuta prisilnim psihijatrijskim pregledima i terapiji; budući da su sudovi u Moskvi odbili žalbu Nadije Savčenko protiv istražnog zatvora; budući da se njezino zdravstveno stanje u međuvremenu pogoršalo; budući da su EU i nekoliko država članica zbog toga izrazili istinsku humanitarnu zabrinutost; budući da je u cilju oslobađanja Nadije Savčenko upućeno nekoliko žalbi Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava i Međunarodnom crvenom križu; |
| --- | --- |

F.

budući da Nadija Savčenko već duže od tri mjeseca štrajka glađu u znak prosvjeda protiv svog nezakonitog pritvora; budući da je bila podvrgnuta prisilnim psihijatrijskim pregledima i terapiji; budući da su sudovi u Moskvi odbili žalbu Nadije Savčenko protiv istražnog zatvora; budući da se njezino zdravstveno stanje u međuvremenu pogoršalo; budući da su EU i nekoliko država članica zbog toga izrazili istinsku humanitarnu zabrinutost; budući da je u cilju oslobađanja Nadije Savčenko upućeno nekoliko žalbi Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava i Međunarodnom crvenom križu;

| 1. | poziva na trenutno i bezuvjetno puštanje Nadije Savčenko; osuđuje Rusku Federaciju zbog nezakonite otmice Nadije Savčenko, njezina gotovo jednogodišnjeg pritvora i provođenja istrage protiv nje; zahtijeva od ruskih vlasti da poštuju svoju međunarodnu obvezu u okviru sporazumâ iz Minska, a osobito dogovorenog Paketa mjera za provedbu sporazumâ iz Minska; smatra da Rusija nema pravnu osnovu ili nadležnost poduzimati bilo kakve mjere protiv Nadije Savčenko, uključujući pritvor, provođenje istrage ili iznošenje optužbi protiv nje; |
| --- | --- |

1.

poziva na trenutno i bezuvjetno puštanje Nadije Savčenko; osuđuje Rusku Federaciju zbog nezakonite otmice Nadije Savčenko, njezina gotovo jednogodišnjeg pritvora i provođenja istrage protiv nje; zahtijeva od ruskih vlasti da poštuju svoju međunarodnu obvezu u okviru sporazumâ iz Minska, a osobito dogovorenog Paketa mjera za provedbu sporazumâ iz Minska; smatra da Rusija nema pravnu osnovu ili nadležnost poduzimati bilo kakve mjere protiv Nadije Savčenko, uključujući pritvor, provođenje istrage ili iznošenje optužbi protiv nje;

| 2. | mišljenja je da je pritvaranje Nadije Savčenko kao ratne zarobljenice u Rusiji povreda Ženevske konvencije; ističe da je moguće uvođenje međunarodnih sankcija ili pokretanje sudskog postupka protiv osoba odgovornih za njezino nezakonito pritvaranje u Rusiji; |
| --- | --- |

2.

mišljenja je da je pritvaranje Nadije Savčenko kao ratne zarobljenice u Rusiji povreda Ženevske konvencije; ističe da je moguće uvođenje međunarodnih sankcija ili pokretanje sudskog postupka protiv osoba odgovornih za njezino nezakonito pritvaranje u Rusiji;

| 3. | podsjeća ruske vlasti da je Nadija Savčenko iznimno narušenoga zdravlja i da su one izravno odgovorne za njezinu sigurnost i dobrobit; poziva ruske vlasti da nepristranim međunarodnim liječnicima odobre pristup Nadiji Savčenko i da pritom osiguraju da se svi liječnički ili psihološki pregledi provode isključivo uz pristanak Nadije Savčenko i uzimajući u obzir posljedice njezina dugotrajnog štrajka glađu; poziva Rusiju da međunarodnim humanitarnim organizacijama omogući stalan pristup njoj; |
| --- | --- |

3.

podsjeća ruske vlasti da je Nadija Savčenko iznimno narušenoga zdravlja i da su one izravno odgovorne za njezinu sigurnost i dobrobit; poziva ruske vlasti da nepristranim međunarodnim liječnicima odobre pristup Nadiji Savčenko i da pritom osiguraju da se svi liječnički ili psihološki pregledi provode isključivo uz pristanak Nadije Savčenko i uzimajući u obzir posljedice njezina dugotrajnog štrajka glađu; poziva Rusiju da međunarodnim humanitarnim organizacijama omogući stalan pristup njoj;

| 4. | poziva na trenutno oslobađanje svih ostalih ukrajinskih građana nezakonito pritvorenih u Rusiji, uključujući ukrajinskoga filmskog redatelja Olega Sencova i Khaizera Dzhemileva; |
| --- | --- |

4.

poziva na trenutno oslobađanje svih ostalih ukrajinskih građana nezakonito pritvorenih u Rusiji, uključujući ukrajinskoga filmskog redatelja Olega Sencova i Khaizera Dzhemileva;

| 5. | poziva predsjednika Francuske i kancelarku Njemačke, kao i relevantne ministre vanjskih poslova, da na dnevni red sljedećih sastanaka kontaktne skupine za provedbu sporazumâ iz Minska u normandijskom formatu uvrste pitanje oslobađanja Nadije Savčenko; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da nastave pomno pratiti slučaj Nadije Savčenko, da o njemu raspravljaju u različitim formatima i sastancima s ruskim vlastima te da izvješćuju Parlament o rezultatima svojih napora; |
| --- | --- |

5.

poziva predsjednika Francuske i kancelarku Njemačke, kao i relevantne ministre vanjskih poslova, da na dnevni red sljedećih sastanaka kontaktne skupine za provedbu sporazumâ iz Minska u normandijskom formatu uvrste pitanje oslobađanja Nadije Savčenko; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da nastave pomno pratiti slučaj Nadije Savčenko, da o njemu raspravljaju u različitim formatima i sastancima s ruskim vlastima te da izvješćuju Parlament o rezultatima svojih napora;

| 6. | ističe da je oslobađanje Nadije Savčenko ne samo nužan korak prema poboljšanju odnosa između Ukrajine i Rusije nego i znak da ruske vlasti poštuju i priznaju temeljna ljudska prava; |
| --- | --- |

6.

ističe da je oslobađanje Nadije Savčenko ne samo nužan korak prema poboljšanju odnosa između Ukrajine i Rusije nego i znak da ruske vlasti poštuju i priznaju temeljna ljudska prava;

| 7. | podsjeća da je Nadija Savčenko u listopadu 2014. na ukrajinskim parlamentarnim izborima izabrana u ukrajinski parlament, da je članica ukrajinskog izaslanstva u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe te da joj je u tom svojstvu odobren međunarodni imunitet; podsjeća Rusiju da je njezina međunarodna dužnost poštovati imunitet Nadije Savčenko kao članice Parlamentarne skupštine Vijeća Europe; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da je Nadija Savčenko u listopadu 2014. na ukrajinskim parlamentarnim izborima izabrana u ukrajinski parlament, da je članica ukrajinskog izaslanstva u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe te da joj je u tom svojstvu odobren međunarodni imunitet; podsjeća Rusiju da je njezina međunarodna dužnost poštovati imunitet Nadije Savčenko kao članice Parlamentarne skupštine Vijeća Europe;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine te predsjedniku Parlamentarne skupštine Vijeća Europe. |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine te predsjedniku Parlamentarne skupštine Vijeća Europe.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0074.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0011.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/103

---

P8_TA(2015)0187

Stanje u izbjegličkom kampu Jarmuk u Siriji

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o stanju u izbjegličkom kampu Jarmuk u Siriji (2015/2664(RSP))

(2016/C 346/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir međunarodno humanitarno pravo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodno humanitarno pravo,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Siriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Siriji,

| — | uzimajući u obzir izjavu o situaciji u Jarmuku, u Siriji, koju su 10. travnja 2015. dali potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i povjerenik za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o situaciji u Jarmuku, u Siriji, koju su 10. travnja 2015. dali potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i povjerenik za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama;

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije u ime EU-a od 18. travnja 2015. o stanju u palestinskom izbjegličkom kampu Jarmuk u Siriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije u ime EU-a od 18. travnja 2015. o stanju u palestinskom izbjegličkom kampu Jarmuk u Siriji,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2139 (2014), 2165 (2014) i 2191 (2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2139 (2014), 2165 (2014) i 2191 (2014),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je skupina IS/Daesh 1. travnja 2015. napala palestinski izbjeglički kamp u Jarmuku; budući da je Asadov režim nastavio s granatiranjem i zračnim napadima na kamp kao odgovor na napad IS-a, a u cijelom su kampu zabilježene žestoke ulične borbe između naoružanih skupina oporbe usmjerenih protiv Asada i Aknaf Bait al-Makdisa s jedne strane te IS/Daesha i Jabhat al-Nusre s druge; budući da su 16. travnja 2015. palestinske vojne jedinice, uz pomoć sirijskih pobunjenika, natjerale borce IS/Daesha da se povuku iz kampa; budući da je povlačenjem skupine IS/Daesh većinski nadzor nad kampom pripao skupini Jabhat al-Nusra, koja je povezana s al-Kaidom; |
| --- | --- |

A.

budući da je skupina IS/Daesh 1. travnja 2015. napala palestinski izbjeglički kamp u Jarmuku; budući da je Asadov režim nastavio s granatiranjem i zračnim napadima na kamp kao odgovor na napad IS-a, a u cijelom su kampu zabilježene žestoke ulične borbe između naoružanih skupina oporbe usmjerenih protiv Asada i Aknaf Bait al-Makdisa s jedne strane te IS/Daesha i Jabhat al-Nusre s druge; budući da su 16. travnja 2015. palestinske vojne jedinice, uz pomoć sirijskih pobunjenika, natjerale borce IS/Daesha da se povuku iz kampa; budući da je povlačenjem skupine IS/Daesh većinski nadzor nad kampom pripao skupini Jabhat al-Nusra, koja je povezana s al-Kaidom;

| B. | budući da je Jarmuk, najveći palestinski izbjeglički kamp u Siriji, osnovan 1957. godine kako bi udomio osobe u bijegu od arapsko-izraelskog sukoba, postao poprište borbe između sirijske vlade i naoružanih skupina poput Jabhat al-Nusre i Slobodne sirijske vojske; budući da je prije sirijskog sukoba više od 160 000 civila živjelo u kampu, a danas ih je samo 18 000; |
| --- | --- |

B.

budući da je Jarmuk, najveći palestinski izbjeglički kamp u Siriji, osnovan 1957. godine kako bi udomio osobe u bijegu od arapsko-izraelskog sukoba, postao poprište borbe između sirijske vlade i naoružanih skupina poput Jabhat al-Nusre i Slobodne sirijske vojske; budući da je prije sirijskog sukoba više od 160 000 civila živjelo u kampu, a danas ih je samo 18 000;

| C. | budući da je 480 000 palestinskih izbjeglica i dalje osobito ugrožena skupina u krizi u Siriji; budući da su raštrkani u više od 60 kampova u cijeloj regiji; budući da se u ispunjavanju svojih dnevnih potreba za hranom, vodom i zdravstvenom skrbi 95 % palestinskih izbjeglica trenutno oslanja na Agenciju Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA); |
| --- | --- |

C.

budući da je 480 000 palestinskih izbjeglica i dalje osobito ugrožena skupina u krizi u Siriji; budući da su raštrkani u više od 60 kampova u cijeloj regiji; budući da se u ispunjavanju svojih dnevnih potreba za hranom, vodom i zdravstvenom skrbi 95 % palestinskih izbjeglica trenutno oslanja na Agenciju Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA);

| D. | budući da je civilno stanovništvo kampa Jarmuk od prosinca 2012. opkoljeno i izloženo nekontroliranom bombardiranju i granatiranju Asadova režima te je i dalje zatočeno u kampu; budući da je prema podacima UNRWA-e 18 000 palestinskih i sirijskih civila u Jarmuku potrebno pružiti osnovnu humanitarnu pomoć, a među njima je i 3 500 djece; |
| --- | --- |

D.

budući da je civilno stanovništvo kampa Jarmuk od prosinca 2012. opkoljeno i izloženo nekontroliranom bombardiranju i granatiranju Asadova režima te je i dalje zatočeno u kampu; budući da je prema podacima UNRWA-e 18 000 palestinskih i sirijskih civila u Jarmuku potrebno pružiti osnovnu humanitarnu pomoć, a među njima je i 3 500 djece;

| E. | budući da u kampu neprestano vlada zdravstvena kriza, da ga je 2014. pogodila epidemija tifusa te da su hepatitis A i bolesti povezane s vodom endemske, uključujući pothranjenost, uz sve poznate posljedice; |
| --- | --- |

E.

budući da u kampu neprestano vlada zdravstvena kriza, da ga je 2014. pogodila epidemija tifusa te da su hepatitis A i bolesti povezane s vodom endemske, uključujući pothranjenost, uz sve poznate posljedice;

| F. | budući da je Vijeće sigurnosti UN-a pozvalo sve strane u sirijskom građanskom ratu da dozvole humanitarni pristup palestinskom izbjegličkom kampu Jarmuk te omoguće humanitarnoj pomoći da do njega dođe bez prepreka; |
| --- | --- |

F.

budući da je Vijeće sigurnosti UN-a pozvalo sve strane u sirijskom građanskom ratu da dozvole humanitarni pristup palestinskom izbjegličkom kampu Jarmuk te omoguće humanitarnoj pomoći da do njega dođe bez prepreka;

| G. | budući da je Komisija dodijelila sredstva za hitne slučajeve u iznosu od 2,5 milijuna EUR operacijama UNRWA-a kako bi se dopremila životno važna pomoć palestinskim izbjeglicama u Siriji u obliku gotovine i opreme za hitnu pomoć; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija dodijelila sredstva za hitne slučajeve u iznosu od 2,5 milijuna EUR operacijama UNRWA-a kako bi se dopremila životno važna pomoć palestinskim izbjeglicama u Siriji u obliku gotovine i opreme za hitnu pomoć;

| H. | budući da će, osim toga, potpora u obliku humanitarnih sredstava EU-a za Siriju tijekom 2015. olakšati brz humanitarni odaziv i zadovoljiti potrebe ugroženih obitelji; budući da su ta sredstva namijenjena svim dijelovima Sirije pogođenima sukobom s posebnim naglaskom na nedavna nasilja u Jarmuku, Idlibu, Dari i Aleppu; |
| --- | --- |

H.

budući da će, osim toga, potpora u obliku humanitarnih sredstava EU-a za Siriju tijekom 2015. olakšati brz humanitarni odaziv i zadovoljiti potrebe ugroženih obitelji; budući da su ta sredstva namijenjena svim dijelovima Sirije pogođenima sukobom s posebnim naglaskom na nedavna nasilja u Jarmuku, Idlibu, Dari i Aleppu;

| I. | budući da je trenutno onemogućavanje pristupa humanitarnoj pomoći za izbjeglice koji žive u kampu Jarmuk, a koje provode sirijski režim i druge zaraćene strane, u suprotnosti s međunarodnim humanitarnim pravom; budući da je kapacitet UNRWA-e za hitne intervencije spašavanja života i reagiranje na kritične događaje poput onih u Jarmuku ozbiljno narušen kroničnim nedostatkom sredstava za humanitarne intervencije u Siriji; |
| --- | --- |

I.

budući da je trenutno onemogućavanje pristupa humanitarnoj pomoći za izbjeglice koji žive u kampu Jarmuk, a koje provode sirijski režim i druge zaraćene strane, u suprotnosti s međunarodnim humanitarnim pravom; budući da je kapacitet UNRWA-e za hitne intervencije spašavanja života i reagiranje na kritične događaje poput onih u Jarmuku ozbiljno narušen kroničnim nedostatkom sredstava za humanitarne intervencije u Siriji;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog neprestanog pogoršavanja sigurnosne i humanitarne situacije u Siriji, posebno u palestinskom izbjegličkom kampu Jarmuk i u drugim palestinskim kampovima; ponavlja svoju snažnu predanost pružanju podrške žrtvama sirijskog sukoba; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku zabrinutost zbog neprestanog pogoršavanja sigurnosne i humanitarne situacije u Siriji, posebno u palestinskom izbjegličkom kampu Jarmuk i u drugim palestinskim kampovima; ponavlja svoju snažnu predanost pružanju podrške žrtvama sirijskog sukoba;

| 2. | osuđuje zauzimanje izbjegličkog kampa Jarmuk i terorističko djelovanje za koje su odgovorne skupine IS/Daesh i Jabhat al-Nusra, opsadu Jarmuka za koju je odgovoran Asadov režim te bombardiranje kampa, uključujući „bombama bačvama” koje uzrokuju užasne patnje pogođenom stanovništvu; poziva na hitan prekid opsade te okončanje svih napada na civilno stanovništvo; |
| --- | --- |

2.

osuđuje zauzimanje izbjegličkog kampa Jarmuk i terorističko djelovanje za koje su odgovorne skupine IS/Daesh i Jabhat al-Nusra, opsadu Jarmuka za koju je odgovoran Asadov režim te bombardiranje kampa, uključujući „bombama bačvama” koje uzrokuju užasne patnje pogođenom stanovništvu; poziva na hitan prekid opsade te okončanje svih napada na civilno stanovništvo;

| 3. | izražava žaljenje zbog boraca za ljudska prava zatočenih u kampu Jarmuk i onih koje sirijske snage sigurnosti trenutačno drže u pritvoru; poziva sve naoružane skupine u kampu Jarmuk da prestanu borce za ljudska prava uzimati kao mete; |
| --- | --- |

3.

izražava žaljenje zbog boraca za ljudska prava zatočenih u kampu Jarmuk i onih koje sirijske snage sigurnosti trenutačno drže u pritvoru; poziva sve naoružane skupine u kampu Jarmuk da prestanu borce za ljudska prava uzimati kao mete;

| 4. | potiče poštovanje neutralnog statusa Jarmuka i zaštitu civila koji se ondje nalaze, posebno žena i djece, kao i zaštitu medicinskih objekata, škola i skloništa; |
| --- | --- |

4.

potiče poštovanje neutralnog statusa Jarmuka i zaštitu civila koji se ondje nalaze, posebno žena i djece, kao i zaštitu medicinskih objekata, škola i skloništa;

| 5. | naglašava da su trenutni rat u Siriji i prijetnja koju predstavlja skupina IS/Daesh ozbiljna opasnost za narod Sirije i šire regije Bliskog istoka; poziva EU da pridonese zajedničkim naporima za ublažavanje humanitarne krize te aktivno pomogne susjednim zemljama u pružanju skloništa izbjeglicama koji su u bijegu od sukoba u Siriji, od kojih mnogi gube živote na brodovima u Sredozemlju; |
| --- | --- |

5.

naglašava da su trenutni rat u Siriji i prijetnja koju predstavlja skupina IS/Daesh ozbiljna opasnost za narod Sirije i šire regije Bliskog istoka; poziva EU da pridonese zajedničkim naporima za ublažavanje humanitarne krize te aktivno pomogne susjednim zemljama u pružanju skloništa izbjeglicama koji su u bijegu od sukoba u Siriji, od kojih mnogi gube živote na brodovima u Sredozemlju;

| 6. | poziva na provedbu rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a br. 2139 (2014), 2165 (2014) i 2191 (2014) na cijelom teritoriju Sirije; potiče sve strane uključene u sukob da UNRWA-i, Međunarodnom odboru Crvenog križa (ICRC) i drugim organizacijama međunarodne pomoći dozvole neometan pristup izbjegličkom kampu Jarmuk kako bi omogućili hitan i bezuvjetan pristup humanitarnoj pomoći, evakuirali ranjene civile i pružili siguran prolaz svim civilima koji žele napustiti kamp; poziva na uspostavu humanitarnih koridora koje ne kontroliraju ni sirijski režim ni IS/Daesh i Jabhat al-Nusra, s obzirom na njihova teška i neprestana kršenja međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

6.

poziva na provedbu rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a br. 2139 (2014), 2165 (2014) i 2191 (2014) na cijelom teritoriju Sirije; potiče sve strane uključene u sukob da UNRWA-i, Međunarodnom odboru Crvenog križa (ICRC) i drugim organizacijama međunarodne pomoći dozvole neometan pristup izbjegličkom kampu Jarmuk kako bi omogućili hitan i bezuvjetan pristup humanitarnoj pomoći, evakuirali ranjene civile i pružili siguran prolaz svim civilima koji žele napustiti kamp; poziva na uspostavu humanitarnih koridora koje ne kontroliraju ni sirijski režim ni IS/Daesh i Jabhat al-Nusra, s obzirom na njihova teška i neprestana kršenja međunarodnog humanitarnog prava;

| 7. | pozdravlja činjenicu da je Komisija dodijelila sredstva za hitne slučajeve u iznosu od 2,5 milijuna EUR operacijama UNRWA-e kako bi se dopremila životno važna pomoć palestinskim izbjeglicama u Siriji; odaje priznanje UNRWA-i za važan rad kojim se bavi i izražava snažnu predanost nastavku rada s glavnim povjerenikom UNRWA-e Pierreom Krähenbühlom i svim ostalim partnerima na pokušavanju smanjivanja patnje onih kojima je pomoć najpotrebnija; naglašava potrebu da EU i njegove države članice povećaju svoju potporu UNRWA-i za napore u pružanju hitne pomoći civilima u Jarmuku i drugim dijelovima Sirije, pritom osiguravajući da svi palestinski izbjeglice, zajednice domaćini i ostali primaju potrebnu pomoć; potiče EU da sudjeluje u prikupljanju sredstava od 30 milijuna USD za pomoć u nuždi UNRWA-e i da UNRWA-i pruži diplomatsku i političku podršku; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja činjenicu da je Komisija dodijelila sredstva za hitne slučajeve u iznosu od 2,5 milijuna EUR operacijama UNRWA-e kako bi se dopremila životno važna pomoć palestinskim izbjeglicama u Siriji; odaje priznanje UNRWA-i za važan rad kojim se bavi i izražava snažnu predanost nastavku rada s glavnim povjerenikom UNRWA-e Pierreom Krähenbühlom i svim ostalim partnerima na pokušavanju smanjivanja patnje onih kojima je pomoć najpotrebnija; naglašava potrebu da EU i njegove države članice povećaju svoju potporu UNRWA-i za napore u pružanju hitne pomoći civilima u Jarmuku i drugim dijelovima Sirije, pritom osiguravajući da svi palestinski izbjeglice, zajednice domaćini i ostali primaju potrebnu pomoć; potiče EU da sudjeluje u prikupljanju sredstava od 30 milijuna USD za pomoć u nuždi UNRWA-e i da UNRWA-i pruži diplomatsku i političku podršku;

| 8. | snažno osuđuje nasilje nad djecom, masakre, mučenja, ubojstva i seksualno nasilje počinjene nad sirijskim stanovništvom; naglašava važnost poduzimanja odgovarajućih mjera za jamčenje sigurnosti nevinih civila, uključujući žene i djecu; uzima u obzir da su žene i djevojčice česte žrtve ratnih silovanja u sirijskom sukobu, uključujući u režimskim zatvorima; ističe da je zajedničkim člankom 3. Ženevskih konvencija ranjenima i bolesnima zajamčena, bez diskriminacije, potrebna medicinska skrb koju njihovo stanje zahtijeva; poziva pružatelje humanitarne pomoći da pruže sve raspoložive zdravstvene usluge u humanitarnim objektima koje financira EU; |
| --- | --- |

8.

snažno osuđuje nasilje nad djecom, masakre, mučenja, ubojstva i seksualno nasilje počinjene nad sirijskim stanovništvom; naglašava važnost poduzimanja odgovarajućih mjera za jamčenje sigurnosti nevinih civila, uključujući žene i djecu; uzima u obzir da su žene i djevojčice česte žrtve ratnih silovanja u sirijskom sukobu, uključujući u režimskim zatvorima; ističe da je zajedničkim člankom 3. Ženevskih konvencija ranjenima i bolesnima zajamčena, bez diskriminacije, potrebna medicinska skrb koju njihovo stanje zahtijeva; poziva pružatelje humanitarne pomoći da pruže sve raspoložive zdravstvene usluge u humanitarnim objektima koje financira EU;

| 9. | izražava punu potporu naporima posebnog izaslanika UN-a za Siriju Staffana de Misture u nastojanjima za postizanjem lokalnog prekida vatre i provedbom privremenih prekida na svim stranama u svrhu pružanja humanitarne pomoći; ponovno poziva EU-u da u tom smislu preuzme inicijativu u diplomatskim nastojanjima; |
| --- | --- |

9.

izražava punu potporu naporima posebnog izaslanika UN-a za Siriju Staffana de Misture u nastojanjima za postizanjem lokalnog prekida vatre i provedbom privremenih prekida na svim stranama u svrhu pružanja humanitarne pomoći; ponovno poziva EU-u da u tom smislu preuzme inicijativu u diplomatskim nastojanjima;

| 10. | ponavlja svoj poziv za pronalaskom održivog rješenja sirijskog sukoba uključivim političkim procesom koji predvodi Sirija na temelju priopćenja iz Ženeve iz lipnja 2012., a koji vodi stvarnoj političkoj tranziciji koja je odgovor na legitimne težnje sirijskog naroda i omogućuje mu da neovisno i demokratski odlučuje o svojoj budućnosti; pozdravlja najavu novih pregovora u Ženevi u svibnju između Asadova režima, oporbe, članova Vijeća sigurnosti UN-a i regionalnih sila, uključujući Iran; |
| --- | --- |

10.

ponavlja svoj poziv za pronalaskom održivog rješenja sirijskog sukoba uključivim političkim procesom koji predvodi Sirija na temelju priopćenja iz Ženeve iz lipnja 2012., a koji vodi stvarnoj političkoj tranziciji koja je odgovor na legitimne težnje sirijskog naroda i omogućuje mu da neovisno i demokratski odlučuje o svojoj budućnosti; pozdravlja najavu novih pregovora u Ženevi u svibnju između Asadova režima, oporbe, članova Vijeća sigurnosti UN-a i regionalnih sila, uključujući Iran;

| 11. | i dalje je uvjeren da je u Siriji nemoguće postići održivi mir bez preuzimanja odgovornosti za zločine koje su sve strane počinile tijekom sukoba, uključujući i one u vezi s kampom Jarmuk; ponavlja svoj poziv da se pitanje stanja u Siriji uputi Međunarodnom kaznenom sudu; poziva EU i države članice da ozbiljno razmotre nedavne preporuke istražne komisije UN-a o eventualnom osnivanju posebnog suda za zločine počinjene u Siriji; |
| --- | --- |

11.

i dalje je uvjeren da je u Siriji nemoguće postići održivi mir bez preuzimanja odgovornosti za zločine koje su sve strane počinile tijekom sukoba, uključujući i one u vezi s kampom Jarmuk; ponavlja svoj poziv da se pitanje stanja u Siriji uputi Međunarodnom kaznenom sudu; poziva EU i države članice da ozbiljno razmotre nedavne preporuke istražne komisije UN-a o eventualnom osnivanju posebnog suda za zločine počinjene u Siriji;

| 12. | vjeruje da bi Parlament, čim sigurnosni uvjeti to dopuste, trebao organizirati ad hoc posjet izbjegličkom kampu Jarmuk kako bi neovisno ocijenio humanitarnu situaciju u koordinaciji s UN-om i neovisno od Asadova režima ili bilo koje druge sukobljene strane; |
| --- | --- |

12.

vjeruje da bi Parlament, čim sigurnosni uvjeti to dopuste, trebao organizirati ad hoc posjet izbjegličkom kampu Jarmuk kako bi neovisno ocijenio humanitarnu situaciju u koordinaciji s UN-om i neovisno od Asadova režima ili bilo koje druge sukobljene strane;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, posebnom izaslaniku UN-a i Arapske lige za Siriju, glavnom tajniku Vijeća za suradnju arapskih država u Perzijskom zaljevu, predsjedniku Palestinske samouprave, Palestinskom zakonodavnom vijeću te svim stranama uključenima u sukob u Siriji. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, posebnom izaslaniku UN-a i Arapske lige za Siriju, glavnom tajniku Vijeća za suradnju arapskih država u Perzijskom zaljevu, predsjedniku Palestinske samouprave, Palestinskom zakonodavnom vijeću te svim stranama uključenima u sukob u Siriji.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/106 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/106

---

P8_TA(2015)0188

Zatvaranje aktivista koji se bore za ljudska i radnička prava u Alžiru

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. travnja 2015. o zatvaranju radnika i aktivista za ljudska prava u Alžiru (2015/2665(RSP))

(2016/C 346/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Alžiru, posebno one od 9. lipnja 2005. o slobodi tiska u Alžiru (1) i od 10. listopada 2002. o sklapanju sporazuma o pristupanju s Alžirom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Alžiru, posebno one od 9. lipnja 2005. o slobodi tiska u Alžiru (1) i od 10. listopada 2002. o sklapanju sporazuma o pristupanju s Alžirom (2),

| — | uzimajući u obzir svoju prethodnu Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu 2013. godine i politici Europske unije na tom području (3) i Rezoluciju od 23. listopada 2013. pod nazivom „Europska politika susjedstva: rad na jačanju partnerstva – stajalište Europskog parlamenta o izvješćima o napretku za 2012.” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju prethodnu Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu 2013. godine i politici Europske unije na tom području (3) i Rezoluciju od 23. listopada 2013. pod nazivom „Europska politika susjedstva: rad na jačanju partnerstva – stajalište Europskog parlamenta o izvješćima o napretku za 2012.” (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 20. travnja 2015. o reviziji europske politike susjedstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 20. travnja 2015. o reviziji europske politike susjedstva,

| — | uzimajući u obzir izjavu Europske unije od 13. svibnja 2014. nakon osmog sastanka Vijeća za pridruživanje EU – Alžir, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europske unije od 13. svibnja 2014. nakon osmog sastanka Vijeća za pridruživanje EU – Alžir,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 15. svibnja 2012. o ostvarivanju nove europske politike susjedstva (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 15. svibnja 2012. o ostvarivanju nove europske politike susjedstva (JOIN(2012)0014),

| — | uzimajući u obzir memorandum Komisije iz ožujka 2014. o europskoj politici susjedstva za 2013. o Alžiru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir memorandum Komisije iz ožujka 2014. o europskoj politici susjedstva za 2013. o Alžiru,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Europskog vijeća iz lipnja 2011. o južnom susjedstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Europskog vijeća iz lipnja 2011. o južnom susjedstvu,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visoke predstavnice UN-a za ljudska prava Navi Pillay tijekom njezinog posjeta Alžiru u rujnu 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visoke predstavnice UN-a za ljudska prava Navi Pillay tijekom njezinog posjeta Alžiru u rujnu 2012.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pristupanju između EU-a i Alžira koji je stupio na snagu 1. rujna 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pristupanju između EU-a i Alžira koji je stupio na snagu 1. rujna 2005.,

| — | uzimajući u obzir članak 2. prethodno spomenutog Sporazuma o pristupanju u kojem je određeno da poštovanje demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava mora nadahnuti domaće i međunarodne politike pojedinih stranaka u tom Sporazumu te predstavlja ključan element tog Sporazuma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. prethodno spomenutog Sporazuma o pristupanju u kojem je određeno da poštovanje demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava mora nadahnuti domaće i međunarodne politike pojedinih stranaka u tom Sporazumu te predstavlja ključan element tog Sporazuma,

| — | uzimajući u obzir alžirski Ustav usvojen na referendumu 28. studenog 1996., posebno njegove članke 34. – 36., 39., 41. i 43., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir alžirski Ustav usvojen na referendumu 28. studenog 1996., posebno njegove članke 34. – 36., 39., 41. i 43.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće od 5. kolovoza 2012. koje je objavila misija EU-a za promatranje parlamentarnih izbora u Alžiru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće od 5. kolovoza 2012. koje je objavila misija EU-a za promatranje parlamentarnih izbora u Alžiru,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojih je Alžir potpisnica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojih je Alžir potpisnica,

| — | uzimajući u obzir konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 87 o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje iz 1948. i konvenciju br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje iz 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 87 o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje iz 1948. i konvenciju br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje iz 1949.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je u Alžiru nedavno došlo do prosvjeda protiv nezaposlenosti; budući da alžirske vlasti priznaju da su zahtjevi prosvjednika opravdani; budući da je, bez obzira na to, u zadnje četiri godine te s obnovljenim intenzitetom od početka 2015., i to naročito u južnim regijama Alžira, došlo do prijetnji, verbalnog i sudskog zlostavljanja boraca za ljudska prava, uključujući aktiviste za prava radnika, u kontekstu eskalacije prosvjeda motiviranih ekonomskim, socijalnim i ekološkim razlozima; |
| --- | --- |

A.

budući da je u Alžiru nedavno došlo do prosvjeda protiv nezaposlenosti; budući da alžirske vlasti priznaju da su zahtjevi prosvjednika opravdani; budući da je, bez obzira na to, u zadnje četiri godine te s obnovljenim intenzitetom od početka 2015., i to naročito u južnim regijama Alžira, došlo do prijetnji, verbalnog i sudskog zlostavljanja boraca za ljudska prava, uključujući aktiviste za prava radnika, u kontekstu eskalacije prosvjeda motiviranih ekonomskim, socijalnim i ekološkim razlozima;

| B. | budući da je Mohamed Rag, aktivist za prava radnika Nacionalnog odbora za zaštitu prava nezaposlenih (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) u gradu Laghouatu uhićen 22. siječnja 2015. te osuđen na 18 mjeseci zatvora i novčanu kaznu od 20 000 alžirskih dinara (DZD) zbog „nasrtaja na pripadnika sigurnosnih snaga koji je izvršavao svoju dužnost” te budući da mu je kazna potvrđena 18. ožujka 2015. i nakon što je uložena žalba; |
| --- | --- |

B.

budući da je Mohamed Rag, aktivist za prava radnika Nacionalnog odbora za zaštitu prava nezaposlenih (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) u gradu Laghouatu uhićen 22. siječnja 2015. te osuđen na 18 mjeseci zatvora i novčanu kaznu od 20 000 alžirskih dinara (DZD) zbog „nasrtaja na pripadnika sigurnosnih snaga koji je izvršavao svoju dužnost” te budući da mu je kazna potvrđena 18. ožujka 2015. i nakon što je uložena žalba;

| C. | budući da je 28. siječnja 2015. u gradu Laghouatu došlo do uhićenja osmero aktivista za prava radnika, članova CNDDC-a, Khenche Belkacema, Brahimija Belelmija, Mazouzija Benallala, Azzouzija Boubakeura, Korinija Belkacema, Bekouidera Faouzija, Bensarkhe Tahara i Djaballaha Abdelkadera, u trenutku kada su se okupili pred gradskim sudom kako bi zatražili puštanje na slobodu Mohameda Raga; budući da je tih osmero aktivista nakon toga u ožujku osuđeno na godinu dana zatvora s uvjetnom kaznom od šest mjeseci i novčanom kaznom od 5 000 DZD za svakoga pojedinačno zbog „nedopuštenog/nelegalnog okupljanja” i „vršenja pritiska na odluke sudaca”; |
| --- | --- |

C.

budući da je 28. siječnja 2015. u gradu Laghouatu došlo do uhićenja osmero aktivista za prava radnika, članova CNDDC-a, Khenche Belkacema, Brahimija Belelmija, Mazouzija Benallala, Azzouzija Boubakeura, Korinija Belkacema, Bekouidera Faouzija, Bensarkhe Tahara i Djaballaha Abdelkadera, u trenutku kada su se okupili pred gradskim sudom kako bi zatražili puštanje na slobodu Mohameda Raga; budući da je tih osmero aktivista nakon toga u ožujku osuđeno na godinu dana zatvora s uvjetnom kaznom od šest mjeseci i novčanom kaznom od 5 000 DZD za svakoga pojedinačno zbog „nedopuštenog/nelegalnog okupljanja” i „vršenja pritiska na odluke sudaca”;

| D. | budući da je u Laghouatu tijekom saslušanja spomenutih aktivista CNDDC-a održanom 11. ožujka 2015. bio raspoređen neobično velik broj policijskih službenika, čime se spriječilo javnost i svjedoke obrane od ulaska u sudnicu te budući da je ispred sudnice policija uhitila i nakon toga ponovo pustila na slobodu gotovo 50 mirnih prosvjednika koji su izražavali svoju solidarnost s devetero zatvorenika; |
| --- | --- |

D.

budući da je u Laghouatu tijekom saslušanja spomenutih aktivista CNDDC-a održanom 11. ožujka 2015. bio raspoređen neobično velik broj policijskih službenika, čime se spriječilo javnost i svjedoke obrane od ulaska u sudnicu te budući da je ispred sudnice policija uhitila i nakon toga ponovo pustila na slobodu gotovo 50 mirnih prosvjednika koji su izražavali svoju solidarnost s devetero zatvorenika;

| E. | budući da su, unatoč tome što je u veljači 2011. prekinuto izvanredno stanje kao odgovor na val prodemokratskih masovnih prosvjeda, ostala na snazi ograničenja mirnih okupljanja, u zakonodavstvu i u praksi, a posebno uredba od 18. lipnja 2001. kojom se i dalje zabranjuju javni prosvjedi u gradu Alžiru te Zakon 91-19 od 2. prosinca 1991. o javnim skupovima i prosvjedima kojim se određuje da svaki javni događaj podliježe prethodnom odobrenju; budući da Ministarstvo unutarnjih poslova rijetko odobrava javna okupljanja; |
| --- | --- |

E.

budući da su, unatoč tome što je u veljači 2011. prekinuto izvanredno stanje kao odgovor na val prodemokratskih masovnih prosvjeda, ostala na snazi ograničenja mirnih okupljanja, u zakonodavstvu i u praksi, a posebno uredba od 18. lipnja 2001. kojom se i dalje zabranjuju javni prosvjedi u gradu Alžiru te Zakon 91-19 od 2. prosinca 1991. o javnim skupovima i prosvjedima kojim se određuje da svaki javni događaj podliježe prethodnom odobrenju; budući da Ministarstvo unutarnjih poslova rijetko odobrava javna okupljanja;

| F. | budući da svatko tko sudjeluje u neodobrenim prosvjedima može biti kazneno gonjen te riskira zatvorsku kaznu u trajanju od dva mjeseca do pet godina, u skladu s člancima 99. i 100. alžirskog kaznenog zakona; budući da su u siječnju 2014., zadnjem roku za registraciju novih udruženja, sva ona udruženja koja nisu bila prihvaćena proglašena nelegalnima; budući da mirne prosvjede policija energično rastjeruje, a ponekad i uz primjenu sile, te mirni prosvjednici mogu biti uhićeni i prije početka samih prosvjeda kako bi se spriječilo njihovo sudjelovanje u njima; |
| --- | --- |

F.

budući da svatko tko sudjeluje u neodobrenim prosvjedima može biti kazneno gonjen te riskira zatvorsku kaznu u trajanju od dva mjeseca do pet godina, u skladu s člancima 99. i 100. alžirskog kaznenog zakona; budući da su u siječnju 2014., zadnjem roku za registraciju novih udruženja, sva ona udruženja koja nisu bila prihvaćena proglašena nelegalnima; budući da mirne prosvjede policija energično rastjeruje, a ponekad i uz primjenu sile, te mirni prosvjednici mogu biti uhićeni i prije početka samih prosvjeda kako bi se spriječilo njihovo sudjelovanje u njima;

| G. | budući da je alžirska vlada 2014. uvela prodemokratske ustavne izmjene te je obećala daljnje reforme u cilju zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da je provedba tih reformi do sada bila nezadovoljavajuća; |
| --- | --- |

G.

budući da je alžirska vlada 2014. uvela prodemokratske ustavne izmjene te je obećala daljnje reforme u cilju zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da je provedba tih reformi do sada bila nezadovoljavajuća;

| H. | budući da je u ožujku 2015. još četvero boraca za prava radnika, Rachid Aouine, Yousef Sultani, Abdelhamid Brahimi i Ferhat Missa, članovi CNDDC-a u gradu El Ouedu, uhićeno i optuženo za poticanje okupljanja; budući da su dvojica njih oslobođeni optužbi, ali je Rachid Aouine osuđen, dok Youssef Sultani čeka suđenje sa slobode; |
| --- | --- |

H.

budući da je u ožujku 2015. još četvero boraca za prava radnika, Rachid Aouine, Yousef Sultani, Abdelhamid Brahimi i Ferhat Missa, članovi CNDDC-a u gradu El Ouedu, uhićeno i optuženo za poticanje okupljanja; budući da su dvojica njih oslobođeni optužbi, ali je Rachid Aouine osuđen, dok Youssef Sultani čeka suđenje sa slobode;

| I. | budući da je u siječnju 2012. stupio na snagu novi zakon o udruženjima br. 12-06 po kojem osnivanje, djelovanje i postupak registracije nevladinih organizacija i skupina civilnog društva, kao i njihov pristup stranim izvorima financiranja podliježu ograničenjima; budući da se tim novim zakonom kriminaliziraju i članovi neregistriranih, zabranjenih ili raspuštenih udruženja koji mogu biti osuđeni na zatvor u trajanju od šest mjeseci i veliku novčanu kaznu, čime se ometa sloboda udruživanja; |
| --- | --- |

I.

budući da je u siječnju 2012. stupio na snagu novi zakon o udruženjima br. 12-06 po kojem osnivanje, djelovanje i postupak registracije nevladinih organizacija i skupina civilnog društva, kao i njihov pristup stranim izvorima financiranja podliježu ograničenjima; budući da se tim novim zakonom kriminaliziraju i članovi neregistriranih, zabranjenih ili raspuštenih udruženja koji mogu biti osuđeni na zatvor u trajanju od šest mjeseci i veliku novčanu kaznu, čime se ometa sloboda udruživanja;

| J. | budući da radnici u skladu sa zakonom br. 90-14 od 2. lipnja 1990. o uvjetima ostvarivanja prava sindikata imaju pravo osnivati sindikate te im za to nije potrebno odobrenje, nego je dovoljno obavijestiti vlasti pismenim putem, ali su vlasti u nekoliko slučajeva odbile izdati potvrdu o primitku obavijesti bez koje sindikat nije u mogućnosti legalno predstavljati radnike; |
| --- | --- |

J.

budući da radnici u skladu sa zakonom br. 90-14 od 2. lipnja 1990. o uvjetima ostvarivanja prava sindikata imaju pravo osnivati sindikate te im za to nije potrebno odobrenje, nego je dovoljno obavijestiti vlasti pismenim putem, ali su vlasti u nekoliko slučajeva odbile izdati potvrdu o primitku obavijesti bez koje sindikat nije u mogućnosti legalno predstavljati radnike;

| K. | budući da je Alžir u lipnju 2014. postao predmetom istrage u vezi s primjenom konvencije br. 87 Međunarodne organizacije rada te su u okviru nekoliko svojih izvješća stručnjaci Međunarodne organizacije rada provjeravali njegovo kršenje prava radnika na štrajk i slobodno osnivanje sindikata; |
| --- | --- |

K.

budući da je Alžir u lipnju 2014. postao predmetom istrage u vezi s primjenom konvencije br. 87 Međunarodne organizacije rada te su u okviru nekoliko svojih izvješća stručnjaci Međunarodne organizacije rada provjeravali njegovo kršenje prava radnika na štrajk i slobodno osnivanje sindikata;

| L. | budući da su pregovori o Akcijskom planu između EU-a i Alžira u okviru europske politike susjedstva (ENP) započeli 2012.; budući da je Komisija, iako prepoznaje interes obiju strana za jačanjem dijaloga i suradnje u sigurnosnim i regionalnim pitanjima, u ožujku 2014. ipak izrazila zabrinutost zbog nedostatka neovisnog pravosuđa i pogoršanja stanja u vezi sa slobodom udruživanja, okupljanja i izražavanja u Alžiru; |
| --- | --- |

L.

budući da su pregovori o Akcijskom planu između EU-a i Alžira u okviru europske politike susjedstva (ENP) započeli 2012.; budući da je Komisija, iako prepoznaje interes obiju strana za jačanjem dijaloga i suradnje u sigurnosnim i regionalnim pitanjima, u ožujku 2014. ipak izrazila zabrinutost zbog nedostatka neovisnog pravosuđa i pogoršanja stanja u vezi sa slobodom udruživanja, okupljanja i izražavanja u Alžiru;

| M. | budući da je Alžir član Vijeća za ljudska prava Ujedinjenih naroda od siječnja 2014.; |
| --- | --- |

M.

budući da je Alžir član Vijeća za ljudska prava Ujedinjenih naroda od siječnja 2014.;

| 1. | zabrinut je zbog uhićenja i zatvaranja miroljubivih aktivista Rachida Aouinea, Mohameda Raga, Khenche Belkacema, Brahimija Belelmija, Mazouzija Benallala, Azzouzija Boubakeura, Korinija Belkacema, Bekouidera Faouzija, Bensarkhe Tahara i Djaballaha Abdelkadera, s obzirom da su zatvoreni unatoč činjenici što su njihove aktivnosti u potpunosti dopuštene prema alžirskom pravu te su u skladu s međunarodnim instrumentima za ljudska prava, koje je Alžir ratificirao; |
| --- | --- |

1.

zabrinut je zbog uhićenja i zatvaranja miroljubivih aktivista Rachida Aouinea, Mohameda Raga, Khenche Belkacema, Brahimija Belelmija, Mazouzija Benallala, Azzouzija Boubakeura, Korinija Belkacema, Bekouidera Faouzija, Bensarkhe Tahara i Djaballaha Abdelkadera, s obzirom da su zatvoreni unatoč činjenici što su njihove aktivnosti u potpunosti dopuštene prema alžirskom pravu te su u skladu s međunarodnim instrumentima za ljudska prava, koje je Alžir ratificirao;

| 2. | podsjeća na to da su za Alžir obvezujući članak 2. Sporazuma o pridruživanju kojim se određuje da je poštovanje demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava ključan element tog sporazuma, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima te Afrička povelja o ljudskim pravima i pravima naroda te da stoga Alžir ima obvezu poštovanja univerzalnih ljudskih prava, uključujući slobodu okupljanja i udruživanja; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na to da su za Alžir obvezujući članak 2. Sporazuma o pridruživanju kojim se određuje da je poštovanje demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava ključan element tog sporazuma, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima te Afrička povelja o ljudskim pravima i pravima naroda te da stoga Alžir ima obvezu poštovanja univerzalnih ljudskih prava, uključujući slobodu okupljanja i udruživanja;

| 3. | apelira na alžirske vlasti da u skladu s odredbama Deklaracije Ujedinjenih naroda o borcima za ljudska prava okončaju sve oblike zlostavljanja i zastrašivanja aktivista za prava radnika i boraca za ljudska prava, uključujući na razini pravosuđa; |
| --- | --- |

3.

apelira na alžirske vlasti da u skladu s odredbama Deklaracije Ujedinjenih naroda o borcima za ljudska prava okončaju sve oblike zlostavljanja i zastrašivanja aktivista za prava radnika i boraca za ljudska prava, uključujući na razini pravosuđa;

| 4. | smatra da je pravo na pošteno suđenje te osiguravanje minimalnog jamstva za pravo na obranu svim pritvorenicima, uključujući borce za ljudska prava i aktiviste za prava radnika, u skladu s člankom 14. stavkom 3. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, koji je Alžir ratificirao; |
| --- | --- |

4.

smatra da je pravo na pošteno suđenje te osiguravanje minimalnog jamstva za pravo na obranu svim pritvorenicima, uključujući borce za ljudska prava i aktiviste za prava radnika, u skladu s člankom 14. stavkom 3. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, koji je Alžir ratificirao;

| 5. | također poziva alžirske vlasti da osiguraju i zajamče pravo na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja te da poduzmu primjerene korake u smislu jamčenja sigurnosti i zaštite aktivista civilnog društva i boraca za ljudska prava te njihove slobode bavljenja legitimnim i miroljubivim aktivnostima; |
| --- | --- |

5.

također poziva alžirske vlasti da osiguraju i zajamče pravo na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja te da poduzmu primjerene korake u smislu jamčenja sigurnosti i zaštite aktivista civilnog društva i boraca za ljudska prava te njihove slobode bavljenja legitimnim i miroljubivim aktivnostima;

| 6. | podsjeća na preporuku posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja upućenu alžirskoj vladi u cilju poništavanja uredbe od 18. lipnja 2001. o zabrani mirnih prosvjeda i svih oblika javnih demonstracija u gradu Alžiru te uspostavljanja sustava jednostavnog obavještavanja o javnim demonstracijama a ne njihova prethodnog odobravanja; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na preporuku posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja upućenu alžirskoj vladi u cilju poništavanja uredbe od 18. lipnja 2001. o zabrani mirnih prosvjeda i svih oblika javnih demonstracija u gradu Alžiru te uspostavljanja sustava jednostavnog obavještavanja o javnim demonstracijama a ne njihova prethodnog odobravanja;

| 7. | poziva alžirske vlasti da ponište Zakon br. 12-06 o udruživanjima te da se zauzmu za istinski dijalog s organizacijama civilnog društva kako bi se razradio novi zakon koji će biti u skladu s međunarodnim normama ljudskih prava i alžirskim ustavom; |
| --- | --- |

7.

poziva alžirske vlasti da ponište Zakon br. 12-06 o udruživanjima te da se zauzmu za istinski dijalog s organizacijama civilnog društva kako bi se razradio novi zakon koji će biti u skladu s međunarodnim normama ljudskih prava i alžirskim ustavom;

| 8. | pozdravlja činjenicu da je od 2012. 12 sindikalnih organizacija primilo licencije; podsjeća na to da se neovisnim sindikatima koji pokušavaju djelovati izvan postojeće sindikalne organizacije ne smije administrativnim manevrima uskraćivati pravni status; poziva alžirske vlasti da novim sindikatima omoguće legalnu registraciju i usklađivanje s konvencijama koje provodi Međunarodna organizacija rada i koje je Alžir ratificirao, a posebno s konvencijom br. 87 o slobodi udruživanja i organiziranja te konvencijom br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja činjenicu da je od 2012. 12 sindikalnih organizacija primilo licencije; podsjeća na to da se neovisnim sindikatima koji pokušavaju djelovati izvan postojeće sindikalne organizacije ne smije administrativnim manevrima uskraćivati pravni status; poziva alžirske vlasti da novim sindikatima omoguće legalnu registraciju i usklađivanje s konvencijama koje provodi Međunarodna organizacija rada i koje je Alžir ratificirao, a posebno s konvencijom br. 87 o slobodi udruživanja i organiziranja te konvencijom br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje;

| 9. | pozdravlja to što je Alžir ratificirao većinu međunarodnih ugovora o ljudskim pravima; potiče na jače zalaganje i poboljšanu suradnju alžirskih vlasti s Ujedinjenim narodima, posebno s Međunarodnom organizacijom rada i Uredom visokog povjerenika za ljudska prava; poziva alžirske vlasti da djeluju u skladu s posebnim postupcima UN-a, u što spada i pozivanje u posjet posebnih izvjestitelja te da uzmu u obzir njihove preporuke; također poziva Alžir da aktivno surađuje s mehanizmima Afričke unije za ljudska prava, posebno s posebnim izvjestiteljem za zaštitu boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja to što je Alžir ratificirao većinu međunarodnih ugovora o ljudskim pravima; potiče na jače zalaganje i poboljšanu suradnju alžirskih vlasti s Ujedinjenim narodima, posebno s Međunarodnom organizacijom rada i Uredom visokog povjerenika za ljudska prava; poziva alžirske vlasti da djeluju u skladu s posebnim postupcima UN-a, u što spada i pozivanje u posjet posebnih izvjestitelja te da uzmu u obzir njihove preporuke; također poziva Alžir da aktivno surađuje s mehanizmima Afričke unije za ljudska prava, posebno s posebnim izvjestiteljem za zaštitu boraca za ljudska prava;

| 10. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice EU-a da zajamče provođenje jasne i principijelne politike EU-a u odnosu na Alžir koja uključuje dijalog o ljudskim pravima, u skladu sa Strateškim okvirom EU-a za ljudska prava i demokraciju; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te države članice da zajamče da će dijalog s Alžirom o politici, sigurnosti i ljudskim pravima dobiti na značenju u sve tri dimenzije te stoga poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da uspostavi jasna mjerila i pokazatelje za praćenje ciljeva EU-a te ocjenu napretka u područjima ljudskih prava, borbe protiv nekažnjivosti, slobode udruživanja, okupljanja i izražavanja, vladavine prava i stanja boraca za ljudska prava u Alžiru; |
| --- | --- |

10.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice EU-a da zajamče provođenje jasne i principijelne politike EU-a u odnosu na Alžir koja uključuje dijalog o ljudskim pravima, u skladu sa Strateškim okvirom EU-a za ljudska prava i demokraciju; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te države članice da zajamče da će dijalog s Alžirom o politici, sigurnosti i ljudskim pravima dobiti na značenju u sve tri dimenzije te stoga poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da uspostavi jasna mjerila i pokazatelje za praćenje ciljeva EU-a te ocjenu napretka u područjima ljudskih prava, borbe protiv nekažnjivosti, slobode udruživanja, okupljanja i izražavanja, vladavine prava i stanja boraca za ljudska prava u Alžiru;

| 11. | potiče alžirske vlasti i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Europsku službu za vanjsko djelovanje da u budući akcijski plan EU-Alžir uključe značajno poglavlje o ljudskim pravima kojim će se izraziti čvrsta politička odlučnost za zajednički napredak de jure i de facto u vezi s promicanjem i zaštitom ljudskih prava te u skladu s alžirskim ustavom i međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima, kao i afričkim regionalnim instrumentima za zaštitu ljudskih prava, čiji je Alžir sudionik; zauzima stajalište da bi u sklopu akcijskog plana EU-Alžir trebalo usvojiti posebne ciljeve o ljudskim pravima zajedno s programom reformi koje Alžir treba provesti s istinskim sudjelovanjem nezavisnog civilnog društva; poziva na definiranje pokazatelja za objektivno i redovito ocjenjivanje stanja ljudskih prava u Alžiru; |
| --- | --- |

11.

potiče alžirske vlasti i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Europsku službu za vanjsko djelovanje da u budući akcijski plan EU-Alžir uključe značajno poglavlje o ljudskim pravima kojim će se izraziti čvrsta politička odlučnost za zajednički napredak de jure i de facto u vezi s promicanjem i zaštitom ljudskih prava te u skladu s alžirskim ustavom i međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima, kao i afričkim regionalnim instrumentima za zaštitu ljudskih prava, čiji je Alžir sudionik; zauzima stajalište da bi u sklopu akcijskog plana EU-Alžir trebalo usvojiti posebne ciljeve o ljudskim pravima zajedno s programom reformi koje Alžir treba provesti s istinskim sudjelovanjem nezavisnog civilnog društva; poziva na definiranje pokazatelja za objektivno i redovito ocjenjivanje stanja ljudskih prava u Alžiru;

| 12. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice EU-da pomno nadziru sva suđenja i sudske postupke protiv boraca za ljudska prava i aktivista za prava radnika uz prisutnost predstavnika izaslanstva EU-a i veleposlanstava država članica u gradu Alžiru te da o tim pitanjima podnose izvješća Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

12.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice EU-da pomno nadziru sva suđenja i sudske postupke protiv boraca za ljudska prava i aktivista za prava radnika uz prisutnost predstavnika izaslanstva EU-a i veleposlanstava država članica u gradu Alžiru te da o tim pitanjima podnose izvješća Europskom parlamentu;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, izaslanstvu EU-a u Alžiru, vladi Alžira, glavnom tajniku UN-a i Vijeću za ljudska prava UN-a. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, izaslanstvu EU-a u Alžiru, vladi Alžira, glavnom tajniku UN-a i Vijeću za ljudska prava UN-a.

---

(1)  SL C 124 E, 25.5.2006., str. 567.

(2)  SL C 279 E, 20.11.2003., str. 115.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0076.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0446.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 28. travnja 2015.

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/110

---

P8_TA(2015)0096

Pregled izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika (tumačenje stavka 1. točke (a) Priloga XVI. Poslovniku)

Odluka Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o pregledu izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika (tumačenje stavka 1. točke (a) Priloga XVI. Poslovniku) (2015/2047(REG))

(2016/C 346/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednice Odbora za ustavna pitanja od 9. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednice Odbora za ustavna pitanja od 9. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 226. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 226. Poslovnika,

| 1. | Odlučuje dodati sljedeće tumačenje stavka 1. točke (a) Priloga XVI. Poslovniku
  „Pregled izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika koji obavlja odbor nadležan za pravna pitanja ne sastoji se samo od provjere činjenice da je izjava propisno ispunjena već i od procjene može li se na temelju sadržaja izjave zaključiti da postoji sukob interesa. Nakon toga odbor nadležan za saslušanje odlučuje o tome treba li kandidat za povjerenika dostaviti dodatne informacije.” |
| --- | --- |

1.

Odlučuje dodati sljedeće tumačenje stavka 1. točke (a) Priloga XVI. Poslovniku

„Pregled izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika koji obavlja odbor nadležan za pravna pitanja ne sastoji se samo od provjere činjenice da je izjava propisno ispunjena već i od procjene može li se na temelju sadržaja izjave zaključiti da postoji sukob interesa. Nakon toga odbor nadležan za saslušanje odlučuje o tome treba li kandidat za povjerenika dostaviti dodatne informacije.”

| 2. | Nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

2.

Nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 28. travnja 2015.

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/111

---

P8_TA(2015)0097

Međunarodna konvencija o standardima za osoblje na ribarskim brodovima ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 346/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15528/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15528/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 46., člankom 53. stavkom 1., člankom 62. i člankom 218. stavkom 6., drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218., stavkom 8. prvim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0295/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 46., člankom 53. stavkom 1., člankom 62. i člankom 218. stavkom 6., drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218., stavkom 8. prvim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0295/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0064/2015),

| 1. | daje suglasnost za nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za nacrt odluke Vijeća;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/112

---

P8_TA(2015)0098

Nacrt izmjene proračuna br. 2/2015: Izmjena višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.-2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., dio III. – Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

(2016/C 346/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015., konačno donesen 17. prosinca 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015., konačno donesen 17. prosinca 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (Uredba o VFO-u) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (Uredba o VFO-u) (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 2/2015 koji je Komisija usvojila 20. siječnja 2015. (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 2/2015 koji je Komisija usvojila 20. siječnja 2015. (COM(2015)0016),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 koje je Vijeće usvojilo 21. travnja 2015. i proslijedilo Europskom parlamentu 22. travnja 2015. (07660/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 koje je Vijeće usvojilo 21. travnja 2015. i proslijedilo Europskom parlamentu 22. travnja 2015. (07660/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br.2015/623 od 21. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br.2015/623 od 21. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0138/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0138/2015),

| A. | budući da se nacrt izmjene proračuna br. 2/2015 odnosi na prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe o VFO-u (COM(2015)0015) u skladu s njezinim člankom 19.; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrt izmjene proračuna br. 2/2015 odnosi na prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe o VFO-u (COM(2015)0015) u skladu s njezinim člankom 19.;

| B. | budući da se člankom 19. Uredbe o VFO-u predviđa revizija višegodišnjeg financijskog okvira u slučaju zakašnjelog donošenja pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja radi prijenosa neiskorištenih sredstava iz 2014. na predstojeće godine, a koja su veća od odgovarajućih gornjih granica rashoda; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 19. Uredbe o VFO-u predviđa revizija višegodišnjeg financijskog okvira u slučaju zakašnjelog donošenja pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja radi prijenosa neiskorištenih sredstava iz 2014. na predstojeće godine, a koja su veća od odgovarajućih gornjih granica rashoda;

| C. | budući da su odobrena sredstva za preuzimanje obveza u iznosu od 21 043 639 478 EUR u trenutačnim cijenama u okviru podijeljenog upravljanja u smislu članka 19. Uredbe o VFO-u prestala važiti 2014., što odgovara tranšama programa za 2014. za koje se u 2014. ne mogu preuzeti obveze niti ih se može prenijeti u 2015.; |
| --- | --- |

C.

budući da su odobrena sredstva za preuzimanje obveza u iznosu od 21 043 639 478 EUR u trenutačnim cijenama u okviru podijeljenog upravljanja u smislu članka 19. Uredbe o VFO-u prestala važiti 2014., što odgovara tranšama programa za 2014. za koje se u 2014. ne mogu preuzeti obveze niti ih se može prenijeti u 2015.;

| D. | budući da se prema nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 predviđa prijenos najvećeg dijela tih sredstava u proračun za 2015., dok bi manji iznosi trebali biti preneseni u nacrte proračuna za 2016. i 2017.; |
| --- | --- |

D.

budući da se prema nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 predviđa prijenos najvećeg dijela tih sredstava u proračun za 2015., dok bi manji iznosi trebali biti preneseni u nacrte proračuna za 2016. i 2017.;

| E. | budući da se prema nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 predviđa povećanje od 16 476,4 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u 2015. za različite fondove u okviru podijeljenog upravljanja iz podnaslova 1.b i naslova 2. i 3.; |
| --- | --- |

E.

budući da se prema nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 predviđa povećanje od 16 476,4 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u 2015. za različite fondove u okviru podijeljenog upravljanja iz podnaslova 1.b i naslova 2. i 3.;

| F. | budući da se prema nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 predlaže i povećanje od 2,5 milijuna EUR za Instrument pretpristupne pomoći (IPA II) u sklopu naslova 4. kako bi se i dalje na sličan način postupalo prema doprinosima iz naslova 4. i podnaslova 1.b programima europske teritorijalne suradnje u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

F.

budući da se prema nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015 predlaže i povećanje od 2,5 milijuna EUR za Instrument pretpristupne pomoći (IPA II) u sklopu naslova 4. kako bi se i dalje na sličan način postupalo prema doprinosima iz naslova 4. i podnaslova 1.b programima europske teritorijalne suradnje u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj;

| 1. | uzima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 2/2015 koji je podnijela Komisija i stajalište Vijeća o njemu; |
| --- | --- |

1.

uzima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 2/2015 koji je podnijela Komisija i stajalište Vijeća o njemu;

| 2. | podsjeća da je takva revizija VFO-a standardni postupak na početku svakog razdoblja VFO-a i da odgovarajući nacrt izmjene proračuna s njom treba biti usklađen; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je takva revizija VFO-a standardni postupak na početku svakog razdoblja VFO-a i da odgovarajući nacrt izmjene proračuna s njom treba biti usklađen;

| 3. | podsjeća da je za europske građane i gospodarstva u svim državama članicama ključno da se neiskorištena odobrena sredstva za 2014. prenesu na sljedeće godine i tako doprinesu otvaranju radnih mjesta i poticanju rasta; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da je za europske građane i gospodarstva u svim državama članicama ključno da se neiskorištena odobrena sredstva za 2014. prenesu na sljedeće godine i tako doprinesu otvaranju radnih mjesta i poticanju rasta;

| 4. | pozdravlja činjenicu da je u financijsku godinu 2015. prenesen maksimalan iznos neiskorištenih odobrenih sredstava iz 2014. jer će se na taj način izbjeći nepošteno postupanje prema državama članicama, regijama i operativnim programima, ubrzati provođenje i ostvarivanje kohezijske politike i izbjeći gomilanje plaćanja na kraju razdoblja VFO-a; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja činjenicu da je u financijsku godinu 2015. prenesen maksimalan iznos neiskorištenih odobrenih sredstava iz 2014. jer će se na taj način izbjeći nepošteno postupanje prema državama članicama, regijama i operativnim programima, ubrzati provođenje i ostvarivanje kohezijske politike i izbjeći gomilanje plaćanja na kraju razdoblja VFO-a;

| 5. | međutim, zabrinut je zbog dugoročnog utjecaja ove jednogodišnje odgode na opće stanje u vezi s plaćanjima; stoga poziva Komisiju da pomno nadzire izvršenje proračuna i poduzme sve što može da, u slučaju potrebe i u skladu s relevantnim odredbama Uredbe o VFO-u, podnese odgovarajuće prijedloge o prilagodbi godišnjih razina odobrenih sredstava za plaćanja kako bi se izbjegla lavina nepodmirenih računa; |
| --- | --- |

5.

međutim, zabrinut je zbog dugoročnog utjecaja ove jednogodišnje odgode na opće stanje u vezi s plaćanjima; stoga poziva Komisiju da pomno nadzire izvršenje proračuna i poduzme sve što može da, u slučaju potrebe i u skladu s relevantnim odredbama Uredbe o VFO-u, podnese odgovarajuće prijedloge o prilagodbi godišnjih razina odobrenih sredstava za plaćanja kako bi se izbjegla lavina nepodmirenih računa;

| 6. | Skreće pozornost na činjenicu da bi odluka o prebacivanju većine neiskorištenih odobrenih sredstava iz 2014. u 2015. mogla iziskivati od Komisije fleksibilan pristup kako bi se riješile moguće poteškoće nastale uslijed neujednačenog financijskog profila, što bi moglo proizvesti neiskorištene obveze za razdoblje 2014.-2020.; poziva Komisiju da predloži odgovarajuće mjere, u slučaju da dođe do takve situacije, na temelju sličnih primjera iz prošlosti u kojima se uzelo u obzir da su programi odobreni kasno; |
| --- | --- |

6.

Skreće pozornost na činjenicu da bi odluka o prebacivanju većine neiskorištenih odobrenih sredstava iz 2014. u 2015. mogla iziskivati od Komisije fleksibilan pristup kako bi se riješile moguće poteškoće nastale uslijed neujednačenog financijskog profila, što bi moglo proizvesti neiskorištene obveze za razdoblje 2014.-2020.; poziva Komisiju da predloži odgovarajuće mjere, u slučaju da dođe do takve situacije, na temelju sličnih primjera iz prošlosti u kojima se uzelo u obzir da su programi odobreni kasno;

| 7. | ističe potrebu za pravovremenim postizanjem dogovora o ovom nacrtu izmjene proračuna kako bi došlo do brzog usvajanja svih programa kojih se to tiče; |
| --- | --- |

7.

ističe potrebu za pravovremenim postizanjem dogovora o ovom nacrtu izmjene proračuna kako bi došlo do brzog usvajanja svih programa kojih se to tiče;

| 8. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015; |
| --- | --- |

8.

prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2015;

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 1/2015 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

9.

nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 1/2015 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu, Odboru regija i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu, Odboru regija i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 69, 13.3.2015.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 103, 22.4.2015., str. 1.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/114

---

P8_TA(2015)0099

Uvođenje sustava eCall u vozila ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava ePoziva ugrađenog u vozila koji se temelji na službi 112 i izmjeni Direktive 2007/46/EZ (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 346/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05130/3/2015 – C8-0063/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05130/3/2015 – C8-0063/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0316),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0053/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0053/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 341, 21.11.2013., str. 47.

(2)  Usvojeni tekstovi od 26.2.2014., P7_TA(2014)0154.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/115

---

P8_TA(2015)0100

Direktiva o kakvoći goriva i direktiva o energiji iz obnovljivih izvora ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 346/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10710/2/2014 – C8-0004/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10710/2/2014 – C8-0004/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. travnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. travnja 2013. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0595),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. travnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u drugom čitanju, u skladu s člankom 294. stavkom 8. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. travnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u drugom čitanju, u skladu s člankom 294. stavkom 8. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 69. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 69. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0025/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0025/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u drugom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u drugom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 198, 10.7.2013., str. 56.

(2)  Usvojeni tekstovi od 11. rujna 2013., P7_TA(2013)0357

---

P8_TC2-COD(2012)0288

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 28. travnja 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2015/1513.)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/116

---

P8_TA(2015)0101

Smanjenje potrošnje laganih plastičnih vrećica ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 94/62/EZ u pogledu smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 346/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05094/1/2015 – C8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05094/1/2015 – C8-0064/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. veljače 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. veljače 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. travnja 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. travnja 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0761), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0761),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0130/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0130/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | prihvaća izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prihvaća izjavu priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 214, 8.7.2014., str. 40.

(2)  SL C 174, 7.6.2014., str. 43.

(3)  Usvojeni tekstovi od 16.4.2014., P7_TA(2014)0417.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta

Europski parlament prima na znanje izjavu Komisije o postizanju dogovora o izmjeni Direktive 94/62/EZ u pogledu smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica.

Kako je navela Komisija u svojem obrazloženju, cilj njezina izvornog prijedloga bilo je „smanjivanje negativnih utjecaja na okoliš, pogotovo u smislu odbacivanja otpada u okoliš, kako bi se potaknulo sprečavanje nastanka otpada i učinkovitije korištenje resursa te istovremeno ograničilo negativne socijalne i gospodarske utjecaje. Detaljnije objašnjeno, cilj prijedloga je smanjenje potrošnje plastičnih vrećica koje su tanje od 50 mikrona (0,05 milimetara) u Europskoj uniji.”

Europski parlament smatra da je tekst o kojem su suzakonodavci postigli dogovor potpuno u skladu s ciljevima prijedloga Komisije.

Komisija je u svojoj procjeni utjecaja zaključila da „mogućnost kojom se kombinira cilj sprječavanja u čitavom EU-u s izričitom preporukom da se upotrebljava mjera određivanja cijena i mogućnošću da države članice primjenjuju ograničenja stavljanja na tržište kao odstupanje od članka 18. [...] ima najveći potencijal za ostvarivanje ambicioznih rezultata za okoliš uz postizanje pozitivnih gospodarskih učinaka, ograničavanje negativnih učinaka na zaposlenost, osiguravanje prihvaćanja od strane javnosti i pridonošenja širenju svijesti o održivoj potrošnji”.

Europski parlament smatra da se konačan tekst koji je dogovoren temelji na najpoželjnijoj mogućnosti navedenoj u procjeni utjecaja same Komisije te da se njime uspostavljaju prikladne odredbe kako bi države članice zajamčile učinkovito smanjenje potrošnje plastičnih vrećica diljem Unije.

Europski parlament nadalje podsjeća da u skladu sa stavkom 30. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva iz 2003. suzakonodavci mogu odlučiti bi li procjenu utjecaja trebalo izvršiti prije donošenja bilo kakve suštinske izmjene.

Europski parlament podsjeća da u skladu s člankom 13. stavkom 2. UEU-a „institucije međusobno održavaju lojalnu suradnju”. Parlament cijeni napore Komisije u cilju zaključivanja međuinstitucionalnih pregovora. Međutim, žali zbog činjenice da se izjava Komisije bavi pitanjima koja su već na prikladan način riješena tijekom zakonodavnog postupka.

Konačno, Parlament podsjeća da je Komisija kao čuvarica Ugovora u potpunosti odgovorna za pravilnu primjenu prava Unije u državama članicama.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/118

---

P8_TA(2015)0102

Emisija ugljičnog dioksida iz pomorskog prometa ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju i provjeravanju emisija ugljičnog dioksida iz pomorskog prometa i izvješćivanju o njima te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 346/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (17086/1/2014 – C8-0072/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (17086/1/2014 – C8-0072/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0480), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0480),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0122/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 67, 6.3.2014., str. 70.

(2)  Usvojeni tekstovi od 16.4.2014., P7_TA(2014)0424.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/119

---

P8_TA(2015)0103

Europska statistika ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 346/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05161/2/2015 – C8-0073/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05161/2/2015 – C8-0073/2015),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja španjolskog Kongresa zastupnika i španjolskog Senata te austrijskog Saveznog vijeća, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja španjolskog Kongresa zastupnika i španjolskog Senata te austrijskog Saveznog vijeća, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 6. studenog 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 6. studenog 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0167),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0137/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0137/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 374, 4.12.2012., str. 2.

(2)  Usvojeni tekstovi od 21.11.2013., P7_TA(2013)0505.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/120

---

P8_TA(2015)0104

Višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove ***I

Amandmani koji je Europski parlament usvojio 28. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 346/27)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Konvencijom Ujedinjenih naroda od 10. prosinca 1982. o pravu mora (16), čija je Unija ugovorna stranka, predviđene su obveze očuvanja, uključujući održavanje ili obnovu populacija ulovljenih vrsta na razinama koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Konvencijom Ujedinjenih naroda od 10. prosinca 1982. o pravu mora (16), čija je Unija ugovorna stranka, predviđene su obveze očuvanja, uključujući održavanje ili obnovu populacija ulovljenih vrsta na razinama koje mogu proizvesti najviši održivi prinos.

| (1) | Konvencijom Ujedinjenih naroda od 10. prosinca 1982. o pravu mora (16), čija je Unija ugovorna stranka, predviđene su obveze očuvanja, uključujući održavanje ili obnovu populacija ulovljenih vrsta na razinama koje mogu proizvesti najviši održivi prinos
  , kako je određeno odgovarajućim ekološkim i gospodarskim čimbenicima
  . |
| --- | --- |

(1)

Konvencijom Ujedinjenih naroda od 10. prosinca 1982. o pravu mora (16), čija je Unija ugovorna stranka, predviđene su obveze očuvanja, uključujući održavanje ili obnovu populacija ulovljenih vrsta na razinama koje mogu proizvesti najviši održivi prinos
  , kako je određeno odgovarajućim ekološkim i gospodarskim čimbenicima
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Uredbom (EZ) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđuju se pravila zajedničke ribarstvene politike („ZRP”) u skladu s međunarodnim obvezama Unije. Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da su ribolov i akvakultura dugoročno
  ekološki
  održivi
  , primijeniti načelo
  opreznog pristupa
  na upravljanje ribarstvom i provesti pristup
  upravljanja ribarstvom
  temeljen
  na ekosustavu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Uredbom (EZ) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđuju se pravila zajedničke ribarstvene politike („ZRP”) u skladu s međunarodnim obvezama Unije. Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da su ribolov i akvakultura dugoročno
  ekološki
  održivi
  , primijeniti načelo
  opreznog pristupa
  na upravljanje ribarstvom i provesti pristup
  upravljanja ribarstvom
  temeljen
  na ekosustavu.

| (4) | Uredbom (EZ) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđuju se pravila zajedničke ribarstvene politike („ZRP”) u skladu s međunarodnim obvezama Unije. Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da su ribolov i akvakultura dugoročno održivi
  s društveno-gospodarskog i ekološkog stajališta te u skladu s uravnoteženom primjenom načela
  opreznog pristupa
  i pristupa
  upravljanja ribarstvom
  temeljenog
  na ekosustavu. |
| --- | --- |

(4)

Uredbom (EZ) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđuju se pravila zajedničke ribarstvene politike („ZRP”) u skladu s međunarodnim obvezama Unije. Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da su ribolov i akvakultura dugoročno održivi
  s društveno-gospodarskog i ekološkog stajališta te u skladu s uravnoteženom primjenom načela
  opreznog pristupa
  i pristupa
  upravljanja ribarstvom
  temeljenog
  na ekosustavu.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | plan upravljanja za veliki broj vrsta uspostavljen ovom Uredbom zahtijeva da se više uzmu u obzir različite ekološke uloge i funkcije vrsta obuhvaćenih planom; budući da su razne vrste u velikoj mjeri u interakciji, ulovi ne mogu biti maksimalno održivi za sve vrste istodobno i potrebno je donijeti odluke o tome kojoj će se vrsti dati prednost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

plan upravljanja za veliki broj vrsta uspostavljen ovom Uredbom zahtijeva da se više uzmu u obzir različite ekološke uloge i funkcije vrsta obuhvaćenih planom; budući da su razne vrste u velikoj mjeri u interakciji, ulovi ne mogu biti maksimalno održivi za sve vrste istodobno i potrebno je donijeti odluke o tome kojoj će se vrsti dati prednost.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | Vijeće i Europski parlament trebali bi uzeti u obzir najnovije preporuke i izvješća ICES-a u vezi s najvećim održivim prinosom, kako bi se osiguralo da je Uredba što je više moguće ažurirana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

Vijeće i Europski parlament trebali bi uzeti u obzir najnovije preporuke i izvješća ICES-a u vezi s najvećim održivim prinosom, kako bi se osiguralo da je Uredba što je više moguće ažurirana.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7c) | U skladu s Direktivom 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1bis)

  (dalje u tekstu „Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji”), raspodjela po veličini i dobi komercijalnih ribljih stokova važan je pokazatelj za postizanje dobrog ekološkog statusa pomorskog okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7c)

U skladu s Direktivom 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1bis)

  (dalje u tekstu „Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji”), raspodjela po veličini i dobi komercijalnih ribljih stokova važan je pokazatelj za postizanje dobrog ekološkog statusa pomorskog okoliša.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Primjereno
  je utvrditi plan ribarstva za veliki broj vrsta uzimajući u obzir dinamiku između stokova bakalara, haringe i papaline te prilov vrsta u ribarstvu na te stokove, tj. lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Cilj tog plana trebao bi biti
  postizanje i održavanje najvećega
  održivog prinosa za predmetne stokove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Primjereno
  je utvrditi plan ribarstva za veliki broj vrsta uzimajući u obzir dinamiku između stokova bakalara, haringe i papaline te prilov vrsta u ribarstvu na te stokove, tj. lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Cilj tog plana trebao bi biti
  postizanje i održavanje najvećega
  održivog prinosa za predmetne stokove.

| (8) | Krajnji cilj
  je utvrditi plan ribarstva za veliki broj vrsta uzimajući u obzir dinamiku između stokova bakalara, haringe i papaline te prilov vrsta u ribarstvu na te stokove, tj. lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Cilj tog plana trebao bi biti
  obnova, postizanje i održavanje populacija predmetnih vrsta iznad razina koje mogu proizvesti najveći
  održivi prinos za predmetne stokove
  smanjujući, koliko je to moguće, utjecaj na ostale vrste kao što su morske ptice te na širi morski okoliš, u skladu s člankom 2
  .
  stavkom 2. Uredbe (EU) 1380/2013. |
| --- | --- |

(8)

Krajnji cilj
  je utvrditi plan ribarstva za veliki broj vrsta uzimajući u obzir dinamiku između stokova bakalara, haringe i papaline te prilov vrsta u ribarstvu na te stokove, tj. lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Cilj tog plana trebao bi biti
  obnova, postizanje i održavanje populacija predmetnih vrsta iznad razina koje mogu proizvesti najveći
  održivi prinos za predmetne stokove
  smanjujući, koliko je to moguće, utjecaj na ostale vrste kao što su morske ptice te na širi morski okoliš, u skladu s člankom 2
  .
  stavkom 2. Uredbe (EU) 1380/2013.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Iskorištavanje stokova bakalara i pelagičnih vrsta ne smije ugroziti održivost stokova uzetih kao prilov u tom ribolovu, tj. stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Stoga bi plan isto tako trebao težiti osiguranju očuvanja tih stokova prilova iznad razine biomase koje odgovaraju pristupu predostrožnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Iskorištavanje stokova bakalara i pelagičnih vrsta ne smije ugroziti održivost stokova uzetih kao prilov u tom ribolovu, tj. stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Stoga bi plan isto tako trebao težiti osiguranju očuvanja tih stokova prilova iznad razine biomase koje odgovaraju pristupu predostrožnosti.

| (9) | Iskorištavanje stokova bakalara i pelagičnih vrsta ne smije ugroziti održivost stokova uzetih kao prilov u tom ribolovu, tj. stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Stoga bi plan isto tako trebao težiti osiguranju očuvanja tih stokova prilova iznad razine biomase koje odgovaraju pristupu predostrožnosti
  i pristupu temeljenom na ekosustavu u vezi s upravljanjem ribarstvom koji može proizvesti najveći održivi prinos
  . |
| --- | --- |

(9)

Iskorištavanje stokova bakalara i pelagičnih vrsta ne smije ugroziti održivost stokova uzetih kao prilov u tom ribolovu, tj. stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku. Stoga bi plan isto tako trebao težiti osiguranju očuvanja tih stokova prilova iznad razine biomase koje odgovaraju pristupu predostrožnosti
  i pristupu temeljenom na ekosustavu u vezi s upravljanjem ribarstvom koji može proizvesti najveći održivi prinos
  .

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Uredbom (EU) br. 1380/2013 nadalje se cilja na postepeno uklanjanje odbačenog ulova, uzimajući u obzir najbolji znanstveni savjet, izbjegavanjem i smanjivanjem neželjenih ulova. Taj se cilj može postići poboljšanjem selektivnosti ribolovnih alata i praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Uredbom (EU) br. 1380/2013 nadalje se cilja na postepeno uklanjanje odbačenog ulova, uzimajući u obzir najbolji znanstveni savjet, izbjegavanjem i smanjivanjem neželjenih ulova. Taj se cilj može postići poboljšanjem selektivnosti ribolovnih alata i praksi.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 zahtijeva se utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 zahtijeva se utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima.

| (11) | Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 zahtijeva se utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima.
  Razine koje će se postići u pogledu smrtnosti u vezi s ribarstvom i biomasom trebaju uzeti u obzir najnoviji znanstveni savjet. |
| --- | --- |

(11)

Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 zahtijeva se utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima.
  Razine koje će se postići u pogledu smrtnosti u vezi s ribarstvom i biomasom trebaju uzeti u obzir najnoviji znanstveni savjet.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Te ciljeve trebalo bi stoga utvrditi i izraziti u stopama ribolovne smrtnosti na temelju znanstvenog savjeta (19). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Te ciljeve trebalo bi stoga utvrditi i izraziti u stopama ribolovne smrtnosti na temelju znanstvenog savjeta (19).

| (12) | Te ciljeve trebalo bi stoga utvrditi i izraziti u stopama ribolovne smrtnosti na temelju znanstvenog savjeta (19)

  , čime se obnavljaju i održavaju populacije ulovljenih vrsta iznad razina koje mogu proizvesti najveći održivi prinos
  .
  Stopa iskorištavanja najvećeg održivog prinosa trebala bi biti gornja granica za iskorištavanje. |
| --- | --- |

(12)

Te ciljeve trebalo bi stoga utvrditi i izraziti u stopama ribolovne smrtnosti na temelju znanstvenog savjeta (19)

  , čime se obnavljaju i održavaju populacije ulovljenih vrsta iznad razina koje mogu proizvesti najveći održivi prinos
  .
  Stopa iskorištavanja najvećeg održivog prinosa trebala bi biti gornja granica za iskorištavanje.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Potrebno je uspostaviti referentne točke očuvanja kako bi se omogućila dodatna mjera opreza kada veličina stoka padne na određenu kritičku razinu koja predstavlja ozbiljan rizik. Takve referentne točke očuvanja trebalo bi odrediti na razinama
  najmanje
  biomase
  u mrijestu
  stoka
  koja je u skladu s punom reproduktivnom sposobnošću
  . Trebalo bi predvidjeti korektivne mjere
  u slučaju kada
  veličina stoka padne ispod
  najmanje biomase u mrijestu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Potrebno je uspostaviti referentne točke očuvanja kako bi se omogućila dodatna mjera opreza kada veličina stoka padne na određenu kritičku razinu koja predstavlja ozbiljan rizik. Takve referentne točke očuvanja trebalo bi odrediti na razinama
  najmanje
  biomase
  u mrijestu
  stoka
  koja je u skladu s punom reproduktivnom sposobnošću
  . Trebalo bi predvidjeti korektivne mjere
  u slučaju kada
  veličina stoka padne ispod
  najmanje biomase u mrijestu
  .

| (13) | Potrebno je uspostaviti referentne točke očuvanja kako bi se omogućila dodatna mjera opreza kada veličina stoka padne na određenu kritičku razinu koja predstavlja ozbiljan rizik. Takve referentne točke očuvanja trebalo bi odrediti na razinama biomase
  koja odgovara najvećem održivom prinosu
  stoka. Trebalo bi predvidjeti korektivne mjere
  kako bi se spriječilo da
  veličina stoka padne ispod
  te razine
  . |
| --- | --- |

(13)

Potrebno je uspostaviti referentne točke očuvanja kako bi se omogućila dodatna mjera opreza kada veličina stoka padne na određenu kritičku razinu koja predstavlja ozbiljan rizik. Takve referentne točke očuvanja trebalo bi odrediti na razinama biomase
  koja odgovara najvećem održivom prinosu
  stoka. Trebalo bi predvidjeti korektivne mjere
  kako bi se spriječilo da
  veličina stoka padne ispod
  te razine
  .

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | U slučaju stokova uzetih kao prilov, u nedostatku znanstvenog savjeta o takvim razinama najmanje biomase u mrijestu, potrebno je donijeti posebne mjere očuvanja kada se u znanstvenom savjetu navodi da je stok u opasnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

U slučaju stokova uzetih kao prilov, u nedostatku znanstvenog savjeta o takvim razinama najmanje biomase u mrijestu, potrebno je donijeti posebne mjere očuvanja kada se u znanstvenom savjetu navodi da je stok u opasnosti.

| (14) | U slučaju stokova uzetih kao prilov, u nedostatku znanstvenog savjeta o takvim razinama najmanje biomase u mrijestu, potrebno je donijeti posebne mjere očuvanja kada
  drugi pokazatelji omogućuju oblikovanje znanstvenog savjeta koji
  navodi da je stok u opasnosti.
  Znanstveni podaci o razinama biomase u mrijestu za usputne ulove moraju se brzo staviti na raspolaganje kako bi se poduzele potrebne mjere. |
| --- | --- |

(14)

U slučaju stokova uzetih kao prilov, u nedostatku znanstvenog savjeta o takvim razinama najmanje biomase u mrijestu, potrebno je donijeti posebne mjere očuvanja kada
  drugi pokazatelji omogućuju oblikovanje znanstvenog savjeta koji
  navodi da je stok u opasnosti.
  Znanstveni podaci o razinama biomase u mrijestu za usputne ulove moraju se brzo staviti na raspolaganje kako bi se poduzele potrebne mjere.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, planom bi trebalo predvidjeti druge mjere upravljanja navedene u članku 15. stavku 4. točkama (a) do (c) te Uredbe. Takve bi mjere trebalo utvrditi delegiranim aktima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, planom bi trebalo predvidjeti druge mjere upravljanja navedene u članku 15. stavku 4. točkama (a) do (c) te Uredbe. Takve bi mjere trebalo utvrditi delegiranim aktima.

| (16) | Kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, planom bi trebalo predvidjeti druge mjere upravljanja navedene u članku 15. stavku 4. točkama (a) do (c) te Uredbe. Takve bi mjere trebalo utvrditi delegiranim aktima
  nakon savjetovanja s relevantnim savjetodavnim vijećima
  . |
| --- | --- |

(16)

Kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013, planom bi trebalo predvidjeti druge mjere upravljanja navedene u članku 15. stavku 4. točkama (a) do (c) te Uredbe. Takve bi mjere trebalo utvrditi delegiranim aktima
  nakon savjetovanja s relevantnim savjetodavnim vijećima
  .

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija bi pri donošenju delegiranih akata trebala uzeti u obzir mišljenje relevantnih savjetodavnih vijeća kako bi se uskladila s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, za osiguranje drugih mjera upravljanja utvrđenih u članku 15. stavku 4. točkama (a) do (c) te Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

Komisija bi pri donošenju delegiranih akata trebala uzeti u obzir mišljenje relevantnih savjetodavnih vijeća kako bi se uskladila s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, za osiguranje drugih mjera upravljanja utvrđenih u članku 15. stavku 4. točkama (a) do (c) te Uredbe.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Planom bi trebalo predvidjeti i određene prateće tehničke mjere koje će se donijeti u delegiranim aktima radi doprinosa postizanju ciljeva plana, osobito u pogledu zaštite mlade ribe ili ribe u mrijestu. Do revizije Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 (20) trebalo bi predvidjeti i da takve mjere, prema potrebi za postizanje ciljeva plana, mogu odstupiti od nekih elemenata koji u toj Uredbi nisu ključni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Planom bi trebalo predvidjeti i određene prateće tehničke mjere koje će se donijeti u delegiranim aktima radi doprinosa postizanju ciljeva plana, osobito u pogledu zaštite mlade ribe ili ribe u mrijestu. Do revizije Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 (20) trebalo bi predvidjeti i da takve mjere, prema potrebi za postizanje ciljeva plana, mogu odstupiti od nekih elemenata koji u toj Uredbi nisu ključni.

| (17) | Planom bi trebalo predvidjeti i određene prateće tehničke mjere koje će se donijeti u delegiranim aktima
  nakon savjetovanja s relevantnim savjetodavnim vijećima,
  radi doprinosa postizanju ciljeva plana, osobito u pogledu zaštite mlade ribe ili ribe u mrijestu. Do revizije Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 (20) trebalo bi predvidjeti i da takve mjere, prema potrebi za postizanje ciljeva plana, mogu odstupiti od nekih elemenata koji u toj Uredbi nisu ključni. |
| --- | --- |

(17)

Planom bi trebalo predvidjeti i određene prateće tehničke mjere koje će se donijeti u delegiranim aktima
  nakon savjetovanja s relevantnim savjetodavnim vijećima,
  radi doprinosa postizanju ciljeva plana, osobito u pogledu zaštite mlade ribe ili ribe u mrijestu. Do revizije Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 (20) trebalo bi predvidjeti i da takve mjere, prema potrebi za postizanje ciljeva plana, mogu odstupiti od nekih elemenata koji u toj Uredbi nisu ključni.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Komisija bi pri donošenju određenih pratećih tehničkih mjera trebala uzeti u obzir mišljenje relevantnih savjetodavnih vijeća, radi doprinosa ostvarenju ciljeva plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Komisija bi pri donošenju određenih pratećih tehničkih mjera trebala uzeti u obzir mišljenje relevantnih savjetodavnih vijeća, radi doprinosa ostvarenju ciljeva plana.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se pravodobno i na razmjeran način prilagodilo tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, trebalo bi Komisiji delegirati ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu dopune ove Uredbe korektivnim mjerama za list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki, provedbenim obvezama za iskrcavanje i tehničkim mjerama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojega pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na razini
  stručnjaka.
  Komisija bi, prilikom pripreme i
  izrade
  delegiranih akata, trebala osigurati istovremen, pravovremen i odgovarajući prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se pravodobno i na razmjeran način prilagodilo tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, trebalo bi Komisiji delegirati ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu dopune ove Uredbe korektivnim mjerama za list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki, provedbenim obvezama za iskrcavanje i tehničkim mjerama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojega pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na razini
  stručnjaka.
  Komisija bi, prilikom pripreme i
  izrade
  delegiranih akata, trebala osigurati istovremen, pravovremen i odgovarajući prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (18) | Kako bi se pravodobno i na razmjeran način prilagodilo tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, trebalo bi Komisiji delegirati ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu dopune ove Uredbe korektivnim mjerama za list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki, provedbenim obvezama za iskrcavanje i tehničkim mjerama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojega pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na razini stručnjaka
  i specijaliziranih tijela u državama članicama i Uniji kojima su obuhvaćeni stručnjaci Europskog parlamenta i Vijeća
  .
  Intenzivna rasprava s obuhvaćenim dionicima trebala bi se poduzeti prije nego što se završi prijedlog za posebne mjere.
  Prilikom pripreme i
  razrade
  delegiranih akata,
  Komisija treba voditi računa da se relevantni dokumenti
  Europskom parlamentu i Vijeću
  šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način
  . |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se pravodobno i na razmjeran način prilagodilo tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, trebalo bi Komisiji delegirati ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu dopune ove Uredbe korektivnim mjerama za list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki, provedbenim obvezama za iskrcavanje i tehničkim mjerama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojega pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na razini stručnjaka
  i specijaliziranih tijela u državama članicama i Uniji kojima su obuhvaćeni stručnjaci Europskog parlamenta i Vijeća
  .
  Intenzivna rasprava s obuhvaćenim dionicima trebala bi se poduzeti prije nego što se završi prijedlog za posebne mjere.
  Prilikom pripreme i
  razrade
  delegiranih akata,
  Komisija treba voditi računa da se relevantni dokumenti
  Europskom parlamentu i Vijeću
  šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način
  .

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18a) | Komisija bi pri donošenju delegiranih akata trebala uzeti u obzir mišljenje relevantnih savjetodavnih vijeća radi proširenja područja primjene postojeće Uredbe u vezi s korektivnim mjerama koje se odnose na list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki, primjenom obveze iskrcavanja i tehničkim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18a)

Komisija bi pri donošenju delegiranih akata trebala uzeti u obzir mišljenje relevantnih savjetodavnih vijeća radi proširenja područja primjene postojeće Uredbe u vezi s korektivnim mjerama koje se odnose na list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki, primjenom obveze iskrcavanja i tehničkim mjerama.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18b) | Prilikom provedbe plana uspostavljenog ovom Uredbom prioritet će se dati primjeni pravila regionalizacije kao što je utvrđeno u članku 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18b)

Prilikom provedbe plana uspostavljenog ovom Uredbom prioritet će se dati primjeni pravila regionalizacije kao što je utvrđeno u članku 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ako su Komisiji dodijeljene ovlasti donošenja delegiranih akata povezanih s određenim mjerama očuvanja, kako je navedeno u planu, države članice koje imaju neposredan upravljački interes u Baltičkom moru trebale bi imati mogućnost podnošenja zajedničkih preporuka za takve mjere, tako da te mjere budu dobro osmišljene kako bi odgovarale specifičnostima Baltičkog mora i njegova ribarstva. Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje tih preporuka kako je propisano člankom 18. stavkom 1. te Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ako su Komisiji dodijeljene ovlasti donošenja delegiranih akata povezanih s određenim mjerama očuvanja, kako je navedeno u planu, države članice koje imaju neposredan upravljački interes u Baltičkom moru trebale bi imati mogućnost podnošenja zajedničkih preporuka za takve mjere, tako da te mjere budu dobro osmišljene kako bi odgovarale specifičnostima Baltičkog mora i njegova ribarstva. Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje tih preporuka kako je propisano člankom 18. stavkom 1. te Uredbe.

| (19) | U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ako su Komisiji dodijeljene ovlasti donošenja delegiranih akata povezanih s određenim mjerama očuvanja, kako je navedeno u planu, države članice
  i savjetodavna vijeća
  koji imaju neposredan upravljački interes u Baltičkom moru trebali bi imati mogućnost podnošenja zajedničkih preporuka za takve mjere, tako da te mjere budu dobro osmišljene kako bi odgovarale specifičnostima Baltičkog mora i njegova ribarstva. Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje tih preporuka kako je propisano člankom 18. stavkom 1. te Uredbe. |
| --- | --- |

(19)

U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ako su Komisiji dodijeljene ovlasti donošenja delegiranih akata povezanih s određenim mjerama očuvanja, kako je navedeno u planu, države članice
  i savjetodavna vijeća
  koji imaju neposredan upravljački interes u Baltičkom moru trebali bi imati mogućnost podnošenja zajedničkih preporuka za takve mjere, tako da te mjere budu dobro osmišljene kako bi odgovarale specifičnostima Baltičkog mora i njegova ribarstva. Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje tih preporuka kako je propisano člankom 18. stavkom 1. te Uredbe.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | Cilj zajedničkih preporuka i naknadnih delegiranih akata trebao bi biti osigurati uključenost pristupa odozdo prema gore i pristupa temeljenih na rezultatima, kako bi se povećala učinkovitost i inovativni aspekti plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Cilj zajedničkih preporuka i naknadnih delegiranih akata trebao bi biti osigurati uključenost pristupa odozdo prema gore i pristupa temeljenih na rezultatima, kako bi se povećala učinkovitost i inovativni aspekti plana.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19b) | Komisija bi pri donošenju delegiranih akata u vezi s određenim mjerama očuvanja predviđenima u planu trebala uzeti u obzir mišljenje relevantnih savjetodavnih vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19b)

Komisija bi pri donošenju delegiranih akata u vezi s određenim mjerama očuvanja predviđenima u planu trebala uzeti u obzir mišljenje relevantnih savjetodavnih vijeća.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22a) | Potrebno je utvrditi pravila kako bi se zajamčilo da se, u slučaju privremene obustave ribolova, na temelju Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1bis)

  može pružiti financijska potpora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22a)

Potrebno je utvrditi pravila kako bi se zajamčilo da se, u slučaju privremene obustave ribolova, na temelju Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1bis)

  može pružiti financijska potpora.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Što se tiče roka,
  očekuje se da bi
  za predmetne stokove
  najveći održivi prinos trebao biti postignut
  do 2015. Trebalo bi
  ga i dalje
  održavati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Što se tiče roka,
  očekuje se da bi
  za predmetne stokove
  najveći održivi prinos trebao biti postignut
  do 2015. Trebalo bi
  ga i dalje
  održavati.

| (25) | Što se tiče roka,
  cilj
  za predmetne stokove
  , ako je to moguće, trebalo bi postići
  do 2015.
  Dostizanje stopa iskorištavanja do kasnijeg datuma
  trebalo bi
  dopustiti jedino ako bi se njihovim dostizanjem do 2015. ozbiljno ugrozila društvena i gospodarska održivost ribarskih flota u pitanju. Nakon 2015., te bi stope trebalo dostići što prije i u svakom slučaju najkasnije do 2020. Od tih bi se datuma trebao
  održavati
  cilj
  . |
| --- | --- |

(25)

Što se tiče roka,
  cilj
  za predmetne stokove
  , ako je to moguće, trebalo bi postići
  do 2015.
  Dostizanje stopa iskorištavanja do kasnijeg datuma
  trebalo bi
  dopustiti jedino ako bi se njihovim dostizanjem do 2015. ozbiljno ugrozila društvena i gospodarska održivost ribarskih flota u pitanju. Nakon 2015., te bi stope trebalo dostići što prije i u svakom slučaju najkasnije do 2020. Od tih bi se datuma trebao
  održavati
  cilj
  .

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | U nedostatku režima ribolovnog napora potrebno je izbrisati posebna pravila o posebnoj dozvoli za ribolov i zamjeni plovila ili motora koji se primjenjuju u Riškom zaljevu. Uredbu Vijeća (EZ) br. 2187/2005 trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

U nedostatku režima ribolovnog napora potrebno je izbrisati posebna pravila o posebnoj dozvoli za ribolov i zamjeni plovila ili motora koji se primjenjuju u Riškom zaljevu. Uredbu Vijeća (EZ) br. 2187/2005 trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način.

Briše se.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Plan se primjenjuje i na list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki
  u pododjeljcima ICES-a 22 – 32 koji
  su ulovljeni
  u ribolovu na
  predmetne
  stokove. | 2.   
  Ovom uredbom previđene su i mjere
  u
  vezi s usputnim ulovom lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u
  pododjeljcima ICES-a 22 – 32 koji
  se
  u ribolovu
  primjenjuju
  na stokove
  iz stavka 1
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   
  Plan se primjenjuje i na list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki
  u pododjeljcima ICES-a 22 – 32 koji
  su ulovljeni
  u ribolovu na
  predmetne
  stokove.

2.   
  Ovom uredbom previđene su i mjere
  u
  vezi s usputnim ulovom lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u
  pododjeljcima ICES-a 22 – 32 koji
  se
  u ribolovu
  primjenjuju
  na stokove
  iz stavka 1
  .

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točke b i c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | „zamka” znači
  velike
  mreže, koje su usidrene, učvršćene na stupićima ili povremeno plutaju
  , otvorene na površini i
  opremljene raznim vrstama uređaja za usmjeravanje i zadržavanje ribe te koje su uglavnom podijeljene u komore zatvorene mrežom na dnu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

„zamka” znači
  velike
  mreže, koje su usidrene, učvršćene na stupićima ili povremeno plutaju
  , otvorene na površini i
  opremljene raznim vrstama uređaja za usmjeravanje i zadržavanje ribe te koje su uglavnom podijeljene u komore zatvorene mrežom na dnu;

| (b) | „zamka
  , kogoli i pregradna mreža
  ” znači mreže, koje su usidrene, učvršćene na stupićima ili povremeno plutaju
  te su
  opremljene raznim vrstama uređaja za usmjeravanje i zadržavanje ribe te koje su uglavnom podijeljene u komore zatvorene mrežom na dnu; |
| --- | --- |

(b)

„zamka
  , kogoli i pregradna mreža
  ” znači mreže, koje su usidrene, učvršćene na stupićima ili povremeno plutaju
  te su
  opremljene raznim vrstama uređaja za usmjeravanje i zadržavanje ribe te koje su uglavnom podijeljene u komore zatvorene mrežom na dnu;

| (c) | „vrše i košare” znači
  male
  zamke namijenjene ulovu rakova ili ribe u obliku kaveza ili košara napravljenih od različitih materijala koje se postavljaju na morsko dno, pojedinačno ili u redovima; povezane konopcima (konopi plutače) do plutača na površini koje prikazuju njihov položaj i imaju najmanje jedan otvor ili ulaz; |
| --- | --- |

(c)

„vrše i košare” znači
  male
  zamke namijenjene ulovu rakova ili ribe u obliku kaveza ili košara napravljenih od različitih materijala koje se postavljaju na morsko dno, pojedinačno ili u redovima; povezane konopcima (konopi plutače) do plutača na površini koje prikazuju njihov položaj i imaju najmanje jedan otvor ili ulaz;

| (c) | „vrše i košare” znači zamke namijenjene ulovu rakova ili ribe u obliku kaveza ili košara napravljenih od različitih materijala koje se postavljaju na morsko dno, pojedinačno ili u redovima; povezane konopcima (konopi plutače) do plutača na površini koje prikazuju njihov položaj i imaju najmanje jedan otvor ili ulaz; |
| --- | --- |

(c)

„vrše i košare” znači zamke namijenjene ulovu rakova ili ribe u obliku kaveza ili košara napravljenih od različitih materijala koje se postavljaju na morsko dno, pojedinačno ili u redovima; povezane konopcima (konopi plutače) do plutača na površini koje prikazuju njihov položaj i imaju najmanje jedan otvor ili ulaz;

Amandmani 63., 28. i 56.

Prijedlog uredbe

Članak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Planom se želi
  pridonijeti ciljevima
  zajedničke ribarstvene politike
  navedenima
  u članku 2. Uredbe (
  EZ
  ) br. 1380/2013, a posebno: | 1.   Planom se želi
  zajamčiti ostvarivanje ciljeva
  zajedničke ribarstvene politike navedenima u članku 2. Uredbe (
  EU
  ) br. 1380/2013
  i Okvirne direktive o pomorskoj strategiji br. 2008/56/EZ
  , a posebno: |
| (a) | postizanju
  i održavanju najvećega održivog prinosa za predmetne stokove, i |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Planom se želi
  pridonijeti ciljevima
  zajedničke ribarstvene politike
  navedenima
  u članku 2. Uredbe (
  EZ
  ) br. 1380/2013, a posebno:

1.   Planom se želi
  zajamčiti ostvarivanje ciljeva
  zajedničke ribarstvene politike navedenima u članku 2. Uredbe (
  EU
  ) br. 1380/2013
  i Okvirne direktive o pomorskoj strategiji br. 2008/56/EZ
  , a posebno:

(a)

postizanju
  i održavanju najvećega održivog prinosa za predmetne stokove, i

| (a) | obnovu
  i održavanje populacija predmetnih stokova
  iznad razina biomase sposobnih za proizvodnju
  najvišeg održivog prinosa, i |
| --- | --- |

(a)

obnovu
  i održavanje populacija predmetnih stokova
  iznad razina biomase sposobnih za proizvodnju
  najvišeg održivog prinosa, i

| (b) | osiguravanje
  očuvanja stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog uz predostrožni pristup. |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje
  očuvanja stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog uz predostrožni pristup.

| (b) | osiguravanje očuvanja stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog
  iznad razina koje mogu proizvesti najveći održivi prinos
  . |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje očuvanja stokova lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog
  iznad razina koje mogu proizvesti najveći održivi prinos
  .

2.   Planom se
  želi
  pridonijeti provedbi obveze iskrcavanja utvrđene člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 za predmetne stokove i list zlatopjeg.

2.   Planom se
  pridonosi uklanjanju odbačenog ulova, uzimajući u obzir najbolji znanstveni savjet, izbjegavanjem i smanjivanjem neželjenih ulova te
  pridonijeti provedbi obveze iskrcavanja utvrđene člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 za predmetne stokove i list zlatopjeg.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Članak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 3.a |
| | Usklađenost sa zakonodavstvom Unije u području okoliša |
| | 1.
     
  Plan se primjenjuje na pristup upravljanja ribarstvom temeljenom na ekosustavu. |
| | 2.
     
  Kako bi se zajamčilo da se smanjuju negativni utjecaji ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav i da aktivnosti ribarstva izbjegavaju degradaciju morskog okoliša, plan je usklađen s ciljevima Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te pridonosi njihovu postizanju kako bi se postiglo dobro stanje okoliša do 2020. Plan je posebno usmjeren na: |
| | (a) | jamčenje ispunjenja uvjeta opisanih u deskriptoru 3. Prilogu I. toj Direktivi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 3.a

Usklađenost sa zakonodavstvom Unije u području okoliša

1.
     
  Plan se primjenjuje na pristup upravljanja ribarstvom temeljenom na ekosustavu.

2.
     
  Kako bi se zajamčilo da se smanjuju negativni utjecaji ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav i da aktivnosti ribarstva izbjegavaju degradaciju morskog okoliša, plan je usklađen s ciljevima Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te pridonosi njihovu postizanju kako bi se postiglo dobro stanje okoliša do 2020. Plan je posebno usmjeren na:

(a)

jamčenje ispunjenja uvjeta opisanih u deskriptoru 3. Prilogu I. toj Direktivi;

| (b) | doprinos ispunjenju deskriptora 1., 4. i 6. iz Priloga I. toj Direktivi u odnosu na ulogu koju ribolov igra u njihovu ispunjavanju. |
| --- | --- |

(b)

doprinos ispunjenju deskriptora 1., 4. i 6. iz Priloga I. toj Direktivi u odnosu na ulogu koju ribolov igra u njihovu ispunjavanju.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Ciljane
  vrijednosti ribolovne smrtnosti
  ostvaruju
  se do 2015. i
  održavaju
  nadalje za predmetne stokove unutar sljedećih raspona: | 1.   
  Ciljanom
  vrijednosti ribolovne smrtnosti
  vodi
  se
  računa o najnovijim znanstvenim saznanjima te se ona, gdje je to moguće, postiže
  do 2015.
  te na progresivnoj, rastućoj osnovi, najkasnije do 2020.,
  i
  održava
  nadalje za predmetne stokove
  . Ribolovna smrtnost za predmetne stokove uspostavlja se
  unutar sljedećih raspona: |
| Stok | Ciljani rasponi ribolovne smrtnosti | Stok | Raspon ciljane vrijednosti
  ribolovne smrtnosti |
| Bakalar u zapadnom Baltiku | 0.23-0.29 | Bakalar u zapadnom Baltiku | 0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos |
| Bakalar u istočnom Baltiku | 0.41-0.51 | Bakalar u istočnom Baltiku | 0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos |
| Haringa u središnjem Baltiku | 0.23-0.29 | Haringa u središnjem Baltiku | 0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos |
| Haringa u Riškom zaljevu | 0.32-0.39 | Haringa u Riškom zaljevu | 0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos |
| Haringa u Botničkom moru | 0.13-0.17 | Haringa u Botničkom moru | 0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos |
| Haringa u Botničkom moru | nije definirano | Haringa u Botničkom moru | 0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos |
| Haringa u zapadnom Baltiku | 0.25-0.31 | Haringa u zapadnom Baltiku | 0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos |
| Papalina u Baltiku | 0.26-0.32 | Papalina u Baltiku | 0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos |
| | Vrijednosti ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos trebale bi se preuzeti iz posljednjeg pouzdanog dostupnog znanstvenog savjeta, a stopa ribolovne smrtnosti trebala bi težiti vrijednosti od 0,8 puta ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   
  Ciljane
  vrijednosti ribolovne smrtnosti
  ostvaruju
  se do 2015. i
  održavaju
  nadalje za predmetne stokove unutar sljedećih raspona:

1.   
  Ciljanom
  vrijednosti ribolovne smrtnosti
  vodi
  se
  računa o najnovijim znanstvenim saznanjima te se ona, gdje je to moguće, postiže
  do 2015.
  te na progresivnoj, rastućoj osnovi, najkasnije do 2020.,
  i
  održava
  nadalje za predmetne stokove
  . Ribolovna smrtnost za predmetne stokove uspostavlja se
  unutar sljedećih raspona:

Stok

Ciljani rasponi ribolovne smrtnosti

Stok

Raspon ciljane vrijednosti
  ribolovne smrtnosti

Bakalar u zapadnom Baltiku

0.23-0.29

Bakalar u zapadnom Baltiku

0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos

Bakalar u istočnom Baltiku

0.41-0.51

Bakalar u istočnom Baltiku

0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos

Haringa u središnjem Baltiku

0.23-0.29

Haringa u središnjem Baltiku

0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos

Haringa u Riškom zaljevu

0.32-0.39

Haringa u Riškom zaljevu

0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos

Haringa u Botničkom moru

0.13-0.17

Haringa u Botničkom moru

0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos

Haringa u Botničkom moru

nije definirano

Haringa u Botničkom moru

0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos

Haringa u zapadnom Baltiku

0.25-0.31

Haringa u zapadnom Baltiku

0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos

Papalina u Baltiku

0.26-0.32

Papalina u Baltiku

0 do ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos

Vrijednosti ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos trebale bi se preuzeti iz posljednjeg pouzdanog dostupnog znanstvenog savjeta, a stopa ribolovne smrtnosti trebala bi težiti vrijednosti od 0,8 puta ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos.

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ribolovne mogućnosti utvrđuju se na takav način kojim se jamči da postoji manje od 5 % mogućnosti da su one više od vrijednosti ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos iz tablice u stavku 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Ribolovne mogućnosti utvrđuju se na takav način kojim se jamči da postoji manje od 5 % mogućnosti da su one više od vrijednosti ribolovne smrtnosti koja osigurava najveći održivi prinos iz tablice u stavku 1.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ova Uredba omogućuje privremeni prekid aktivnosti ribarstva kako je utvrđeno u članku 33. Uredbe (EU) br. 508/2014, uz financijsku potporu predviđenu u istoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2b.
     
  Ova Uredba omogućuje privremeni prekid aktivnosti ribarstva kako je utvrđeno u članku 33. Uredbe (EU) br. 508/2014, uz financijsku potporu predviđenu u istoj Uredbi.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Referentne točke očuvanja
  izražene na razini najmanje biomase
  u
  mrijestu koja je u
  skladu s punom reproduktivnom sposobnosti za predmetne stokove iznose kako slijedi: | 1.   Referentne točke očuvanja
  koje su
  u skladu s punom reproduktivnom sposobnosti za predmetne stokove iznose kako slijedi: |
| Stok | Minimalna reproduktivna biomasa u tonama | Stok | Minimalna reproduktivna biomasa u tonama |
| Bakalar u zapadnom Baltiku | 36 400 | Bakalar u zapadnom Baltiku | 36 400
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine |
| Bakalar u istočnom Baltiku | 88 200 | Bakalar u istočnom Baltiku | 88 200
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine |
| Haringa u središnjem Baltiku | 600 000 | Haringa u središnjem Baltiku | 600 000
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine |
| Haringa u Riškom zaljevu | nije definirano | Haringa u Riškom zaljevu | nije definirano
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine |
| Haringa u Botničkom moru | nije definirano | Haringa u Botničkom moru | nije definirano
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine |
| Haringa u Botničkom moru | nije definirano | Haringa u Botničkom moru | nije definirano
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine |
| Haringa u zapadnom Baltiku | 110 000 | Haringa u zapadnom Baltiku | 110 000
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine |
| Papalina u Baltiku | 570 000 | Papalina u Baltiku | 570 000
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Referentne točke očuvanja
  izražene na razini najmanje biomase
  u
  mrijestu koja je u
  skladu s punom reproduktivnom sposobnosti za predmetne stokove iznose kako slijedi:

1.   Referentne točke očuvanja
  koje su
  u skladu s punom reproduktivnom sposobnosti za predmetne stokove iznose kako slijedi:

Stok

Minimalna reproduktivna biomasa u tonama

Stok

Minimalna reproduktivna biomasa u tonama

Bakalar u zapadnom Baltiku

36 400

Bakalar u zapadnom Baltiku

36 400
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine

Bakalar u istočnom Baltiku

88 200

Bakalar u istočnom Baltiku

88 200
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine

Haringa u središnjem Baltiku

600 000

Haringa u središnjem Baltiku

600 000
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine

Haringa u Riškom zaljevu

nije definirano

Haringa u Riškom zaljevu

nije definirano
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine

Haringa u Botničkom moru

nije definirano

Haringa u Botničkom moru

nije definirano
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine

Haringa u Botničkom moru

nije definirano

Haringa u Botničkom moru

nije definirano
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine

Haringa u zapadnom Baltiku

110 000

Haringa u zapadnom Baltiku

110 000
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine

Papalina u Baltiku

570 000

Papalina u Baltiku

570 000
  za 2015. i biomasu koja odgovara najvećem održivom prinosu za preostale godine

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kada je biomasa u mrijestu nekih od predmetnih stokova za određenu godinu ispod razina najmanje biomase
  u mrijestu
  iz stavka 1., donose se odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao
  brz
  povratak predmetnog stoka na razine
  predostrožnosti
  . Posebno, odstupajući od članka 4. stavka 2. ove Uredbe i u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama nižima od onih koje rezultiraju ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz članka 4. stavka 1. Te korektivne mjere mogu i uključivati, prema potrebi, podnošenje zakonodavnih prijedloga Komisije i hitne mjere koje je donijela Komisija u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013. | 2.   Kada je biomasa u mrijestu nekih od predmetnih stokova za određenu godinu ispod razina najmanje biomase iz stavka 1., donose se odgovarajuće korektivne mjere kako bi se
  što prije
  osigurao povratak predmetnog stoka na razine
  iznad onih koje mogu proizvesti najveći održivi prinos
  . Posebno, odstupajući od članka 4. stavka 2. ove Uredbe i u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama nižima od onih koje rezultiraju ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz članka 4. stavka 1.
  ove Uredbe.
  Te korektivne mjere mogu i uključivati, prema potrebi, podnošenje zakonodavnih prijedloga Komisije i hitne mjere koje je donijela Komisija u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Kada je biomasa u mrijestu nekih od predmetnih stokova za određenu godinu ispod razina najmanje biomase
  u mrijestu
  iz stavka 1., donose se odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao
  brz
  povratak predmetnog stoka na razine
  predostrožnosti
  . Posebno, odstupajući od članka 4. stavka 2. ove Uredbe i u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama nižima od onih koje rezultiraju ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz članka 4. stavka 1. Te korektivne mjere mogu i uključivati, prema potrebi, podnošenje zakonodavnih prijedloga Komisije i hitne mjere koje je donijela Komisija u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

2.   Kada je biomasa u mrijestu nekih od predmetnih stokova za određenu godinu ispod razina najmanje biomase iz stavka 1., donose se odgovarajuće korektivne mjere kako bi se
  što prije
  osigurao povratak predmetnog stoka na razine
  iznad onih koje mogu proizvesti najveći održivi prinos
  . Posebno, odstupajući od članka 4. stavka 2. ove Uredbe i u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama nižima od onih koje rezultiraju ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz članka 4. stavka 1.
  ove Uredbe.
  Te korektivne mjere mogu i uključivati, prema potrebi, podnošenje zakonodavnih prijedloga Komisije i hitne mjere koje je donijela Komisija u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kad biomasa nekih od predmetnih stokova za određenu godinu padne ispod razina iz donje tablice, poduzimaju se odgovarajuće mjere kako bi se zaustavio ciljani ribolov predmetnog stoka: |
| | Stok | Ograničena razina biomase (u tonama) |
| | Bakalar u zapadnom Baltiku | 26 000 |
| | Bakalar u istočnom Baltiku | 63 000 |
| | Haringa u središnjem Baltiku | 430 000 |
| | Haringa u Riškom zaljevu | nije definirano |
| | Haringa u Botničkom moru | nije definirano |
| | Haringa u Botničkom moru | nije definirano |
| | Haringa u zapadnom Baltiku | 90 000 |
| | Papalina u Baltiku | 410 000 |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Kad biomasa nekih od predmetnih stokova za određenu godinu padne ispod razina iz donje tablice, poduzimaju se odgovarajuće mjere kako bi se zaustavio ciljani ribolov predmetnog stoka:

Stok

Ograničena razina biomase (u tonama)

Bakalar u zapadnom Baltiku

26 000

Bakalar u istočnom Baltiku

63 000

Haringa u središnjem Baltiku

430 000

Haringa u Riškom zaljevu

nije definirano

Haringa u Botničkom moru

nije definirano

Haringa u Botničkom moru

nije definirano

Haringa u zapadnom Baltiku

90 000

Papalina u Baltiku

410 000

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Članak 6. |
| Mjere
  u slučaju ugroze lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog | Tehničke
  mjere
  očuvanja za list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki |
| 1.   Kada znanstveni savjet
  utvrdi da je očuvanje nekih od stokova
  lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog
  ugroženo
  u Baltiku, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. o posebnim mjerama očuvanja
  koje se odnose na ugroženi stok i povezane su s bilo čime od sljedećeg
  : | 1.   Kada znanstveni savjet
  ukazuje na to da su potrebne korektivne mjere za jamčenje upravljanja stokovima
  lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku
  u skladu s predostrožnim pristupom
  , Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. o posebnim mjerama očuvanja
  u vezi s usputnim ulovom lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog te u pogledu sljedećih tehničkih mjera
  : |
| (
  c) | (
  a)
  prilagodbom
  ribolovnog kapaciteta i ribolovnog napora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Mjere
  u slučaju ugroze lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog

Tehničke
  mjere
  očuvanja za list zlatopjeg, iverak, oblić i list glatki

1.   Kada znanstveni savjet
  utvrdi da je očuvanje nekih od stokova
  lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog
  ugroženo
  u Baltiku, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. o posebnim mjerama očuvanja
  koje se odnose na ugroženi stok i povezane su s bilo čime od sljedećeg
  :

1.   Kada znanstveni savjet
  ukazuje na to da su potrebne korektivne mjere za jamčenje upravljanja stokovima
  lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog u Baltiku
  u skladu s predostrožnim pristupom
  , Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. o posebnim mjerama očuvanja
  u vezi s usputnim ulovom lista zlatopjega, iverka, oblića i lista glatkog te u pogledu sljedećih tehničkih mjera
  :

(
  c)

(
  a)
  prilagodbom
  ribolovnog kapaciteta i ribolovnog napora;

| (a) | prilagodbe
  ribolovnog kapaciteta i ribolovnog napora; |
| --- | --- |

(a)

prilagodbe
  ribolovnog kapaciteta i ribolovnog napora;

| (d)(b) | tehničkim mjerama, uključujući |
| --- | --- |

(d)(b)

tehničkim mjerama, uključujući

| (
  1
  ) | u pogledu karakteristika ribolovnih alata, osobito veličine oka mrežnog tega, debljine konca, veličine alata; |
| --- | --- |

(
  1
  )

u pogledu karakteristika ribolovnih alata, osobito veličine oka mrežnog tega, debljine konca, veličine alata;

| (
  b
  ) | u pogledu karakteristika ribolovnih alata, osobito veličine oka mrežnog tega, debljine konca, veličine alata; |
| --- | --- |

(
  b
  )

u pogledu karakteristika ribolovnih alata, osobito veličine oka mrežnog tega, debljine konca, veličine alata;

| (
  2) | upotrebu ribolovnih alata, osobito vrijeme u moru, dubina upotrebe alata; |
| --- | --- |

(
  2)

upotrebu ribolovnih alata, osobito vrijeme u moru, dubina upotrebe alata;

| (
  c) | upotrebe ribolovnih alata, osobito vrijeme u moru
  i
  dubine upotrebe alata; |
| --- | --- |

(
  c)

upotrebe ribolovnih alata, osobito vrijeme u moru
  i
  dubine upotrebe alata;

| (
  3) | zabranu ili ograničenje ribolova u određenim područjima; |
| --- | --- |

(
  3)

zabranu ili ograničenje ribolova u određenim područjima;

| (
  d) | zabrane ili ograničenja ribolova u određenim područjima; |
| --- | --- |

(
  d)

zabrane ili ograničenja ribolova u određenim područjima;

| (
  4) | zabranu ili ograničenje ribolova u određenim vremenskim razdobljima; |
| --- | --- |

(
  4)

zabranu ili ograničenje ribolova u određenim vremenskim razdobljima;

| (
  e) | zabrane ili ograničenja ribolova u određenim vremenskim razdobljima; |
| --- | --- |

(
  e)

zabrane ili ograničenja ribolova u određenim vremenskim razdobljima;

| (
  5) | najmanju referentnu veličinu za očuvanje. |
| --- | --- |

(
  5)

najmanju referentnu veličinu za očuvanje.

| (
  f) | najmanje referentne veličine za očuvanje. |
| --- | --- |

(
  f)

najmanje referentne veličine za očuvanje.

| (g) | drugih karakteristika u vezi sa selektivnošću. |
| --- | --- |

(g)

drugih karakteristika u vezi sa selektivnošću.

2.   Mjerama iz stavka 1. želi se postići cilj iz članka 
  3. stavka 1. točke (b)
  , a mjere se temelje na znanstvenom savjetu.

2.   Mjerama iz stavka 1. želi se postići cilj iz članka 3. stavka 1. točke (b)
  te usklađenost sa zakonodavstvom Unije u području okoliša iz članka 3.a
  , a mjere se temelje na
  najboljem dostupnom
  znanstvenom savjetu.

3.   Dotične države članice mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za posebne mjere očuvanja iz stavka 1.

3.   Dotične države članice mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za posebne mjere očuvanja iz stavka 1.

3a.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje s Europskim parlamentom i dotičnim savjetodavnim vijećima.

3b.
     
  Komisija će u dogovoru s državama članicama kojih se to tiče analizirati utjecaj delegiranih akata iz stavka 1. godinu dana nakon njihova donošenja, a nakon toga svake godine. Ako se takvom analizom pokaže da delegirani akt nije prikladan za rješavanje trenutačne situacije dotične države članice mogu podnijeti zajedničku preporuku u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, obveza iskrcavanja ne primjenjuje se
  na predmetne stokove i list zlatopjeg
  kod ribolova sljedećim alatima: zamke, vrše i košare. | Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, obveza iskrcavanja ne primjenjuje se kod ribolova
  bakalara
  sljedećim alatima: zamke, vrše i košare
  , kogoli i pregradne mreže
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, obveza iskrcavanja ne primjenjuje se
  na predmetne stokove i list zlatopjeg
  kod ribolova sljedećim alatima: zamke, vrše i košare.

Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, obveza iskrcavanja ne primjenjuje se kod ribolova
  bakalara
  sljedećim alatima: zamke, vrše i košare
  , kogoli i pregradne mreže
  .

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Mjerama iz stavka 1. žele se postići ciljevi iz članka 3., a mjere se temelje na znanstvenom savjetu, a posebno zaštiti mlade ribe ili ribe u mrijestu. | 2.   Mjerama iz stavka 1. žele se postići ciljevi iz članka 3., a mjere se temelje na znanstvenom savjetu, a posebno zaštiti mlade ribe ili ribe u mrijestu
  , kao i usklađenost sa zakonodavstvom Unije u području okoliša iz članka 3
  .
  a te jamstvo da će se smanjiti negativni utjecaji ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Mjerama iz stavka 1. žele se postići ciljevi iz članka 3., a mjere se temelje na znanstvenom savjetu, a posebno zaštiti mlade ribe ili ribe u mrijestu.

2.   Mjerama iz stavka 1. žele se postići ciljevi iz članka 3., a mjere se temelje na znanstvenom savjetu, a posebno zaštiti mlade ribe ili ribe u mrijestu
  , kao i usklađenost sa zakonodavstvom Unije u području okoliša iz članka 3
  .
  a te jamstvo da će se smanjiti negativni utjecaji ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | specifikacija ciljanih vrsta
  i
  veličina oka mrežnog tega
  utvrđenih
  u prilozima II.
  i
  III.
  iz članka 3
  .
  i 4.
  Uredbe (EZ) br. 2187/2005; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

specifikacija ciljanih vrsta
  i
  veličina oka mrežnog tega
  utvrđenih
  u prilozima II.
  i
  III.
  iz članka 3
  .
  i 4.
  Uredbe (EZ) br. 2187/2005;

| (a) | specifikacija ciljanih vrsta, veličina oka mrežnog tega
  i najmanje referentne veličine za očuvanje koji su utvrđeni
  u prilozima II., III.
  i IV
  . Uredbe (EZ) br. 2187/2005
  i o kojima je riječ u člancima 3., 4. i 14. stavku 1. te Uredbe
  ; |
| --- | --- |

(a)

specifikacija ciljanih vrsta, veličina oka mrežnog tega
  i najmanje referentne veličine za očuvanje koji su utvrđeni
  u prilozima II., III.
  i IV
  . Uredbe (EZ) br. 2187/2005
  i o kojima je riječ u člancima 3., 4. i 14. stavku 1. te Uredbe
  ;

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | zabrane koćarenja za Riški zaljev utvrđene u članku 22. te Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(f)

zabrane koćarenja za Riški zaljev utvrđene u članku 22. te Uredbe.

Briše se.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Osim toga, Komisija prije donošenja tehničkih mjera nastoji uzeti u obzir najnovije znanstvene studije, uključujući studije ICES-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4a.
     
  Osim toga, Komisija prije donošenja tehničkih mjera nastoji uzeti u obzir najnovije znanstvene studije, uključujući studije ICES-a.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Tijekom sezone mrijesta bakalara, zabranjuje se ribolov pelagijskih vrsta uporabom alata čija je veličina oka mrežnog tega manja od 110 mm ili 120 mm u slučaju potpornih alata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4b.
     
  Tijekom sezone mrijesta bakalara, zabranjuje se ribolov pelagijskih vrsta uporabom alata čija je veličina oka mrežnog tega manja od 110 mm ili 120 mm u slučaju potpornih alata.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Poglavlje VI.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | POGLAVLJE VI.a |
| | POSEBNE MJERE |
| | Članak 9.a |
| | Posebne mjere |
| | 1.
     
  Od 1. svibnja do 31. listopada zabranjuju se sve ribolovne aktivnosti u područjima koja su omeđena loksodromama što redom povezuju sljedeće zemljopisne koordinate utvrđene u skladu s koordinatnim sustavom WGS84: |
| | (a) | Područje 1: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

POGLAVLJE VI.a

POSEBNE MJERE

Članak 9.a

Posebne mjere

1.
     
  Od 1. svibnja do 31. listopada zabranjuju se sve ribolovne aktivnosti u područjima koja su omeđena loksodromama što redom povezuju sljedeće zemljopisne koordinate utvrđene u skladu s koordinatnim sustavom WGS84:

(a)

Područje 1:

| | — | 55o 45′ S, 15o 30′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ S, 15o 30′ I

| | — | 55o 45′ S, 16o 30′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ S, 16o 30′ I

| | — | 55o 00′ S, 16o 30′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ S, 16o 30′ I

| | — | 55o 00′ S, 16o 00′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ S, 16o 00′ I

| | — | 55o 15′ S, 16o 00′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ S, 16o 00′ I

| | — | 55o 15′ S, 15o 30′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ S, 15o 30′ I

| | — | 55o 45′ S, 15o 30′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ S, 15o 30′ I

| (b) | Područje 2: |
| --- | --- |

(b)

Područje 2:

| | — | 55o 00′ S, 19o 14′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ S, 19o 14′ I

| | — | 54o 48′ S, 19o 20′ I |
| --- | --- | --- |

—

54o 48′ S, 19o 20′ I

| | — | 54o 45′ S, 19o 19′ I |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ S, 19o 19′ I

| | — | 54o 45′ S, 18o 55′ I |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ S, 18o 55′ I

| | — | 55o 00′ S, 19o 14′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ S, 19o 14′ I

| (c) | Područje 3: |
| --- | --- |

(c)

Područje 3:

| | — | 56o 13′ S, 18o 27′ I |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ S, 18o 27′ I

| | — | 56o 13′ S, 19o 31′ I |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ S, 19o 31′ I

| | — | 55o 59′ S, 19o 13′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 59′ S, 19o 13′ I

| | — | 56o 03′ S, 19o 06′ I |
| --- | --- | --- |

—

56o 03′ S, 19o 06′ I

| | — | 56o 00′ S, 18o 51′ I |
| --- | --- | --- |

—

56o 00′ S, 18o 51′ I

| | — | 55o 47′ S, 18o 57′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 47′ S, 18o 57′ I

| | — | 55o 30′ S, 18o 34′ I |
| --- | --- | --- |

—

55o 30′ S, 18o 34′ I

| | — | 56o 13′ S, 18o 27′ I. |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ S, 18o 27′ I.

2.
     
  Sva plovila Unije čija ukupna duljina iznosi osam metara ili više, a koja drže bilo koje vrste ribolovnog alata za ribolov bakalara na Baltičkom moru ili se njima koriste u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 2187/2005, moraju imati posebnu povlasticu za ribolov bakalara na Baltičkom moru.

3.
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. za izmjenu ovog članka ako je to potrebno za postizanje ciljeva iz članka 3., a posebno u cilju zaštite mlade ribe ili ribe u mrijestu.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 10. | Članak 10. |
| Regionalna suradnja | Regionalna suradnja |
| 1.   Članak 18. stavci 1. do 6. Uredbe (
  EZ
  ) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere
  na temelju ovog poglavlja
  . | 1.   Članak 18. stavci 1. do 6. Uredbe (
  EU
  ) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere
  iz članaka 6
  .
  , 8. i 9. ove Uredbe. |
| 2.   
  Predmetne
  države članice mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s
  člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 u sljedećim rokovima: | 2.   
  Nakon dogovora sa savjetodavnim vijećima dotične
  države članice mogu podnijeti
  bilo koje
  zajedničke preporuke
  o kojima je riječ
  u
  članku 6. stavku 3., članku 8. stavku 3. i članku 9. stavku 4. prvi put najkasnije 12 mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga 12 mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u
  skladu s
  člankom 14., ali ne nakon 1. rujna kad je riječ o mjerama koje se tiču država članica. Države članice takve preporuke mogu podnijeti i u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim stokovima obuhvaćenima planom, ako znanstveni savjet preporučene mjere smatra potrebnima ili opravdanima. |
| a) | za mjere iz članka 6. stavka 1. i za kalendarsku godinu najkasnije do 1. rujna prethodne godine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 10.

Članak 10.

Regionalna suradnja

Regionalna suradnja

1.   Članak 18. stavci 1. do 6. Uredbe (
  EZ
  ) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere
  na temelju ovog poglavlja
  .

1.   Članak 18. stavci 1. do 6. Uredbe (
  EU
  ) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere
  iz članaka 6
  .
  , 8. i 9. ove Uredbe.

2.   
  Predmetne
  države članice mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s
  člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 u sljedećim rokovima:

2.   
  Nakon dogovora sa savjetodavnim vijećima dotične
  države članice mogu podnijeti
  bilo koje
  zajedničke preporuke
  o kojima je riječ
  u
  članku 6. stavku 3., članku 8. stavku 3. i članku 9. stavku 4. prvi put najkasnije 12 mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga 12 mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u
  skladu s
  člankom 14., ali ne nakon 1. rujna kad je riječ o mjerama koje se tiču država članica. Države članice takve preporuke mogu podnijeti i u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim stokovima obuhvaćenima planom, ako znanstveni savjet preporučene mjere smatra potrebnima ili opravdanima.

a)

za mjere iz članka 6. stavka 1. i za kalendarsku godinu najkasnije do 1. rujna prethodne godine;

| b) | za mjere iz članka 8. stavka 1. i članka 9. stavka 1. prvi put najkasnije šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga šest mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u skladu s člankom 14. |
| --- | --- |

b)

za mjere iz članka 8. stavka 1. i članka 9. stavka 1. prvi put najkasnije šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga šest mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u skladu s člankom 14.

2a.
     
  Uključena savjetodavna vijeća također mogu dati preporuke u skladu s rokovima predviđenima u stavku 2.

2b.
     
  Svako odstupanje Komisije od zajedničkih preporuka dostavlja se Europskom parlamentu i Vijeću i trebala bi postojati mogućnost njegova temeljitog razmatranja;

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Članak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 12. | Članak 12. |
| Prethodne obavijesti | Prethodne obavijesti |
| 1.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, obveza dostavljanja prethodne obavijesti iz tog članka primjenjuju se na: | 1.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, obveza dostavljanja prethodne obavijesti iz tog članka primjenjuju se na: |
| zapovjednike plovila Unije čija duljina preko svega iznosi osam metara ili više koji na plovilu drže najmanje 300
  kg
  bakalara | (a) | kad je riječ o ribarskim plovilima u lovu na bakalar,
  zapovjednike plovila Unije čija duljina preko svega iznosi osam metara ili više koji na plovilu drže najmanje 300
  kilograma
  bakalara; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 12.

Članak 12.

Prethodne obavijesti

Prethodne obavijesti

1.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, obveza dostavljanja prethodne obavijesti iz tog članka primjenjuju se na:

1.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, obveza dostavljanja prethodne obavijesti iz tog članka primjenjuju se na:

zapovjednike plovila Unije čija duljina preko svega iznosi osam metara ili više koji na plovilu drže najmanje 300
  kg
  bakalara

(a)

kad je riječ o ribarskim plovilima u lovu na bakalar,
  zapovjednike plovila Unije čija duljina preko svega iznosi osam metara ili više koji na plovilu drže najmanje 300
  kilograma
  bakalara;

ili dvije tone
  stokova
  pelagijskih vrsta.

| (b) | kad je riječ o ribarskim plovilima u lovu na haringu i/ili papaline, zapovjednike plovila Unije čija ukupna duljina iznosi osam metara
  ili
  više koji na plovilu drže najmanje
  dvije tone pelagijskih vrsta; |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o ribarskim plovilima u lovu na haringu i/ili papaline, zapovjednike plovila Unije čija ukupna duljina iznosi osam metara
  ili
  više koji na plovilu drže najmanje
  dvije tone pelagijskih vrsta;

2.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, razdoblje za prethodnu obavijest iz tog članka jest najmanje jedan sat prije predviđenog vremena dolaska u luku.

2.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, razdoblje za prethodnu obavijest iz tog članka jest najmanje jedan sat prije predviđenog vremena dolaska u luku.
  Nadležna tijela obalnih država članica mogu, od slučaja do slučaja, odobriti raniji ulazak u luku pod uvjetom da su dostupni potrebni uvjeti za odgovarajuće kontrolne mjere.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 13. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pet tona
  stokova pelagijskih vrsta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

pet tona
  stokova pelagijskih vrsta.

| (b) | dvije tone
  stokova pelagijskih vrsta. |
| --- | --- |

(b)

dvije tone
  stokova pelagijskih vrsta.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Članak 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 14. | Članak 14. |
| Evaluacija plana | Evaluacija plana |
| Komisija
  osigurava evaluaciju učinka
  ovog plana na stokove obuhvaćene ovom Uredbom i na ribarstvo koje iskorištava te stokove te osobito
  vodi računa o promjenama znanstvenog savjeta šest godina nakon stupanja ovog plana na snagu, a nakon toga svakih šest godina
  . Komisija podnosi rezultate
  tih evaluacija
  Europskom parlamentu i Vijeću. | Tri godine od stupanja na snagu ove Uredbe i nakon toga svakih pet godina
  Komisija
  ocjenjuje učinak
  ovog
  višegodišnjeg
  plana na stokove obuhvaćene ovom Uredbom i na ribarstvo koje iskorištava te stokove te osobito
  u pogledu postignutog napretka prema obnovi i održavanju ribljih stokova iznad razina koje mogu proizvesti najveći održivi prinos
  . Komisija podnosi rezultate
  te evaluacije
  Europskom parlamentu i Vijeću
  te može, po potrebi, uzeti u obzir najnovija znanstvena saznanja, predlagati prilagodbe višegodišnjem planu ili inicirati izmjene delegiranih akata
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 14.

Članak 14.

Evaluacija plana

Evaluacija plana

Komisija
  osigurava evaluaciju učinka
  ovog plana na stokove obuhvaćene ovom Uredbom i na ribarstvo koje iskorištava te stokove te osobito
  vodi računa o promjenama znanstvenog savjeta šest godina nakon stupanja ovog plana na snagu, a nakon toga svakih šest godina
  . Komisija podnosi rezultate
  tih evaluacija
  Europskom parlamentu i Vijeću.

Tri godine od stupanja na snagu ove Uredbe i nakon toga svakih pet godina
  Komisija
  ocjenjuje učinak
  ovog
  višegodišnjeg
  plana na stokove obuhvaćene ovom Uredbom i na ribarstvo koje iskorištava te stokove te osobito
  u pogledu postignutog napretka prema obnovi i održavanju ribljih stokova iznad razina koje mogu proizvesti najveći održivi prinos
  . Komisija podnosi rezultate
  te evaluacije
  Europskom parlamentu i Vijeću
  te može, po potrebi, uzeti u obzir najnovija znanstvena saznanja, predlagati prilagodbe višegodišnjem planu ili inicirati izmjene delegiranih akata
  .

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Poglavlje IX.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | POGLAVLJE IX.a |
| | POTPORA EUROPSKOG FONDA ZA POMORSTVO I RIBARSTVO |
| | Članak 14.a |
| | Potpora Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo |
| | Za potrebe članka 33. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 508/2014, višegodišnji plan se smatra višegodišnjim planom sukladno člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

POGLAVLJE IX.a

POTPORA EUROPSKOG FONDA ZA POMORSTVO I RIBARSTVO

Članak 14.a

Potpora Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo

Za potrebe članka 33. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 508/2014, višegodišnji plan se smatra višegodišnjim planom sukladno člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Delegiranje ovlasti iz članaka 6., 8.i 9. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme od datuma stupanja ove Uredbe na snagu
  . | 2.   Delegiranje ovlasti iz članaka 6., 8.i 9. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina od 1. rujna 2015. Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Delegiranje ovlasti iz članaka 6., 8.i 9. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme od datuma stupanja ove Uredbe na snagu
  .

2.   Delegiranje ovlasti iz članaka 6., 8.i 9. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina od 1. rujna 2015. Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Članak 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Brišu se članci 20. i 21. Uredbe
  (EZ) br. 2187/2005. | Uredba
  (EZ) br. 2187/2005
  mijenja se kako slijedi: |
| | 1.
     
  Briše se članak 13. stavak 3. |
| | 2.
     
  U Prilogu IV. u stupcu naslovljenom „Najmanja veličina” riječi „38 cm” u odnosu na najmanju referentnu veličinu za očuvanje bakalara zamjenjuju se riječima „35 cm”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Brišu se članci 20. i 21. Uredbe
  (EZ) br. 2187/2005.

Uredba
  (EZ) br. 2187/2005
  mijenja se kako slijedi:

1.
     
  Briše se članak 13. stavak 3.

2.
     
  U Prilogu IV. u stupcu naslovljenom „Najmanja veličina” riječi „38 cm” u odnosu na najmanju referentnu veličinu za očuvanje bakalara zamjenjuju se riječima „35 cm”.

---

(1)  Pitanje je upućeno natrag odboru nadležnom za razmatranje na temelju članka 61. stavka 2., drugog podstavka (A8-0128/2015)

(16)  SL L 179, 23.6.1998., str. 3.

(16)  SL L 179, 23.6.1998., str. 3.

(1bis)  
  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

(19)  Tehničke usluge ICES-a, rujan 2014. http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(19)  Tehničke usluge ICES-a, rujan 2014. http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(20)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od 21. prosinca 2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98 (SL L 349, 31.12.2005., str. 1.).

(20)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od 21. prosinca 2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98 (SL L 349, 31.12.2005., str. 1.).

(1bis)  
  Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006 i (EZ) br. 791/2007 te Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/142

---

P8_TA(2015)0105

Obveza iskrcavanja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 346/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0889), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0889),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0465/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. travnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. travnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2015. obvezao prihvatiti stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2015. obvezao prihvatiti stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0060/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0060/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 311, 12.9.2014., str. 68.

---

P8_TC1-COD(2013)0436

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 28. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 te uredaba (EU) br. 1379/2013 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obveze iskrcavanja i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1434/98

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/812)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/143

---

P8_TA(2015)0106

Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europske zajednice i Ruske Federacije, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 346/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (11878/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (11878/2014),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (11513/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (11513/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člancima 207. i 212. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0006/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člancima 207. i 212. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0006/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0129/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0129/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Ruske Federacije. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Ruske Federacije.

---

Srijeda, 29. travnja 2015.

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/144

---

P8_TA(2015)0110

Pretfinanciranje za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu u pogledu povećanja iznosa početnog pretfinanciranja za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 346/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0046), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0046),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 164. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 164. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0036/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. ožujka 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. ožujka 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune o financijskoj usklađenosti prijedloga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune o financijskoj usklađenosti prijedloga,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 21. travnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 21. travnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 41. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 41. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0134/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0134/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0026

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog predfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu iz Inicijative za zapošljavanje mladih

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi(EU) 2015/779.)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/145 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/145

---

P8_TA(2015)0111

Stavljanje izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 346/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0707), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0707),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0271/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0271/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. ožujka 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. ožujka 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 50. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 50. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0026/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0026/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P8_TC1-COD(2014)0334

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015./... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3030/93 o zajedničkim pravilima za uvoz određenih tekstilnih proizvoda iz trećih zemalja

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/937)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/146

---

P8_TA(2015)0112

Zaštitne mjere predviđene Sporazumom s Norveškom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim Sporazumom između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (kodifikacija) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 346/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0304), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0304),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0010/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0010/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0046/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0046/2015),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena: |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena:

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0159

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštitnim mjerama predviđenim Sporazumom između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/938.)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/147

---

P8_TA(2015)0113

Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Albanijom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane (kodifikacija) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 346/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0375), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0375),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0034/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0047/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0047/2015),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0191

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/939.)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/148 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/148

---

P8_TA(2015)0114

Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima s Bosnom i Hercegovinom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, i za primjenu Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane (kodificirani tekst)() (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 346/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0443), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0443),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0087/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0087/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0017/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0017/2015),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0206

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, i za primjenu Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/940.)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/149

---

P8_TA(2015)0115

Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane (kodificirani tekst) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 346/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0394), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0394),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0041/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0132/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0132/2015),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju,; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju,;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0199

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/941.)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/150

---

P8_TA(2015)0116

Primjena članaka 107. i 108. UFEU-a na određene kategorije horizontalnih državnih potpora *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (kodificirani tekst) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

(Savjetovanje – kodifikacija)

(2016/C 346/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2014)0377), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2014)0377),

| — | uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0139/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0139/2014),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0029/2014),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena, |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena,

| 1. | odobrava prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobrava prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji . |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji .

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/151

---

P8_TA(2015)0117

Pravila primjene članka 108. UFEU-a *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Vijeća o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

(Savjetovanje – kodifikacija)

(2016/C 346/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2014)0534), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2014)0534),

| — | uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0212/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0212/2014),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0047/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0047/2014),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | odobrava prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobrava prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/152

---

P8_TA(2015)0170

Novčani fondovi ***I

Amandmani koji je Europski parlament usvojio 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novčanim fondovima (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 346/38)

Amandman 1

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*)

na prijedlog Komisije

UREDBA (EU) 2015/...

EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o novčanim fondovima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnima parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Novčani fondovi osiguravaju kratkoročno financiranje financijskim institucijama, poduzećima i državama. Financiranjem tih subjekata novčani fondovi pridonose financiranju europskog gospodarstva.
  Takvi subjekti upotrebljavaju svoja ulaganja u novčane fondove kao učinkovit način za širenje vlastitog kreditnog rizika i kreditne izloženosti umjesto da se oslanjaju isključivo na bankovne depozite. |
| --- | --- |

(1)

Novčani fondovi osiguravaju kratkoročno financiranje financijskim institucijama, poduzećima i državama. Financiranjem tih subjekata novčani fondovi pridonose financiranju europskog gospodarstva.
  Takvi subjekti upotrebljavaju svoja ulaganja u novčane fondove kao učinkovit način za širenje vlastitog kreditnog rizika i kreditne izloženosti umjesto da se oslanjaju isključivo na bankovne depozite.

| (2) | Na strani potražnje, novčani fondovi su kratkoročni instrument upravljanja gotovinom koji nudi visoku razinu likvidnosti i diversifikacije, stabilnu vrijednost uložene glavnice u kombinaciji s tržišno utemeljenim prinosom. Novčane fondove ▌
  koristi širok raspon subjekata, uključujući dobrotvorne organizacije, stambene zadruge, lokalna tijela te veće profesionalne ulagatelje kao što su
  poduzeća
  i mirovinski fondovi koji
  žele kratkoročno uložiti višak gotovine. Stoga su novčani fondovi važna spona između ponude kratkoročnog novca i potražnje za njime. |
| --- | --- |

(2)

Na strani potražnje, novčani fondovi su kratkoročni instrument upravljanja gotovinom koji nudi visoku razinu likvidnosti i diversifikacije, stabilnu vrijednost uložene glavnice u kombinaciji s tržišno utemeljenim prinosom. Novčane fondove ▌
  koristi širok raspon subjekata, uključujući dobrotvorne organizacije, stambene zadruge, lokalna tijela te veće profesionalne ulagatelje kao što su
  poduzeća
  i mirovinski fondovi koji
  žele kratkoročno uložiti višak gotovine. Stoga su novčani fondovi važna spona između ponude kratkoročnog novca i potražnje za njime.

| (3) | Događaji do kojih je došlo za vrijeme financijske krize ukazali su na nekoliko karakteristika novčanih fondova zbog kojih su osjetljivi u slučaju poteškoća na financijskim tržištima te oni stoga mogu širiti ili povećavati rizike u financijskom sustavu. Kada cijene imovine u koju ulažu novčani fondovi počnu padati, posebice kod tržišnih stresova, novčani fond ne može uvijek ispuniti svoje obećanje i omogućiti trenutačnu isplatu uz očuvanje vrijednosti glavnice udjela ili dionice koje je izdao ulagateljima. To
  prema Odboru za financijsku stabilnost (FSB) i Međunarodnoj organizaciji nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) može biti osobito ozbiljno za novčane fondove s nepromjenjivom ili stabilnom neto vrijednošću imovine (NAV) te
  može dovesti do
  znatnih
  i iznenadnih zahtjeva za isplatu, što može
  uzrokovati
  šire makroekonomske posljedice. |
| --- | --- |

(3)

Događaji do kojih je došlo za vrijeme financijske krize ukazali su na nekoliko karakteristika novčanih fondova zbog kojih su osjetljivi u slučaju poteškoća na financijskim tržištima te oni stoga mogu širiti ili povećavati rizike u financijskom sustavu. Kada cijene imovine u koju ulažu novčani fondovi počnu padati, posebice kod tržišnih stresova, novčani fond ne može uvijek ispuniti svoje obećanje i omogućiti trenutačnu isplatu uz očuvanje vrijednosti glavnice udjela ili dionice koje je izdao ulagateljima. To
  prema Odboru za financijsku stabilnost (FSB) i Međunarodnoj organizaciji nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) može biti osobito ozbiljno za novčane fondove s nepromjenjivom ili stabilnom neto vrijednošću imovine (NAV) te
  može dovesti do
  znatnih
  i iznenadnih zahtjeva za isplatu, što može
  uzrokovati
  šire makroekonomske posljedice.

| (4) | Veliki zahtjevi za isplatu
  mogu prisiliti
  novčane fondove na prodaju dijela svojih ulaganja na padajućem tržištu,
  što može potaknuti
  krizu likvidnosti. U tim okolnostima izdavatelji na tržištu novca mogu se suočiti s ozbiljnim poteškoćama u financiranju ako
  presuše tržišta
  komercijalnih zapisa i drugih instrumenata tržišta novca.
  To bi moglo dovesti do zaraze
  na tržištu kratkoročnog financiranja
  i izazvati
  znatne izravne poteškoće u financiranju financijskih institucija, poduzeća i država te time i gospodarstva. |
| --- | --- |

(4)

Veliki zahtjevi za isplatu
  mogu prisiliti
  novčane fondove na prodaju dijela svojih ulaganja na padajućem tržištu,
  što može potaknuti
  krizu likvidnosti. U tim okolnostima izdavatelji na tržištu novca mogu se suočiti s ozbiljnim poteškoćama u financiranju ako
  presuše tržišta
  komercijalnih zapisa i drugih instrumenata tržišta novca.
  To bi moglo dovesti do zaraze
  na tržištu kratkoročnog financiranja
  i izazvati
  znatne izravne poteškoće u financiranju financijskih institucija, poduzeća i država te time i gospodarstva.

| (5) | Upravitelji imovine mogu uz
  potporu
  pokrovitelja donijeti odluku o osiguravanju diskrecijske potpore kako bi se održala likvidnost i stabilnost njihovih novčanih fondova. Pokrovitelji su često prisiljeni poduprijeti novčani fond
  koji gubi
  vrijednost zbog reputacijskog rizika i iz straha da bi se panika mogla proširiti na njihova druga područja poslovanja. Ovisno o veličini fonda i jačini pritiska isplata, pokroviteljska potpora može doseći razmjere koji premašuju raspoložive rezerve pokrovitelja. Stoga je važno osigurati okvir jedinstvenih pravila kako bi se spriječio gubitak pokrovitelja i rizik zaraze na druge subjekte koji su pokrovitelji novčanih fondova. |
| --- | --- |

(5)

Upravitelji imovine mogu uz
  potporu
  pokrovitelja donijeti odluku o osiguravanju diskrecijske potpore kako bi se održala likvidnost i stabilnost njihovih novčanih fondova. Pokrovitelji su često prisiljeni poduprijeti novčani fond
  koji gubi
  vrijednost zbog reputacijskog rizika i iz straha da bi se panika mogla proširiti na njihova druga područja poslovanja. Ovisno o veličini fonda i jačini pritiska isplata, pokroviteljska potpora može doseći razmjere koji premašuju raspoložive rezerve pokrovitelja. Stoga je važno osigurati okvir jedinstvenih pravila kako bi se spriječio gubitak pokrovitelja i rizik zaraze na druge subjekte koji su pokrovitelji novčanih fondova.

| (6) | Kako bi se očuvali integritet i stabilnost unutarnjeg tržišta ▌, potrebno je utvrditi pravila za poslovanje novčanih fondova, a osobito za sastav portfelja novčanih fondova.
  Tako bi novčani fondovi trebali biti otporniji i ograničili bi se prijenosnici zaraze.
  Jedinstvena pravila diljem Unije potrebna su kako bi se osiguralo da novčani fondovi mogu
  ispuniti zahtjeve za isplatu ulagatelja
  , posebice za vrijeme tržišnih stresova. Jedinstvena pravila za portfelj novčanog fonda isto su tako potrebna kako bi se osiguralo da se novčani fondovi mogu nositi sa
  znatnim
  i iznenadnim zahtjevima za isplatu velikog broja ulagatelja. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se očuvali integritet i stabilnost unutarnjeg tržišta ▌, potrebno je utvrditi pravila za poslovanje novčanih fondova, a osobito za sastav portfelja novčanih fondova.
  Tako bi novčani fondovi trebali biti otporniji i ograničili bi se prijenosnici zaraze.
  Jedinstvena pravila diljem Unije potrebna su kako bi se osiguralo da novčani fondovi mogu
  ispuniti zahtjeve za isplatu ulagatelja
  , posebice za vrijeme tržišnih stresova. Jedinstvena pravila za portfelj novčanog fonda isto su tako potrebna kako bi se osiguralo da se novčani fondovi mogu nositi sa
  znatnim
  i iznenadnim zahtjevima za isplatu velikog broja ulagatelja.

| (7) | Jedinstvena pravila za novčane fondove potrebna su i kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje tržišta kratkoročnog financiranja za financijske institucije, korporativne izdavatelje kratkoročnih dužničkih financijskih instrumenata i države. Osim toga, njima se mora osigurati jednaki tretman ulagatelja novčanih fondova i izbjegava da primatelji kasnih isplata budu
  u nepovoljnom položaju
  ako se isplate privremeno obustave ili se novčani fond likvidira. |
| --- | --- |

(7)

Jedinstvena pravila za novčane fondove potrebna su i kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje tržišta kratkoročnog financiranja za financijske institucije, korporativne izdavatelje kratkoročnih dužničkih financijskih instrumenata i države. Osim toga, njima se mora osigurati jednaki tretman ulagatelja novčanih fondova i izbjegava da primatelji kasnih isplata budu
  u nepovoljnom položaju
  ako se isplate privremeno obustave ili se novčani fond likvidira.

| (8) | Potrebno je uskladiti zahtjeve nadzora povezane s novčanim fondovima tako da se postave jasna pravila kojima se novčanim fondovima i njihovim upraviteljima u čitavoj Uniji nameću izravne obveze. Time bi se povećala stabilnost novčanih fondova kao izvora kratkoročnog financiranja država i korporativnog sektora u čitavoj Uniji. Osim toga osiguralo bi se da novčani fondovi ostanu pouzdani instrument za potrebe upravljanja gotovinom gospodarstva Unije. |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je uskladiti zahtjeve nadzora povezane s novčanim fondovima tako da se postave jasna pravila kojima se novčanim fondovima i njihovim upraviteljima u čitavoj Uniji nameću izravne obveze. Time bi se povećala stabilnost novčanih fondova kao izvora kratkoročnog financiranja država i korporativnog sektora u čitavoj Uniji. Osim toga osiguralo bi se da novčani fondovi ostanu pouzdani instrument za potrebe upravljanja gotovinom gospodarstva Unije.

| (9) | Smjernice za novčane fondove, koje je donio Odbor europskih regulatora za vrijednosne papire (CESR) kako bi se za novčane fondove Unije stvorili ravnopravni minimalni uvjeti tržišnog natjecanja, provelo je samo 12 država članica godinu dana nakon njihova stupanja na snagu, što je pokazalo da i dalje postoje razlike između nacionalnih propisa. Različitim nacionalnim pristupima ne rješavaju se slabosti tržišta novca u Uniji ▌te se ne
  uspijeva ublažiti
  rizik zaraze, čime se ugrožava funkcioniranje i stabilnost unutarnjeg tržišta
  , kao što se pokazalo za vrijeme financijske krize
  . Stoga se ovim zajedničkim pravilima za novčane fondove treba pružiti visoka razina zaštite ulagatelja te spriječiti i ublažiti svaki potencijalni rizik zaraze koji proizlazi iz mogućeg bijega
  iz
  novčanih fondova. |
| --- | --- |

(9)

Smjernice za novčane fondove, koje je donio Odbor europskih regulatora za vrijednosne papire (CESR) kako bi se za novčane fondove Unije stvorili ravnopravni minimalni uvjeti tržišnog natjecanja, provelo je samo 12 država članica godinu dana nakon njihova stupanja na snagu, što je pokazalo da i dalje postoje razlike između nacionalnih propisa. Različitim nacionalnim pristupima ne rješavaju se slabosti tržišta novca u Uniji ▌te se ne
  uspijeva ublažiti
  rizik zaraze, čime se ugrožava funkcioniranje i stabilnost unutarnjeg tržišta
  , kao što se pokazalo za vrijeme financijske krize
  . Stoga se ovim zajedničkim pravilima za novčane fondove treba pružiti visoka razina zaštite ulagatelja te spriječiti i ublažiti svaki potencijalni rizik zaraze koji proizlazi iz mogućeg bijega
  iz
  novčanih fondova.

| (10) | U slučaju da nema uredbe kojom se utvrđuju pravila za novčane fondove, mogle bi se na nacionalnoj razini i dalje donositi različite mjere zbog kojih bi se zbog važnih razlika u ključnim standardima za zaštitu ulaganja i dalje znatno narušavalo tržišno natjecanje. Različiti zahtjevi za sastav portfelja, prihvatljivu imovinu i njezino dospijeće, likvidnost i diversifikaciju te kreditnu kvalitetu izdavatelja instrumenata tržišta novca dovode do razlika u razini zaštite ulagatelja jer su ulaganja novčanog fonda povezana s različitim razinama rizika.
  Stoga je nužno donijeti jedinstvena
  pravila
  kako bi se spriječila zaraza tržišta kratkoročnog financiranja i pokrovitelja novčanih fondova koja bi ugrozila stabilnost financijskog tržišta Unije
  .
  Radi ublažavanja sistemskih rizika novčanim fondovima s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine (novčani fond s nepromjenjivim NAV-om) trebalo bi se u Uniji od datuma stupanja na snagu ove Uredbe poslovati samo kao s novčanim fondom javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčanim fondom za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om ili novčanim fondom s NAV-om niske volatilnosti od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Osim ako nije drugačije navedeno, u ovoj se Uredbi pri svakom navođenju novčanih fondova s nepromjenjivim NAV-om misli na javne novčane fondove javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčane fondove za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om i novčane fondove s NAV-om niske volatilnosti. Postojeći novčani fondovi s nepromjenjivim NAV-om također mogu odlučiti da posluju kao novčani fondovi s promjenjivom neto vrijednošću imovine (novčani fondovi s promjenjivim NAV-om). |
| --- | --- |

(10)

U slučaju da nema uredbe kojom se utvrđuju pravila za novčane fondove, mogle bi se na nacionalnoj razini i dalje donositi različite mjere zbog kojih bi se zbog važnih razlika u ključnim standardima za zaštitu ulaganja i dalje znatno narušavalo tržišno natjecanje. Različiti zahtjevi za sastav portfelja, prihvatljivu imovinu i njezino dospijeće, likvidnost i diversifikaciju te kreditnu kvalitetu izdavatelja instrumenata tržišta novca dovode do razlika u razini zaštite ulagatelja jer su ulaganja novčanog fonda povezana s različitim razinama rizika.
  Stoga je nužno donijeti jedinstvena
  pravila
  kako bi se spriječila zaraza tržišta kratkoročnog financiranja i pokrovitelja novčanih fondova koja bi ugrozila stabilnost financijskog tržišta Unije
  .
  Radi ublažavanja sistemskih rizika novčanim fondovima s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine (novčani fond s nepromjenjivim NAV-om) trebalo bi se u Uniji od datuma stupanja na snagu ove Uredbe poslovati samo kao s novčanim fondom javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčanim fondom za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om ili novčanim fondom s NAV-om niske volatilnosti od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Osim ako nije drugačije navedeno, u ovoj se Uredbi pri svakom navođenju novčanih fondova s nepromjenjivim NAV-om misli na javne novčane fondove javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčane fondove za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om i novčane fondove s NAV-om niske volatilnosti. Postojeći novčani fondovi s nepromjenjivim NAV-om također mogu odlučiti da posluju kao novčani fondovi s promjenjivom neto vrijednošću imovine (novčani fondovi s promjenjivim NAV-om).

| (11) | Nova pravila za novčane fondove usko su povezana s Direktivom 2009/65/EZ (3) i Direktivom 2011/61/EU (4) jer one čine pravni okvir kojim se uređuje osnivanje novčanih fondova, upravljanje njima i prodaja novčanih fondova u Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Nova pravila za novčane fondove usko su povezana s Direktivom 2009/65/EZ (3) i Direktivom 2011/61/EU (4) jer one čine pravni okvir kojim se uređuje osnivanje novčanih fondova, upravljanje njima i prodaja novčanih fondova u Uniji.

| (12) | Subjekti za zajednička ulaganja u Uniji mogu poslovati kao subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) kojima upravljaju upravitelji UCITS-a ili investicijska društva s odobrenjem za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ ili kao alternativni investicijski fondovi (AIF) kojima upravljaju upravitelji alternativnih investicijskih fondova (UAIF) s odobrenjem za rad i registrirani u skladu s Direktivom 2011/61/EU. Novim pravilima o novčanim fondovima dopunjuju se odredbe tih Direktiva. Stoga bi se nova jedinstvena pravila trebala primjenjivati dodatno uz ona utvrđena u direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU. Istodobno trebalo bi odrediti da se niz pravila koja se odnose na politike ulaganja UCITS-a utvrđena u poglavlju VII. Direktive 2009/65/EZ prestaje primjenjivati i potrebno je utvrditi posebna pravila za proizvode u ovim novim jedinstvenim odredbama o novčanim fondovima. |
| --- | --- |

(12)

Subjekti za zajednička ulaganja u Uniji mogu poslovati kao subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) kojima upravljaju upravitelji UCITS-a ili investicijska društva s odobrenjem za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ ili kao alternativni investicijski fondovi (AIF) kojima upravljaju upravitelji alternativnih investicijskih fondova (UAIF) s odobrenjem za rad i registrirani u skladu s Direktivom 2011/61/EU. Novim pravilima o novčanim fondovima dopunjuju se odredbe tih Direktiva. Stoga bi se nova jedinstvena pravila trebala primjenjivati dodatno uz ona utvrđena u direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU. Istodobno trebalo bi odrediti da se niz pravila koja se odnose na politike ulaganja UCITS-a utvrđena u poglavlju VII. Direktive 2009/65/EZ prestaje primjenjivati i potrebno je utvrditi posebna pravila za proizvode u ovim novim jedinstvenim odredbama o novčanim fondovima.

| (13) | Usklađena pravila trebala bi se primijeniti na subjekte za zajednička ulaganja koji imaju karakteristike novčanog fonda. Za UCITS-e i AIF-e koji ulažu u kratkoročnu imovinu kao što su instrumenti tržišta novca ili depoziti ili sklapaju obrnute repo ugovore ili određene ugovore o izvedenicama čija je jedina svrha zaštita od rizika povezanih s drugim ulaganjima fonda i čiji je cilj ponuditi prinose u skladu sa stopama na tržištu novca ili očuvati vrijednost ulaganja, trebalo bi biti obvezno pridržavanje novih pravila o novčanim fondovima. |
| --- | --- |

(13)

Usklađena pravila trebala bi se primijeniti na subjekte za zajednička ulaganja koji imaju karakteristike novčanog fonda. Za UCITS-e i AIF-e koji ulažu u kratkoročnu imovinu kao što su instrumenti tržišta novca ili depoziti ili sklapaju obrnute repo ugovore ili određene ugovore o izvedenicama čija je jedina svrha zaštita od rizika povezanih s drugim ulaganjima fonda i čiji je cilj ponuditi prinose u skladu sa stopama na tržištu novca ili očuvati vrijednost ulaganja, trebalo bi biti obvezno pridržavanje novih pravila o novčanim fondovima.

| (14) | Posebnost novčanih fondova proizlazi iz kombinacije imovine u koju ulažu i njihovih ciljeva. Cilj ostvarivanja prinosa u skladu sa stopama na tržištu novca i cilj očuvanja vrijednosti ulaganja međusobno se ne isključuju. Novčani fond može imati jedan od tih ciljeva ili oba cilja istodobno. |
| --- | --- |

(14)

Posebnost novčanih fondova proizlazi iz kombinacije imovine u koju ulažu i njihovih ciljeva. Cilj ostvarivanja prinosa u skladu sa stopama na tržištu novca i cilj očuvanja vrijednosti ulaganja međusobno se ne isključuju. Novčani fond može imati jedan od tih ciljeva ili oba cilja istodobno.

| (15) | Cilj ostvarivanja prinosa u skladu sa stopama na tržištu novca trebalo bi tumačiti u širem smislu. Predviđeni prinos ne mora biti savršeno usklađen sa stopama EONIA, Libor, Euribor ili bilo kojom drugom mjerodavnom stopom na tržištu novca. Cilj ostvarivanja malo bolje stope od stopa na tržištu novca ne izuzima UCITS ili AIF iz područja primjene novih jedinstvenih pravila. |
| --- | --- |

(15)

Cilj ostvarivanja prinosa u skladu sa stopama na tržištu novca trebalo bi tumačiti u širem smislu. Predviđeni prinos ne mora biti savršeno usklađen sa stopama EONIA, Libor, Euribor ili bilo kojom drugom mjerodavnom stopom na tržištu novca. Cilj ostvarivanja malo bolje stope od stopa na tržištu novca ne izuzima UCITS ili AIF iz područja primjene novih jedinstvenih pravila.

| (16) | Cilj očuvanja vrijednosti ulaganja ne bi trebalo smatrati kapitalnim jamstvom fonda. Trebalo bi se smatrati ciljem koji UCITS ili AIF želi ostvariti. Smanjenje vrijednosti ulaganja ne bi trebalo značiti da je subjekt za zajednička ulaganja promijenio cilj očuvanja vrijednosti ulaganja. |
| --- | --- |

(16)

Cilj očuvanja vrijednosti ulaganja ne bi trebalo smatrati kapitalnim jamstvom fonda. Trebalo bi se smatrati ciljem koji UCITS ili AIF želi ostvariti. Smanjenje vrijednosti ulaganja ne bi trebalo značiti da je subjekt za zajednička ulaganja promijenio cilj očuvanja vrijednosti ulaganja.

| (17) | Važno je da se UCITS-i i AIF-i koji imaju karakteristike novčanih fondova odrede kao novčani fondovi i da se izričito provjeri njihova sposobnost kontinuiranog pridržavanja novih jedinstvenih pravila o novčanim fondovima. U tu svrhu nadležna tijela trebala bi novčanim fondovima izdavati odobrenje za rad. Za UCITS odobrenje za rad kao novčani fond trebalo bi se izdati u okviru odobrenja za rad kao UCITS u skladu s usklađenim postupcima predviđenima Direktivom 2009/65/EZ. Za AIF-e, budući da oni ne podliježu usklađenim postupcima odobrenja i nadzora, potrebno je predvidjeti zajednička osnovna pravila o odobrenju za rad koja održavaju postojeća usklađena pravila UCITS-a. Tim bi se postupcima trebalo osigurati da AIF s odobrenjem za rad kao novčani fond za upravitelja ima upravitelja alternativnih investicijskih fondova (UAIF) s odobrenjem za rad u skladu s Direktivom 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(17)

Važno je da se UCITS-i i AIF-i koji imaju karakteristike novčanih fondova odrede kao novčani fondovi i da se izričito provjeri njihova sposobnost kontinuiranog pridržavanja novih jedinstvenih pravila o novčanim fondovima. U tu svrhu nadležna tijela trebala bi novčanim fondovima izdavati odobrenje za rad. Za UCITS odobrenje za rad kao novčani fond trebalo bi se izdati u okviru odobrenja za rad kao UCITS u skladu s usklađenim postupcima predviđenima Direktivom 2009/65/EZ. Za AIF-e, budući da oni ne podliježu usklađenim postupcima odobrenja i nadzora, potrebno je predvidjeti zajednička osnovna pravila o odobrenju za rad koja održavaju postojeća usklađena pravila UCITS-a. Tim bi se postupcima trebalo osigurati da AIF s odobrenjem za rad kao novčani fond za upravitelja ima upravitelja alternativnih investicijskih fondova (UAIF) s odobrenjem za rad u skladu s Direktivom 2011/61/EU.

| (18) | Kako bi se osiguralo da subjekti za zajednička ulaganja koji imaju karakteristike novčanih fondova podliježu novim zajedničkim pravilima za novčane fondove, potrebno je zabraniti korištenje naziva „novčani fond” ili bilo kojeg drugog izraza kojim se implicira da subjekt za zajednička ulaganja dijeli karakteristike novčanih fondova za sve fondove koji nisu u skladu s ovom Uredbom. Da bi se spriječilo izbjegavanje pravila za novčane fondove, nadležna tijela trebala bi nadzirati tržišne prakse subjekata za zajednička ulaganja koji su osnovani ili se prodaju na području njihove nadležnosti kako bi se uvjerila da ne zloupotrebljavaju naziv novčanog fonda ili navode na zaključak da su novčani fond, a da pritom ne poštuju novi regulatorni okvir. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se osiguralo da subjekti za zajednička ulaganja koji imaju karakteristike novčanih fondova podliježu novim zajedničkim pravilima za novčane fondove, potrebno je zabraniti korištenje naziva „novčani fond” ili bilo kojeg drugog izraza kojim se implicira da subjekt za zajednička ulaganja dijeli karakteristike novčanih fondova za sve fondove koji nisu u skladu s ovom Uredbom. Da bi se spriječilo izbjegavanje pravila za novčane fondove, nadležna tijela trebala bi nadzirati tržišne prakse subjekata za zajednička ulaganja koji su osnovani ili se prodaju na području njihove nadležnosti kako bi se uvjerila da ne zloupotrebljavaju naziv novčanog fonda ili navode na zaključak da su novčani fond, a da pritom ne poštuju novi regulatorni okvir.

| (19) | Nova pravila koja se primjenjuju na novčane fondove trebaju se zasnivati na postojećem regulatornom okviru uspostavljenom Direktivom 2009/65/EZ, Direktivom 2011/61/EU i aktima koji su doneseni za njihovu provedbu. Stoga bi se pravila za proizvode novčanih fondova trebala primjenjivati dodatno uz pravila za proizvode utvrđena postojećim zakonodavstvom Unije, osim ako se izričito prestanu primjenjivati. Nadalje, pravila za upravljanje i prodaju utvrđena postojećim okvirom trebala bi se primjenjivati na novčane fondove i pritom uzeti u obzir jesu li UCITS ili AIF. Isto tako, pravila o prekograničnom pružanju usluga i slobodi poslovnog nastana utvrđena direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU trebala bi se na odgovarajući način primjenjivati na prekogranične aktivnosti novčanih fondova. |
| --- | --- |

(19)

Nova pravila koja se primjenjuju na novčane fondove trebaju se zasnivati na postojećem regulatornom okviru uspostavljenom Direktivom 2009/65/EZ, Direktivom 2011/61/EU i aktima koji su doneseni za njihovu provedbu. Stoga bi se pravila za proizvode novčanih fondova trebala primjenjivati dodatno uz pravila za proizvode utvrđena postojećim zakonodavstvom Unije, osim ako se izričito prestanu primjenjivati. Nadalje, pravila za upravljanje i prodaju utvrđena postojećim okvirom trebala bi se primjenjivati na novčane fondove i pritom uzeti u obzir jesu li UCITS ili AIF. Isto tako, pravila o prekograničnom pružanju usluga i slobodi poslovnog nastana utvrđena direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU trebala bi se na odgovarajući način primjenjivati na prekogranične aktivnosti novčanih fondova.

| (20) | S obzirom da UCITS-i AIF-i mogu imati različite pravne oblike kojima ne dobivaju nužno pravnu osobnost, trebalo bi se smatrati da se odredbe, kojima se zahtijeva da novčani fondovi poduzimaju mjere, odnose na upravitelje novčanih fondova ako je novčani fond ustrojen kao UCITS ili AIF koji ne može poduzimati mjere samostalno jer nema vlastitu pravnu osobnost. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom da UCITS-i AIF-i mogu imati različite pravne oblike kojima ne dobivaju nužno pravnu osobnost, trebalo bi se smatrati da se odredbe, kojima se zahtijeva da novčani fondovi poduzimaju mjere, odnose na upravitelje novčanih fondova ako je novčani fond ustrojen kao UCITS ili AIF koji ne može poduzimati mjere samostalno jer nema vlastitu pravnu osobnost.

| (21) | Pravilima za portfelj novčanih fondova zahtijevalo bi se jasno utvrđivanje kategorija imovine prihvatljive za ulaganje novčanih fondova i uvjeta pod kojima je prihvatljiva. Kako bi se osigurao integritet novčanih fondova poželjno je novčanom fondu zabraniti određene financijske transakcije kojima bi se ugrozili strategija i ciljevi ulaganja. |
| --- | --- |

(21)

Pravilima za portfelj novčanih fondova zahtijevalo bi se jasno utvrđivanje kategorija imovine prihvatljive za ulaganje novčanih fondova i uvjeta pod kojima je prihvatljiva. Kako bi se osigurao integritet novčanih fondova poželjno je novčanom fondu zabraniti određene financijske transakcije kojima bi se ugrozili strategija i ciljevi ulaganja.

| (22) | Instrumenti tržišta novca su prenosivi instrumenti kojima se obično trguje na tržištu novca, kao što su blagajnički zapisi i kratkoročne municipalne obveznice, potvrde o depozitu, komercijalni zapisi,
  likvidni vrijednosni papiri visoke kvalitete osigurani imovinom,
  bankovni akcepti te srednjoročne ili kratkoročne obveznice. Oni bi trebali biti prihvatljivi za ulaganje novčanih fondova samo ako su usklađeni s ograničenjima dospijeća
  ili, u slučaju vrijednosnih papira osiguranih imovinom, ako su prihvatljivi kao imovina visoke kvalitete prema pravilima likvidnosti u šestom dijelu Uredbe (EU) br. 575/2013

   (5) te ih novčani fond svrstava u instrumente visoke kreditne kvalitete. |
| --- | --- |

(22)

Instrumenti tržišta novca su prenosivi instrumenti kojima se obično trguje na tržištu novca, kao što su blagajnički zapisi i kratkoročne municipalne obveznice, potvrde o depozitu, komercijalni zapisi,
  likvidni vrijednosni papiri visoke kvalitete osigurani imovinom,
  bankovni akcepti te srednjoročne ili kratkoročne obveznice. Oni bi trebali biti prihvatljivi za ulaganje novčanih fondova samo ako su usklađeni s ograničenjima dospijeća
  ili, u slučaju vrijednosnih papira osiguranih imovinom, ako su prihvatljivi kao imovina visoke kvalitete prema pravilima likvidnosti u šestom dijelu Uredbe (EU) br. 575/2013

   (5) te ih novčani fond svrstava u instrumente visoke kreditne kvalitete.

| (23) | Komercijalni zapisi osigurani imovinom (ABCP) trebali bi se smatrati prihvatljivim instrumentima tržišta novca u mjeri u kojoj ispunjavaju dodatne zahtjeve. Zbog činjenice da su za vrijeme krize određene sekuritizacije bile osobito nestabilne, potrebno je uvesti ograničenja dospijeća i kriterije kvalitete za temeljnu imovinu
  te se također pobrinuti da je skup izloženosti dovoljno diversificiran
  .
  Ipak, nisu se
  sve kategorije temeljne imovine
  pokazale nestabilnima, uključujući posebice one sekuritizacije u kojima je temeljna imovina bila povezana s podupiranjem radnog kapitala proizvođača i prodajom dobara i usluga realnoga gospodarstva
  .
  Te sekuritizacije bile su uspješne i trebali bi se smatrati prihvatljivim instrumentima tržišta novca u mjeri u kojoj su prihvatljivi kao visokokvalitetna likvidna sredstva u skladu s pravilima o likvidnosti u šestom dijelu Uredbe (EU) br. 575/2013, određenima u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. ...

   (6).
  To bi se trebalo primjenjivati na kvalificirane likvidne vrijednosne papire visoke kvalitete osigurane imovinom koji sadrže jednu od potkategorija sekuritizirane temeljne imovine iz članka 13. stavka 2. točke (g) podtočaka iii. ili iv. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. ..., točnije kredite za automobile i leasing za automobile za zajmoprimce ili zakupce koji imaju poslovni nastan ili boravište u državi članici ili komercijalne kredite, zakupe ili kreditne aranžmane koji se izdaju društvima uspostavljenima u državi članici radi financiranja kapitalnih izdataka ili poslovnih djelatnosti koje ne obuhvaćaju stjecanje ili razvoj komercijalnih nekretnina. Upućivanje na određene potkategorije sekuritizirane temeljne imovine iz Delegirane uredbe Komisije (EU) br. ... važno je kako bi se osigurala ujednačena definicija prihvatljive sekuritizirane temeljne imovine u svrhu pravila likvidnosti za kreditne institucije i također ove uredbe, što je zatim važno za likvidnost takvih instrumenata kako bi se izbjegle prepreke sekuritizacija realnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(23)

Komercijalni zapisi osigurani imovinom (ABCP) trebali bi se smatrati prihvatljivim instrumentima tržišta novca u mjeri u kojoj ispunjavaju dodatne zahtjeve. Zbog činjenice da su za vrijeme krize određene sekuritizacije bile osobito nestabilne, potrebno je uvesti ograničenja dospijeća i kriterije kvalitete za temeljnu imovinu
  te se također pobrinuti da je skup izloženosti dovoljno diversificiran
  .
  Ipak, nisu se
  sve kategorije temeljne imovine
  pokazale nestabilnima, uključujući posebice one sekuritizacije u kojima je temeljna imovina bila povezana s podupiranjem radnog kapitala proizvođača i prodajom dobara i usluga realnoga gospodarstva
  .
  Te sekuritizacije bile su uspješne i trebali bi se smatrati prihvatljivim instrumentima tržišta novca u mjeri u kojoj su prihvatljivi kao visokokvalitetna likvidna sredstva u skladu s pravilima o likvidnosti u šestom dijelu Uredbe (EU) br. 575/2013, određenima u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. ...

   (6).
  To bi se trebalo primjenjivati na kvalificirane likvidne vrijednosne papire visoke kvalitete osigurane imovinom koji sadrže jednu od potkategorija sekuritizirane temeljne imovine iz članka 13. stavka 2. točke (g) podtočaka iii. ili iv. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. ..., točnije kredite za automobile i leasing za automobile za zajmoprimce ili zakupce koji imaju poslovni nastan ili boravište u državi članici ili komercijalne kredite, zakupe ili kreditne aranžmane koji se izdaju društvima uspostavljenima u državi članici radi financiranja kapitalnih izdataka ili poslovnih djelatnosti koje ne obuhvaćaju stjecanje ili razvoj komercijalnih nekretnina. Upućivanje na određene potkategorije sekuritizirane temeljne imovine iz Delegirane uredbe Komisije (EU) br. ... važno je kako bi se osigurala ujednačena definicija prihvatljive sekuritizirane temeljne imovine u svrhu pravila likvidnosti za kreditne institucije i također ove uredbe, što je zatim važno za likvidnost takvih instrumenata kako bi se izbjegle prepreke sekuritizacija realnog gospodarstva.

| (23a) | Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu definiranja kriterija za određivanje jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije. Pri tome bi Komisija trebala osigurati usklađenost s delegiranim aktima usvojenima u skladu s člankom 460. Uredbe (EU) br. 575/2013 i člankom 135. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o započinjanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) te uzimati u obzir posebna obilježja sekuritizacija s ugovorenim dospijećem manjim od 397 dana. Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi također delegirati Komisiji u pogledu definiranja kriterija za određivanje duga visoke kreditne kvalitete i likvidnih komercijalnih papira osiguranih imovinom. Komisija bi trebala osigurati usklađenost s radom pojedinih područja djelovanja Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) te njihovo podupiranje. |
| --- | --- |

(23a)

Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu definiranja kriterija za određivanje jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije. Pri tome bi Komisija trebala osigurati usklađenost s delegiranim aktima usvojenima u skladu s člankom 460. Uredbe (EU) br. 575/2013 i člankom 135. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o započinjanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) te uzimati u obzir posebna obilježja sekuritizacija s ugovorenim dospijećem manjim od 397 dana. Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi također delegirati Komisiji u pogledu definiranja kriterija za određivanje duga visoke kreditne kvalitete i likvidnih komercijalnih papira osiguranih imovinom. Komisija bi trebala osigurati usklađenost s radom pojedinih područja djelovanja Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) te njihovo podupiranje.

| (24) | Novčanom fondu treba se dopustiti ulaganje u depozite do mjere u kojoj u svakom trenutku može povući sredstva. Stvarna mogućnost povlačenja bi se ograničila ako su sankcije za prijevremeno povlačenje tako visoke da premašuju kamate obračunate prije povlačenja. Iz tog razloga novčani fond trebao bi paziti da ne polaže depozite kod kreditnih institucija koje zahtijevaju iznadprosječne sankcije ili da ne polaže depozite na predugi rok ako to dovodi do previsokih sankcija. |
| --- | --- |

(24)

Novčanom fondu treba se dopustiti ulaganje u depozite do mjere u kojoj u svakom trenutku može povući sredstva. Stvarna mogućnost povlačenja bi se ograničila ako su sankcije za prijevremeno povlačenje tako visoke da premašuju kamate obračunate prije povlačenja. Iz tog razloga novčani fond trebao bi paziti da ne polaže depozite kod kreditnih institucija koje zahtijevaju iznadprosječne sankcije ili da ne polaže depozite na predugi rok ako to dovodi do previsokih sankcija.

| (25) | Izvedeni financijski instrumenti prihvatljivi za ulaganje novčanog fonda trebali bi služiti isključivo za zaštitu od kamatnog i valutnog rizika te bi im temeljni instrument trebale biti samo kamatne stope, devizne valute ili indeksi tih kategorija. Svako korištenje izvedenica u drugu svrhu ili uz drugu temeljnu imovinu trebalo bi zabraniti. Izvedenice se trebaju koristiti samo kao dopuna strategiji fonda, a ne kao glavni instrument za postizanje ciljeva fonda. Ako novčani fond ulaže u imovinu denominiranu u valuti različitoj od valute fonda, od upravitelja novčanog fonda se očekuje potpuna zaštita od izloženosti valutnom riziku, uključujući i preko izvedenica.
  Novčanim fondovima trebalo bi omogućiti ulaganje u izvedene financijske instrumente ako se tim instrumentima trguje na reguliranom tržištu iz članka 50. stavka 1. točaka (a), (b) ili (c) Direktive 2009/65/EZ ili se njima trguje izvan burze (OTC) ili na organiziranom mjestu kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata. |
| --- | --- |

(25)

Izvedeni financijski instrumenti prihvatljivi za ulaganje novčanog fonda trebali bi služiti isključivo za zaštitu od kamatnog i valutnog rizika te bi im temeljni instrument trebale biti samo kamatne stope, devizne valute ili indeksi tih kategorija. Svako korištenje izvedenica u drugu svrhu ili uz drugu temeljnu imovinu trebalo bi zabraniti. Izvedenice se trebaju koristiti samo kao dopuna strategiji fonda, a ne kao glavni instrument za postizanje ciljeva fonda. Ako novčani fond ulaže u imovinu denominiranu u valuti različitoj od valute fonda, od upravitelja novčanog fonda se očekuje potpuna zaštita od izloženosti valutnom riziku, uključujući i preko izvedenica.
  Novčanim fondovima trebalo bi omogućiti ulaganje u izvedene financijske instrumente ako se tim instrumentima trguje na reguliranom tržištu iz članka 50. stavka 1. točaka (a), (b) ili (c) Direktive 2009/65/EZ ili se njima trguje izvan burze (OTC) ili na organiziranom mjestu kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata.

| (26) | Obrnute repo ugovore novčani fondovi mogu koristiti kao sredstvo vrlo kratkoročnog ulaganja viška gotovine pod uvjetom da je stavka u cijelosti osigurana. Kako bi se zaštitili interesi ulagatelja, kolaterali u okviru obrnutih repo ugovora moraju biti visoke kvalitete. Sve druge učinkovite metode upravljanja portfeljem, uključujući uzajmljivanje i pozajmljivanje vrijednosnih papira, novčani fondovi ne bi trebali koristiti budući da bi se njima moglo narušiti ostvarivanje ciljeva ulaganja novčanih fondova. |
| --- | --- |

(26)

Obrnute repo ugovore novčani fondovi mogu koristiti kao sredstvo vrlo kratkoročnog ulaganja viška gotovine pod uvjetom da je stavka u cijelosti osigurana. Kako bi se zaštitili interesi ulagatelja, kolaterali u okviru obrnutih repo ugovora moraju biti visoke kvalitete. Sve druge učinkovite metode upravljanja portfeljem, uključujući uzajmljivanje i pozajmljivanje vrijednosnih papira, novčani fondovi ne bi trebali koristiti budući da bi se njima moglo narušiti ostvarivanje ciljeva ulaganja novčanih fondova.

| (27) | Kako bi se ograničilo preuzimanje rizika novčanih fondova, bitno je smanjiti rizik druge ugovorne strane tako da se za portfelj novčanih fondova utvrde jasni zahtjevi za diversifikaciju. U tu svrhu obrnuti repo ugovori moraju biti u potpunosti osigurani te, kako bi se ograničio operativni rizik, jedna ugovorna strana obrnutog repo ugovora ne može imati više od 20 % imovine novčanog fonda. Sve neuvrštene (OTC) izvedenice trebale bi podlijegati Uredbi (EU) br. 648/2012 (7). |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se ograničilo preuzimanje rizika novčanih fondova, bitno je smanjiti rizik druge ugovorne strane tako da se za portfelj novčanih fondova utvrde jasni zahtjevi za diversifikaciju. U tu svrhu obrnuti repo ugovori moraju biti u potpunosti osigurani te, kako bi se ograničio operativni rizik, jedna ugovorna strana obrnutog repo ugovora ne može imati više od 20 % imovine novčanog fonda. Sve neuvrštene (OTC) izvedenice trebale bi podlijegati Uredbi (EU) br. 648/2012 (7).

| (28) | Zbog pravila nadzora i izbjegavanja znatnog utjecaja novčanog fonda na upravu izdavatelja, potrebno je izbjeći preveliku koncentraciju ulaganja novčanog fonda u imovinu istog izdavatelja. |
| --- | --- |

(28)

Zbog pravila nadzora i izbjegavanja znatnog utjecaja novčanog fonda na upravu izdavatelja, potrebno je izbjeći preveliku koncentraciju ulaganja novčanog fonda u imovinu istog izdavatelja.

| (29) | Novčani fond trebao bi biti odgovoran za ulaganje u prihvatljivu imovinu visoke kvalitete. Stoga novčani fond treba imati oprezan ▌postupak
  kreditne
  procjene za određivanje kreditne kvalitete instrumenata tržišta novca u koje namjerava ulagati. U skladu sa zakonodavstvom Unije o ograničavanju pretjeranog oslanjanja na kreditni rejting, važno je da se novčani fondovi, kada procjenjuju kvalitetu prihvatljive imovine, ne oslanjaju
  pretjerano
  na rejting koji daju agencije za kreditni rejting. ▌ |
| --- | --- |

(29)

Novčani fond trebao bi biti odgovoran za ulaganje u prihvatljivu imovinu visoke kvalitete. Stoga novčani fond treba imati oprezan ▌postupak
  kreditne
  procjene za određivanje kreditne kvalitete instrumenata tržišta novca u koje namjerava ulagati. U skladu sa zakonodavstvom Unije o ograničavanju pretjeranog oslanjanja na kreditni rejting, važno je da se novčani fondovi, kada procjenjuju kvalitetu prihvatljive imovine, ne oslanjaju
  pretjerano
  na rejting koji daju agencije za kreditni rejting. ▌

| (29a) | Uzimajući u obzir rad međunarodnih tijela, kao što su IOSCO i FSB, te europsko zakonodavstvo, kao što je Uredba (EU) br. 462/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (8)

  i Direktiva 2013/14/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (9)

  , o smanjivanju prekomjernog oslanjanja ulagatelja na kreditni rejting, nije prikladno izričito isključiti nijedan proizvod, uključujući novčane fondove, iz traženja ili financiranja vanjskog kreditnog rejtinga. |
| --- | --- |

(29a)

Uzimajući u obzir rad međunarodnih tijela, kao što su IOSCO i FSB, te europsko zakonodavstvo, kao što je Uredba (EU) br. 462/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (8)

  i Direktiva 2013/14/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (9)

  , o smanjivanju prekomjernog oslanjanja ulagatelja na kreditni rejting, nije prikladno izričito isključiti nijedan proizvod, uključujući novčane fondove, iz traženja ili financiranja vanjskog kreditnog rejtinga.

| (30) | Kako bi se izbjeglo da upravitelji novčanog fonda za procjenu
  kreditne kvalitete
  instrumenta tržišta novca koriste različite kriterije procjene i istom instrumentu pripisuju različite karakteristike rizika, ključno je da upravitelji
  uspostave interni postupak procjene koji se temelji na opreznim, sistematičnim i kontinuiranim metodologijama za dodjelu
  . Primjeri ▌kriterija za
  procjenu
  su kvantitativne mjere za izdavatelja instrumenta, kao što su financijski pokazatelji, dinamika bilance, smjernice za profitabilnost, koje se ocjenjuju i uspoređuju s onima poduzeća i grupa iz sektora; kvalitativne mjere za izdavatelja instrumenta su učinkovitost uprave i korporativna strategija koje se analiziraju kako bi se osiguralo da ukupna strategija izdavatelja ne šteti njegovoj budućoj kreditnoj kvaliteti. Najviši
  rezultati internih procjena
  trebali bi odražavati činjenicu da izdavatelj instrumenata u svakom trenutku ima najvišu moguću kreditnu sposobnost. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se izbjeglo da upravitelji novčanog fonda za procjenu
  kreditne kvalitete
  instrumenta tržišta novca koriste različite kriterije procjene i istom instrumentu pripisuju različite karakteristike rizika, ključno je da upravitelji
  uspostave interni postupak procjene koji se temelji na opreznim, sistematičnim i kontinuiranim metodologijama za dodjelu
  . Primjeri ▌kriterija za
  procjenu
  su kvantitativne mjere za izdavatelja instrumenta, kao što su financijski pokazatelji, dinamika bilance, smjernice za profitabilnost, koje se ocjenjuju i uspoređuju s onima poduzeća i grupa iz sektora; kvalitativne mjere za izdavatelja instrumenta su učinkovitost uprave i korporativna strategija koje se analiziraju kako bi se osiguralo da ukupna strategija izdavatelja ne šteti njegovoj budućoj kreditnoj kvaliteti. Najviši
  rezultati internih procjena
  trebali bi odražavati činjenicu da izdavatelj instrumenata u svakom trenutku ima najvišu moguću kreditnu sposobnost.

| (31) | Kako bi se razvio transparentan i dosljedan
  postupak kreditne procjene
  , upravitelj bi trebao dokumentirati postupke korištene za
  kreditnu
  procjenu. Time bi se osiguralo da je postupak u skladu s jasnim pravilima koja se mogu nadzirati i da se zainteresirane strane
  i nadležna nacionalna tijela
  na zahtjev mogu upoznati s korištenim metodologijama. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se razvio transparentan i dosljedan
  postupak kreditne procjene
  , upravitelj bi trebao dokumentirati postupke korištene za
  kreditnu
  procjenu. Time bi se osiguralo da je postupak u skladu s jasnim pravilima koja se mogu nadzirati i da se zainteresirane strane
  i nadležna nacionalna tijela
  na zahtjev mogu upoznati s korištenim metodologijama.

| (32) | Kako bi se smanjio rizik portfelja važno je odrediti ograničenja dospijeća i predvidjeti maksimalno dopušteno ponderirano prosječno dospijeće (WAM) i ponderirano prosječno trajanje (WAL). |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se smanjio rizik portfelja važno je odrediti ograničenja dospijeća i predvidjeti maksimalno dopušteno ponderirano prosječno dospijeće (WAM) i ponderirano prosječno trajanje (WAL).

| (33) | WAM se koristi za mjerenje osjetljivosti novčanog fonda na promjene kamatnih stopa na tržištu novca. Kada određuju WAM, upravitelji bi trebali uzeti u obzir utjecaj izvedenih financijskih instrumenata, depozita i obrnutih repo ugovora i njihov učinak na rizik kamatnih stopa novčanog fonda. Ako novčani fond ugovori SWAP transakciju kako bi instrument s promjenjivom stopom promijenio u instrument s fiksnom stopom, to bi trebalo uzeti u obzir pri određivanju WAM-a. |
| --- | --- |

(33)

WAM se koristi za mjerenje osjetljivosti novčanog fonda na promjene kamatnih stopa na tržištu novca. Kada određuju WAM, upravitelji bi trebali uzeti u obzir utjecaj izvedenih financijskih instrumenata, depozita i obrnutih repo ugovora i njihov učinak na rizik kamatnih stopa novčanog fonda. Ako novčani fond ugovori SWAP transakciju kako bi instrument s promjenjivom stopom promijenio u instrument s fiksnom stopom, to bi trebalo uzeti u obzir pri određivanju WAM-a.

| (34) | WAL se koristi za mjerenje kreditnog rizika, budući da što se više odgađa isplata glavnice, kreditni rizik je veći. WAL se koristi i za ograničavanje rizika likvidnosti. Za razliku od izračuna WAM-a, za izračun WAL-a za vrijednosne papire s promjenjivom stopom i strukturirane financijske instrumente nije moguće koristiti datume utvrđivanja kamatnih stopa, već isključivo navedeno konačno dospijeće financijskog instrumenta. Dospijeće koje se koristi za izračun WAL-a je dospijeće preostalo do ugovorene isplate jer je to jedini datum kada društvo za upravljanje može biti sigurno da će se izvršiti isplata instrumenta. Obilježja instrumenta kao što je mogućnost isplate na određeni datum, takozvane put-opcije, ne mogu se uzeti u obzir za izračun WAL-a. |
| --- | --- |

(34)

WAL se koristi za mjerenje kreditnog rizika, budući da što se više odgađa isplata glavnice, kreditni rizik je veći. WAL se koristi i za ograničavanje rizika likvidnosti. Za razliku od izračuna WAM-a, za izračun WAL-a za vrijednosne papire s promjenjivom stopom i strukturirane financijske instrumente nije moguće koristiti datume utvrđivanja kamatnih stopa, već isključivo navedeno konačno dospijeće financijskog instrumenta. Dospijeće koje se koristi za izračun WAL-a je dospijeće preostalo do ugovorene isplate jer je to jedini datum kada društvo za upravljanje može biti sigurno da će se izvršiti isplata instrumenta. Obilježja instrumenta kao što je mogućnost isplate na određeni datum, takozvane put-opcije, ne mogu se uzeti u obzir za izračun WAL-a.

| (35) | Kako bi se poboljšala sposobnost novčanih fondova da vrše isplate i spriječila likvidacija imovine novčanih fondova po preniskim cijenama, novčani fondovi trebali bi uvijek držati minimalni iznos likvidne imovine koja dospijeva dnevno ili tjedno. Udio imovine koja dospijeva dnevno ili tjedno izračunava se s pomoću ugovorenog datuma isplate sredstava. Može se razmotriti mogućnost da upravitelj kratkoročno raskine ugovor. Primjerice, ako se obrnuti repo ugovor može raskinuti uz otkazni rok od jednog dana, smatra se imovinom koja dospijeva dnevno. Ako upravitelj ima mogućnost podići novac s depozitnog računa uz otkazni rok od jednog dana, može se smatrati imovinom koja dospijeva dnevno.
  Državne vrijednosne papire može se uključiti kao imovinu s dnevnim dospijećem ako upravitelj novčanog fonda zaključi da su državni vrijednosni papiri visoke kreditne kvalitete. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi se poboljšala sposobnost novčanih fondova da vrše isplate i spriječila likvidacija imovine novčanih fondova po preniskim cijenama, novčani fondovi trebali bi uvijek držati minimalni iznos likvidne imovine koja dospijeva dnevno ili tjedno. Udio imovine koja dospijeva dnevno ili tjedno izračunava se s pomoću ugovorenog datuma isplate sredstava. Može se razmotriti mogućnost da upravitelj kratkoročno raskine ugovor. Primjerice, ako se obrnuti repo ugovor može raskinuti uz otkazni rok od jednog dana, smatra se imovinom koja dospijeva dnevno. Ako upravitelj ima mogućnost podići novac s depozitnog računa uz otkazni rok od jednog dana, može se smatrati imovinom koja dospijeva dnevno.
  Državne vrijednosne papire može se uključiti kao imovinu s dnevnim dospijećem ako upravitelj novčanog fonda zaključi da su državni vrijednosni papiri visoke kreditne kvalitete.

| (36) | S obzirom na to da novčani fondovi mogu ulagati u imovinu s različitim rasponom dospijeća, ulagatelji bi trebali moći razlikovati različite kategorije novčanih fondova. Stoga se novčani fondovi trebaju svrstati u kratkoročni ili standardni novčani fond. Cilj je kratkoročnih novčanih fondova ponuditi prinose sukladne stopama na tržištu novca i istovremeno osigurati najveću moguću razinu sigurnosti za ulagatelje. Rizik trajanja i kreditni rizik kratkoročnih novčanih fondova održavaju se niskima kratkim WAM-om i WAL-om. |
| --- | --- |

(36)

S obzirom na to da novčani fondovi mogu ulagati u imovinu s različitim rasponom dospijeća, ulagatelji bi trebali moći razlikovati različite kategorije novčanih fondova. Stoga se novčani fondovi trebaju svrstati u kratkoročni ili standardni novčani fond. Cilj je kratkoročnih novčanih fondova ponuditi prinose sukladne stopama na tržištu novca i istovremeno osigurati najveću moguću razinu sigurnosti za ulagatelje. Rizik trajanja i kreditni rizik kratkoročnih novčanih fondova održavaju se niskima kratkim WAM-om i WAL-om.

| (37) | Cilj je standardnih novčanih fondova ponuditi prinose malo više od prinosa na tržištu novca te stoga ulažu u imovinu s dužim dospijećem. Nadalje, kako bi se ostvario taj cilj, ovoj kategoriji novčanih fondova treba dopustiti primjenu viših granica za rizik portfelja kao što su ponderirano prosječno dospijeće i ponderirano prosječno trajanje. |
| --- | --- |

(37)

Cilj je standardnih novčanih fondova ponuditi prinose malo više od prinosa na tržištu novca te stoga ulažu u imovinu s dužim dospijećem. Nadalje, kako bi se ostvario taj cilj, ovoj kategoriji novčanih fondova treba dopustiti primjenu viših granica za rizik portfelja kao što su ponderirano prosječno dospijeće i ponderirano prosječno trajanje.

| (38) | U skladu s pravilima utvrđenima u članku 84. Direktive 2009/65/EZ, upravitelji UCITS novčanih fondova imaju mogućnost u iznimnim slučajevima, u kojima okolnosti to zahtijevaju, privremeno obustaviti isplatu. U skladu s pravilima utvrđenima u članku 16. Direktive 2011/61/EU i u članku 47. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 231/2013 (10), upravitelji AIF novčanih fondova smiju koristiti posebne mehanizme kako bi se nosili s neočekivanom nelikvidnošću imovine fonda. |
| --- | --- |

(38)

U skladu s pravilima utvrđenima u članku 84. Direktive 2009/65/EZ, upravitelji UCITS novčanih fondova imaju mogućnost u iznimnim slučajevima, u kojima okolnosti to zahtijevaju, privremeno obustaviti isplatu. U skladu s pravilima utvrđenima u članku 16. Direktive 2011/61/EU i u članku 47. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 231/2013 (10), upravitelji AIF novčanih fondova smiju koristiti posebne mehanizme kako bi se nosili s neočekivanom nelikvidnošću imovine fonda.

| (39) | Kako
  upravljanje rizicima novčanih fondova ne
  bi bilo
  pristrano zbog kratkoročnih odluka pod utjecajem mogućeg rejtinga novčanog fonda
  , ako upravitelj novčanog fonda zatraži vanjski kreditni rejting, trebala bi se primjenjivati Uredba (EU) br. 462/2013 i sve provoditi u skladu s njom
  . ▌Kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje likvidnošću, novčani fondovi moraju uvesti čvrste politike i postupke za upoznavanje svojih ulagatelja. Politike koje treba provesti upravitelj trebale bi pomoći razumijevanju baze ulagatelja novčanih fondova u tolikoj mjeri da se mogu predvidjeti velike isplate. Kako bi novčani fond izbjegao iznenadne masovne isplate, potrebno je obratiti posebnu pažnju na velike ulagatelje koji čine znatan udio u imovini novčanog fonda, primjerice kada je udio jednog ulagatelja veći od udjela imovine s dnevnim dospijećem. U tom slučaju novčani fond treba povećati svoj udio imovine s dnevnim dospijećem na razinu udjela ulagatelja. Kad god je to moguće upravitelj treba saznati tko su ulagatelji, čak i ako su zastupljeni preko povjereničkih računa, portala ili bilo kojih drugih neizravnih kupaca. |
| --- | --- |

(39)

Kako
  upravljanje rizicima novčanih fondova ne
  bi bilo
  pristrano zbog kratkoročnih odluka pod utjecajem mogućeg rejtinga novčanog fonda
  , ako upravitelj novčanog fonda zatraži vanjski kreditni rejting, trebala bi se primjenjivati Uredba (EU) br. 462/2013 i sve provoditi u skladu s njom
  . ▌Kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje likvidnošću, novčani fondovi moraju uvesti čvrste politike i postupke za upoznavanje svojih ulagatelja. Politike koje treba provesti upravitelj trebale bi pomoći razumijevanju baze ulagatelja novčanih fondova u tolikoj mjeri da se mogu predvidjeti velike isplate. Kako bi novčani fond izbjegao iznenadne masovne isplate, potrebno je obratiti posebnu pažnju na velike ulagatelje koji čine znatan udio u imovini novčanog fonda, primjerice kada je udio jednog ulagatelja veći od udjela imovine s dnevnim dospijećem. U tom slučaju novčani fond treba povećati svoj udio imovine s dnevnim dospijećem na razinu udjela ulagatelja. Kad god je to moguće upravitelj treba saznati tko su ulagatelji, čak i ako su zastupljeni preko povjereničkih računa, portala ili bilo kojih drugih neizravnih kupaca.

| (40) | U okviru opreznog upravljanja rizicima novčani fondovi trebaju najm
  anje jedanput u tri mjeseca
  provoditi testiranje otpornosti na stres. Od upravitelja novčanih fondova očekuje se da poduzmu mjere za jačanje otpornosti novčanih fondova kad god rezultati testiranja otpornosti na stres ukazuju na osjetljivost. |
| --- | --- |

(40)

U okviru opreznog upravljanja rizicima novčani fondovi trebaju najm
  anje jedanput u tri mjeseca
  provoditi testiranje otpornosti na stres. Od upravitelja novčanih fondova očekuje se da poduzmu mjere za jačanje otpornosti novčanih fondova kad god rezultati testiranja otpornosti na stres ukazuju na osjetljivost.

| (41) | Kako bi se odrazila stvarna vrijednost imovine, prednost pri vrednovanju imovine novčanih fondova treba imati metoda po tržišnim vrijednostima. Ako se metodom vrednovanja po tržišnim vrijednostima dobiva pouzdana vrijednost imovine, upravitelju se ne bi trebalo dopustiti korištenje metode vrednovanja po modelu jer se metodom vrednovanja po modelu obično postiže slabija preciznost. Imovina kao što su blagajnički zapisi i kratkoročne municipalne obveznice, srednjoročne ili kratkoročne obveznice općenito je ona za koju se očekuje pouzdano vrednovanje po tržišnim vrijednostima. Za vrednovanje komercijalnih zapisa ili potvrda o depozitu, upravitelj treba provjeriti je li cijena na sekundarnom tržištu točna. Smatra se da i otkupna cijena koju ponudi izdavatelj predstavlja dobru procjenu vrijednosti komercijalnog zapisa. ▌Vrijednost treba procijeniti upravitelj, primjerice korištenjem tržišnih podataka kao što je prinos usporedivih izdanja i usporedivih izdavatelja
  ili korištenjem međunarodno priznate metode računovodstva amortiziranih troškova kao što je navedeno u priznatim međunarodnim računovodstvenim standardima
  . |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se odrazila stvarna vrijednost imovine, prednost pri vrednovanju imovine novčanih fondova treba imati metoda po tržišnim vrijednostima. Ako se metodom vrednovanja po tržišnim vrijednostima dobiva pouzdana vrijednost imovine, upravitelju se ne bi trebalo dopustiti korištenje metode vrednovanja po modelu jer se metodom vrednovanja po modelu obično postiže slabija preciznost. Imovina kao što su blagajnički zapisi i kratkoročne municipalne obveznice, srednjoročne ili kratkoročne obveznice općenito je ona za koju se očekuje pouzdano vrednovanje po tržišnim vrijednostima. Za vrednovanje komercijalnih zapisa ili potvrda o depozitu, upravitelj treba provjeriti je li cijena na sekundarnom tržištu točna. Smatra se da i otkupna cijena koju ponudi izdavatelj predstavlja dobru procjenu vrijednosti komercijalnog zapisa. ▌Vrijednost treba procijeniti upravitelj, primjerice korištenjem tržišnih podataka kao što je prinos usporedivih izdanja i usporedivih izdavatelja
  ili korištenjem međunarodno priznate metode računovodstva amortiziranih troškova kao što je navedeno u priznatim međunarodnim računovodstvenim standardima
  .

| (42) | Cilj je novčanih fondova s nepromjenjivom vrijednošću imovine (novčani fondovi s nepromjenjivim NAV-om) očuvati uloženi kapital, a pritom osigurati visoki stupanj likvidnosti. Većina novčanih fondova s nepromjenjivim NAV-om pri raspodjeli dohotka ulagateljima ima neto vrijednost imovine (NAV) po udjelu ili dionici na primjer 1 EUR, 1 USD ili 1 GBP. Ostali akumuliraju dohodak u NAV-u fonda i pritom održavaju nepromjenjivom unutarnju vrijednost imovine. |
| --- | --- |

(42)

Cilj je novčanih fondova s nepromjenjivom vrijednošću imovine (novčani fondovi s nepromjenjivim NAV-om) očuvati uloženi kapital, a pritom osigurati visoki stupanj likvidnosti. Većina novčanih fondova s nepromjenjivim NAV-om pri raspodjeli dohotka ulagateljima ima neto vrijednost imovine (NAV) po udjelu ili dionici na primjer 1 EUR, 1 USD ili 1 GBP. Ostali akumuliraju dohodak u NAV-u fonda i pritom održavaju nepromjenjivom unutarnju vrijednost imovine.

| (43) | Kako bi se uzele u obzir posebnosti novčanih fondova s nepromjenjivim NAV-om, potrebno je novčanim fondovima s nepromjenjivim NAV-om dopustiti i korištenje računovodstvene metode amortiziranog troška za određivanje nepromjenjive neto vrijednosti imovine (NAV) po udjelu ili dionici. Unatoč tome, kako bi se u svakom trenutku osiguralo praćenje razlike između nepromjenjivog NAV-a po udjelu ili dionici i NAV-a po udjelu ili dionici, novčani fond s nepromjenjivim NAV-om trebao bi isto tako izračunati vrijednost svoje imovine na temelju metoda vrednovanja po tržišnim vrijednostima ili vrednovanja po modelu. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se uzele u obzir posebnosti novčanih fondova s nepromjenjivim NAV-om, potrebno je novčanim fondovima s nepromjenjivim NAV-om dopustiti i korištenje računovodstvene metode amortiziranog troška za određivanje nepromjenjive neto vrijednosti imovine (NAV) po udjelu ili dionici. Unatoč tome, kako bi se u svakom trenutku osiguralo praćenje razlike između nepromjenjivog NAV-a po udjelu ili dionici i NAV-a po udjelu ili dionici, novčani fond s nepromjenjivim NAV-om trebao bi isto tako izračunati vrijednost svoje imovine na temelju metoda vrednovanja po tržišnim vrijednostima ili vrednovanja po modelu.

| (44) | Budući da novčani fond treba objaviti NAV kojim se odražavaju sve promjene vrijednosti njegove imovine, objavljeni se NAV treba zaokružiti najviše na sljedeći osnovni bod ili njegovu protuvrijednost. Stoga kada se NAV objavi u određenoj valuti, na primjer 1 EUR, usklađivanje vrijednosti provodi se na svakih 0,0001 EUR. U slučaju NAV-a od 100 EUR, usklađivanje vrijednosti provodi se na svakih 0,01 EUR. Samo novčani fond koji je novčani fond s nepromjenjivim NAV-om može objaviti cijenu kojom se ne prate u cijelosti promjene vrijednosti njegove imovine. U tom slučaju NAV se može zaokružiti na najbliži cent za NAV od 1 EUR (kod svake promjene za 0,01 EUR). |
| --- | --- |

(44)

Budući da novčani fond treba objaviti NAV kojim se odražavaju sve promjene vrijednosti njegove imovine, objavljeni se NAV treba zaokružiti najviše na sljedeći osnovni bod ili njegovu protuvrijednost. Stoga kada se NAV objavi u određenoj valuti, na primjer 1 EUR, usklađivanje vrijednosti provodi se na svakih 0,0001 EUR. U slučaju NAV-a od 100 EUR, usklađivanje vrijednosti provodi se na svakih 0,01 EUR. Samo novčani fond koji je novčani fond s nepromjenjivim NAV-om može objaviti cijenu kojom se ne prate u cijelosti promjene vrijednosti njegove imovine. U tom slučaju NAV se može zaokružiti na najbliži cent za NAV od 1 EUR (kod svake promjene za 0,01 EUR).

| (44a) | Prije ulaganja u novčani fond ulagateljima treba dati jasne informacije o tome je li novčani fond kratkoročni ili standardni novčani fond. Osim toga, kako bi se izbjegla pogrešna očekivanja ulagatelja, u svakom bi se prodajnom dokumentu trebalo jasno navesti da ulaganja u novčane fondove nisu osigurana. |
| --- | --- |

(44a)

Prije ulaganja u novčani fond ulagateljima treba dati jasne informacije o tome je li novčani fond kratkoročni ili standardni novčani fond. Osim toga, kako bi se izbjegla pogrešna očekivanja ulagatelja, u svakom bi se prodajnom dokumentu trebalo jasno navesti da ulaganja u novčane fondove nisu osigurana.

| (45) | Kako bi se mogle
  smanjiti moguće isplate klijentima u razdoblju jakih tržišnih stresova, svi novčani fondovi javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčani fondovi za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om i novčani fondovi s NAV-om niske volatilnosti trebali bi imati uspostavljene odredbe o naknadama za likvidnost i ograničenju isplate kako bi se spriječile znatne isplate u razdobljima tržišnog stresa i spriječilo nepravedno izlaganje drugih ulagatelja prevladavajućim tržišnim uvjetima. Naknada za likvidnost trebala bi biti istovjetna stvarnom trošku likvidacije imovine za ispunjavanje isplate klijenta tijekom razdoblja tržišnog stresa, a ne kaznena naplata iznad onog što bi nadoknadili gubici drugih ulagatelja zbog isplate. |
| --- | --- |

(45)

Kako bi se mogle
  smanjiti moguće isplate klijentima u razdoblju jakih tržišnih stresova, svi novčani fondovi javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčani fondovi za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om i novčani fondovi s NAV-om niske volatilnosti trebali bi imati uspostavljene odredbe o naknadama za likvidnost i ograničenju isplate kako bi se spriječile znatne isplate u razdobljima tržišnog stresa i spriječilo nepravedno izlaganje drugih ulagatelja prevladavajućim tržišnim uvjetima. Naknada za likvidnost trebala bi biti istovjetna stvarnom trošku likvidacije imovine za ispunjavanje isplate klijenta tijekom razdoblja tržišnog stresa, a ne kaznena naplata iznad onog što bi nadoknadili gubici drugih ulagatelja zbog isplate.

| (46) | Novčani fondovi javnog duga s nepromjenjivim NAV-om i novčani fondovi za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om trebali bi prestati biti novčani fond s nepromjenjivim NAV-om ako ne mogu ispuniti minimalnu količinu tjednih zahtjeva za likvidnost u roku od 30 dana nakon što su iskoristili naknade za likvidnost ili ograničenja isplate
  .
  U tom slučaju dotični novčani fond javnog duga s nepromjenjivim NAV-om ili novčani fond za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om automatski bi se trebao pretvoriti u novčani fond s promjenjivim NAV-om ili likvidirati. |
| --- | --- |

(46)

Novčani fondovi javnog duga s nepromjenjivim NAV-om i novčani fondovi za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om trebali bi prestati biti novčani fond s nepromjenjivim NAV-om ako ne mogu ispuniti minimalnu količinu tjednih zahtjeva za likvidnost u roku od 30 dana nakon što su iskoristili naknade za likvidnost ili ograničenja isplate
  .
  U tom slučaju dotični novčani fond javnog duga s nepromjenjivim NAV-om ili novčani fond za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om automatski bi se trebao pretvoriti u novčani fond s promjenjivim NAV-om ili likvidirati.

| (46a) | Novčani fondovi s NAV-om niske volatilnosti trebali bi se odobravati samo na razdoblje od pet godina. Komisija bi trebala preispitati prikladnost novčanih fondova s NAV-om niske volatilnosti četiri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Tijekom preispitivanja u obzir bi trebalo uzeti učinak i provedbu odredbi o novčanim fondovima s NAV-om niske volatilnosti, uključujući učestalost zaštitnih mehanizama iz ove Uredbe. Preispitivanjem bi također trebalo u obzir uzeti rizik za financijsku stabilnost financijskog sustava Unije i troškove za gospodarstvo, uključujući za poduzeća, sektor novčanih fondova i širi financijski sektor. Preispitivanjem bi se također trebala istražiti mogućnost odobravanja novčanih fondova s NAV-om niske volatilnosti na razdoblje duže od pet godina ili njihovog odobravanja bez vremenskog ograničenja i u tom slučaju je li potrebno mijenjati režim za novčane fondove s NAV-om niske volatilnosti. |
| --- | --- |

(46a)

Novčani fondovi s NAV-om niske volatilnosti trebali bi se odobravati samo na razdoblje od pet godina. Komisija bi trebala preispitati prikladnost novčanih fondova s NAV-om niske volatilnosti četiri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Tijekom preispitivanja u obzir bi trebalo uzeti učinak i provedbu odredbi o novčanim fondovima s NAV-om niske volatilnosti, uključujući učestalost zaštitnih mehanizama iz ove Uredbe. Preispitivanjem bi također trebalo u obzir uzeti rizik za financijsku stabilnost financijskog sustava Unije i troškove za gospodarstvo, uključujući za poduzeća, sektor novčanih fondova i širi financijski sektor. Preispitivanjem bi se također trebala istražiti mogućnost odobravanja novčanih fondova s NAV-om niske volatilnosti na razdoblje duže od pet godina ili njihovog odobravanja bez vremenskog ograničenja i u tom slučaju je li potrebno mijenjati režim za novčane fondove s NAV-om niske volatilnosti.

| (47) | Pružanjem vanjske potpore novčanom fondu ▌
  koja ima za cilj
  osigurati likvidnost ili stabilnost ili de facto ostvariti takav učinak, povećava se rizik zaraze između sektora novčanih fondova i ostatka financijskog sektora. Treće osobe pružaju takvu potporu iz vlastitog interesa jer imaju gospodarsku korist u društvu za upravljanje koje upravlja novčanim fondom ili žele izbjeći lošu reputaciju do koje bi došlo kad bi se njihovo ime povezivalo s gubitkom novčanog fonda. Budući da se te treće osobe ne obvezuju izričito da će pružiti ili zajamčiti potporu, nije sigurno hoće li se takva potpora dodijeliti kada je novčani fond zatreba. U takvim okolnostima, potpora koja podliježe diskrecijskom pravu pokrovitelja pridonosi nesigurnosti među sudionicima na tržištu oko toga tko će snositi gubitke novčanog fonda kada do njih dođe. Tom nesigurnošću novčani fondovi postaju još osjetljiviji na bijeg tijekom razdoblja financijske nestabilnosti, kada su širi financijski rizici najizraženiji i kada raste zabrinutost u pogledu zdravog poslovanja pokrovitelja i njihove sposobnosti pružanja potpore povezanim novčanim fondovima. Iz ovih razloga ▌vanjsku potporu
  za novčane fondove treba zabraniti
  . |
| --- | --- |

(47)

Pružanjem vanjske potpore novčanom fondu ▌
  koja ima za cilj
  osigurati likvidnost ili stabilnost ili de facto ostvariti takav učinak, povećava se rizik zaraze između sektora novčanih fondova i ostatka financijskog sektora. Treće osobe pružaju takvu potporu iz vlastitog interesa jer imaju gospodarsku korist u društvu za upravljanje koje upravlja novčanim fondom ili žele izbjeći lošu reputaciju do koje bi došlo kad bi se njihovo ime povezivalo s gubitkom novčanog fonda. Budući da se te treće osobe ne obvezuju izričito da će pružiti ili zajamčiti potporu, nije sigurno hoće li se takva potpora dodijeliti kada je novčani fond zatreba. U takvim okolnostima, potpora koja podliježe diskrecijskom pravu pokrovitelja pridonosi nesigurnosti među sudionicima na tržištu oko toga tko će snositi gubitke novčanog fonda kada do njih dođe. Tom nesigurnošću novčani fondovi postaju još osjetljiviji na bijeg tijekom razdoblja financijske nestabilnosti, kada su širi financijski rizici najizraženiji i kada raste zabrinutost u pogledu zdravog poslovanja pokrovitelja i njihove sposobnosti pružanja potpore povezanim novčanim fondovima. Iz ovih razloga ▌vanjsku potporu
  za novčane fondove treba zabraniti
  .

| (48) | Prije ulaganja u novčani fond ulagateljima treba dati jasne informacije o tome je li novčani fond kratkoročni ili standardni novčani fond ▌. Osim toga, kako bi se izbjegla pogrešna očekivanja ulagatelja, u svakom se prodajnom dokumentu mora jasno navesti da ulaganja u novčane fondove nisu osigurana. ▌ |
| --- | --- |

(48)

Prije ulaganja u novčani fond ulagateljima treba dati jasne informacije o tome je li novčani fond kratkoročni ili standardni novčani fond ▌. Osim toga, kako bi se izbjegla pogrešna očekivanja ulagatelja, u svakom se prodajnom dokumentu mora jasno navesti da ulaganja u novčane fondove nisu osigurana. ▌

| (48a) | Ulagatelje bi također trebalo obavijestiti o mjestima pristupa informacijama o portfelju ulaganja i razini likvidnosti novčanog fonda.


  ▌ |
| --- | --- |

(48a)

Ulagatelje bi također trebalo obavijestiti o mjestima pristupa informacijama o portfelju ulaganja i razini likvidnosti novčanog fonda.

▌

| (50) | Tijelo nadležno za novčani fond trebalo bi provjeriti može li novčani fond kontinuirano ispunjavati odredbe ove Uredbe. Budući da nadležna tijela već imaju široke ovlasti u skladu s direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU, potrebno je te ovlasti proširiti kako bi se mogle primjenjivati i u odnosu na nova zajednička pravila za novčane fondove. Tijela nadležna za UCITS ili AIF trebaju provjeriti i usklađenost svih subjekata za zajednička ulaganja koji imaju karakteristike novčanih fondova i postoje u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Tijelo nadležno za novčani fond trebalo bi provjeriti može li novčani fond kontinuirano ispunjavati odredbe ove Uredbe. Budući da nadležna tijela već imaju široke ovlasti u skladu s direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU, potrebno je te ovlasti proširiti kako bi se mogle primjenjivati i u odnosu na nova zajednička pravila za novčane fondove. Tijela nadležna za UCITS ili AIF trebaju provjeriti i usklađenost svih subjekata za zajednička ulaganja koji imaju karakteristike novčanih fondova i postoje u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe.

| (50a) | Tijekom tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija bi trebala analizirati iskustvo stečeno u primjeni ove Uredbe i učinak na različite gospodarske aspekte povezane s novčanim fondovima. Dužnički financijski instrument koji su izdale ili za koje jamče države članice različita je kategorija ulaganja s posebnim kreditnim obilježjima i obilježjima likvidnosti. Osim toga, državni dužnički financijski instrumenti imaju važnu ulogu u financiranju država članica. Komisija bi trebala ocijeniti razvoj tržišta državnih dužničkih financijskih instrumenata koje izdaju ili za koje jamče države članice i mogućnost stvaranja posebnog okvira za novčane fondove čija je politika ulaganja usmjerena na tu vrstu dužničkih financijskih instrumenata. |
| --- | --- |

(50a)

Tijekom tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija bi trebala analizirati iskustvo stečeno u primjeni ove Uredbe i učinak na različite gospodarske aspekte povezane s novčanim fondovima. Dužnički financijski instrument koji su izdale ili za koje jamče države članice različita je kategorija ulaganja s posebnim kreditnim obilježjima i obilježjima likvidnosti. Osim toga, državni dužnički financijski instrumenti imaju važnu ulogu u financiranju država članica. Komisija bi trebala ocijeniti razvoj tržišta državnih dužničkih financijskih instrumenata koje izdaju ili za koje jamče države članice i mogućnost stvaranja posebnog okvira za novčane fondove čija je politika ulaganja usmjerena na tu vrstu dužničkih financijskih instrumenata.

| (51) | Komisija bi trebala donijeti delegirane akte u području internog postupka procjene u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Od osobite je važnosti da Komisija u svom pripremnom radu provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. |
| --- | --- |

(51)

Komisija bi trebala donijeti delegirane akte u području internog postupka procjene u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Od osobite je važnosti da Komisija u svom pripremnom radu provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini.

| (52) | Komisija bi trebala biti ovlaštena i za donošenje provedbenih tehničkih standarda putem provedbenih akata u skladu s člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11). ESMA-i bi trebalo povjeriti izradu nacrta provedbenih tehničkih standarda koji se podnose Komisiji vezano uz obrazac za izvješćivanje koji sadržava podatke o novčanim fondovima namijenjene nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi trebala biti ovlaštena i za donošenje provedbenih tehničkih standarda putem provedbenih akata u skladu s člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11). ESMA-i bi trebalo povjeriti izradu nacrta provedbenih tehničkih standarda koji se podnose Komisiji vezano uz obrazac za izvješćivanje koji sadržava podatke o novčanim fondovima namijenjene nadležnim tijelima.

| (53) | ESMA treba moći izvršavati sve ovlasti koje su joj dodijeljene u skladu s direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU i u pogledu ove Uredbe. Povjerena joj je i izrada nacrta regulatornih i provedbenih tehničkih standarda. |
| --- | --- |

(53)

ESMA treba moći izvršavati sve ovlasti koje su joj dodijeljene u skladu s direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU i u pogledu ove Uredbe. Povjerena joj je i izrada nacrta regulatornih i provedbenih tehničkih standarda.

| (54) | ▌
  Tijekom
  tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe
  od ključne je važnosti da
  Komisija
  analizira
  iskustvo stečeno u primjeni ove Uredbe i učinke na različite gospodarske aspekte povezane s novčanim fondovima.
  To bi preispitivanje trebalo biti usmjereno na učinak promjena koje se zahtijevaju ovom Uredbom na realno gospodarstvo i financijsku stabilnost
  . |
| --- | --- |

(54)

▌
  Tijekom
  tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe
  od ključne je važnosti da
  Komisija
  analizira
  iskustvo stečeno u primjeni ove Uredbe i učinke na različite gospodarske aspekte povezane s novčanim fondovima.
  To bi preispitivanje trebalo biti usmjereno na učinak promjena koje se zahtijevaju ovom Uredbom na realno gospodarstvo i financijsku stabilnost
  .

| (55) | Nova jedinstvena pravila za novčane fondove trebala bi biti u skladu s odredbama Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13). |
| --- | --- |

(55)

Nova jedinstvena pravila za novčane fondove trebala bi biti u skladu s odredbama Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

| (56) | Budući da ciljeve ove Uredbe, odnosno osiguranje jedinstvenih zahtjeva nadzora koji se primjenjuju na novčane fondove u čitavoj Uniji, pritom u potpunosti vodeći računa o ravnoteži između sigurnosti i pouzdanosti novčanih fondova te učinkovitog funkcioniranja tržišta novca i troškova koje imaju razni dionici na tržištu novca, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se može na bolji način ostvariti na razini Unije zbog njihovih razmjera i učinaka, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(56)

Budući da ciljeve ove Uredbe, odnosno osiguranje jedinstvenih zahtjeva nadzora koji se primjenjuju na novčane fondove u čitavoj Uniji, pritom u potpunosti vodeći računa o ravnoteži između sigurnosti i pouzdanosti novčanih fondova te učinkovitog funkcioniranja tržišta novca i troškova koje imaju razni dionici na tržištu novca, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se može na bolji način ostvariti na razini Unije zbog njihovih razmjera i učinaka, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (57) | Novim jedinstvenim pravilima za novčane fondove poštuju se temeljna prava i načela posebno priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, a osobito zaštita potrošača, sloboda poduzetništva i zaštita osobnih podataka. Nova jedinstvena pravila za novčane fondove trebala bi se primijeniti u skladu s tim pravima i načelima, |
| --- | --- |

(57)

Novim jedinstvenim pravilima za novčane fondove poštuju se temeljna prava i načela posebno priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, a osobito zaštita potrošača, sloboda poduzetništva i zaštita osobnih podataka. Nova jedinstvena pravila za novčane fondove trebala bi se primijeniti u skladu s tim pravima i načelima,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Poglavlje I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Uredbom utvrđuju pravila koja se odnose na financijske instrumente prihvatljive za ulaganje novčanog fonda, njegov portfelj i vrednovanje te zahtjevi za izvješćivanje u vezi s novčanim fondom koji je osnovan, kojim se upravlja ili koji se prodaje u Uniji.

Ova se Uredba primjenjuje na subjekte za zajednička ulaganja koji:

| i. | moraju imati odobrenje za rad kao UCITS u skladu s Direktivom 2009/65/EZ ili kao AIF u skladu s Direktivom 2011/61/EU; |
| --- | --- |

i.

moraju imati odobrenje za rad kao UCITS u skladu s Direktivom 2009/65/EZ ili kao AIF u skladu s Direktivom 2011/61/EU;

| ii. | ulažu u kratkoročnu imovinu; |
| --- | --- |

ii.

ulažu u kratkoročnu imovinu;

| iii. | imaju
  pojedinačni ili kumulativni cilj
  nuditi
  prinose u skladu sa stopama na tržištu novca ili
  očuvati
  vrijednosti ulaganja. |
| --- | --- |

iii.

imaju
  pojedinačni ili kumulativni cilj
  nuditi
  prinose u skladu sa stopama na tržištu novca ili
  očuvati
  vrijednosti ulaganja.

2.   Države članice ne dodaju nikakve dodatne zahtjeve u području obuhvaćenom ovom Uredbom.

Članak 1.a

Vrste novčanih fondova s nepromjenjivim NAV-om

Od datuma stupanja na snagu ove Uredbe novčani fondovi s nepromjenjivim NAV-om posluju u Uniji samo kao:

| (a) | novčani fondovi javnog duga EU-a s nepromjenjivim NAV-om, |
| --- | --- |

(a)

novčani fondovi javnog duga EU-a s nepromjenjivim NAV-om,

| (b) | novčani fondovi za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om ili |
| --- | --- |

(b)

novčani fondovi za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om ili

| (c) | novčani fondovi s NAV-om niske volatilnosti. |
| --- | --- |

(c)

novčani fondovi s NAV-om niske volatilnosti.

Osim ako nije drugačije navedeno, u ovoj se Uredbi pri svakom navođenju novčanih fondova s nepromjenjivim NAV-om misli na novčane fondove javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčane fondove za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om i novčane fondove s NAV-om niske volatilnosti.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „kratkoročna imovina” znači financijska imovina čije preostalo dospijeće nije dulje od dvije godine; |
| --- | --- |

(1)

„kratkoročna imovina” znači financijska imovina čije preostalo dospijeće nije dulje od dvije godine;

| (2) | „instrumenti tržišta novca” znači
  prenosivi
  instrumenti kako je
  navedeno
  u članku 2. stavku 1. točki (o) Direktive 2009/65/EZ
  kojima se obično trguje na tržištu novca, uključujući blagajničke zapise i kratkoročne municipalne obveznice, potvrde o depozitu, komercijalne zapise, bankovne akcepte te srednjoročne ili kratkoročne obveznice, i također instrumenti kako je navedeno u članku 3. Direktive 2007/16/EZ
  ; |
| --- | --- |

(2)

„instrumenti tržišta novca” znači
  prenosivi
  instrumenti kako je
  navedeno
  u članku 2. stavku 1. točki (o) Direktive 2009/65/EZ
  kojima se obično trguje na tržištu novca, uključujući blagajničke zapise i kratkoročne municipalne obveznice, potvrde o depozitu, komercijalne zapise, bankovne akcepte te srednjoročne ili kratkoročne obveznice, i također instrumenti kako je navedeno u članku 3. Direktive 2007/16/EZ
  ;

| (3) | „prenosivi vrijednosni papiri” znači prenosivi vrijednosni papiri kako je određeno u članku 2. stavku 1. točki (n) Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

(3)

„prenosivi vrijednosni papiri” znači prenosivi vrijednosni papiri kako je određeno u članku 2. stavku 1. točki (n) Direktive 2009/65/EZ;

| (4) | „repo ugovor” znači svaki ugovor u kojem jedna ugovorna strana prenosi vrijednosne papire ili bilo koje pravo povezano s vlasništvom na drugu ugovornu stranu uz obvezu otkupa po određenoj cijeni na kasniji datum koji je određen ili će se odrediti; |
| --- | --- |

(4)

„repo ugovor” znači svaki ugovor u kojem jedna ugovorna strana prenosi vrijednosne papire ili bilo koje pravo povezano s vlasništvom na drugu ugovornu stranu uz obvezu otkupa po određenoj cijeni na kasniji datum koji je određen ili će se odrediti;

| (5) | „obrnuti repo ugovor” znači svaki ugovor u kojem jedna ugovorna strana prima vrijednosne papire ili bilo koje pravo povezano s vlasništvom ili vrijednosnim papirom od druge ugovorne strane, uz obvezu ponovne prodaje po određenoj cijeni na kasniji datum koji je određen ili će se odrediti; |
| --- | --- |

(5)

„obrnuti repo ugovor” znači svaki ugovor u kojem jedna ugovorna strana prima vrijednosne papire ili bilo koje pravo povezano s vlasništvom ili vrijednosnim papirom od druge ugovorne strane, uz obvezu ponovne prodaje po određenoj cijeni na kasniji datum koji je određen ili će se odrediti;

| (6) | „pozajmljivanje vrijednosnih papira” i „uzajmljivanje vrijednosnih papira” znači svaka transakcija kojom institucija ili njezina ugovorna strana prenosi vrijednosne papire pritom podliježući obvezi da će primatelj vratiti istovrijedne vrijednosne papire na kasniji datum ili kada to bude zahtijevao prenositelj, pri čemu je za instituciju koja prenosi vrijednosne papire transakcija pozajmljivanje vrijednosnih papira, a za instituciju na koju se prenose je uzajmljivanje vrijednosnih papira; |
| --- | --- |

(6)

„pozajmljivanje vrijednosnih papira” i „uzajmljivanje vrijednosnih papira” znači svaka transakcija kojom institucija ili njezina ugovorna strana prenosi vrijednosne papire pritom podliježući obvezi da će primatelj vratiti istovrijedne vrijednosne papire na kasniji datum ili kada to bude zahtijevao prenositelj, pri čemu je za instituciju koja prenosi vrijednosne papire transakcija pozajmljivanje vrijednosnih papira, a za instituciju na koju se prenose je uzajmljivanje vrijednosnih papira;

| (7) | „sekuritizacija” znači sekuritizacija kako je određeno u članku 4. stavku 1. točki 61. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(7)

„sekuritizacija” znači sekuritizacija kako je određeno u članku 4. stavku 1. točki 61. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (7a) | „likvidni vrijednosni papir visoke kvalitete osiguran imovinom” znači kvalificirani vrijednosni papir osiguran imovinom koji ispunjava uvjete utvrđene u članku 13. delegirane Uredbe Komisije (EU) br. ... o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija na temelju članka 460. Uredbe (EU) br. 575/2013 kojim je određeno da jedinstvena specifikacija bude prihvatljiva prenosiva imovina visoke likvidnosti i kreditne kvalitete u skladu s člankom 416. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(7a)

„likvidni vrijednosni papir visoke kvalitete osiguran imovinom” znači kvalificirani vrijednosni papir osiguran imovinom koji ispunjava uvjete utvrđene u članku 13. delegirane Uredbe Komisije (EU) br. ... o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija na temelju članka 460. Uredbe (EU) br. 575/2013 kojim je određeno da jedinstvena specifikacija bude prihvatljiva prenosiva imovina visoke likvidnosti i kreditne kvalitete u skladu s člankom 416. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (8) | „korporativni dužnički financijski instrument” znači dužnički instrument koji izdaje subjekt koji stvarno bavi proizvodnjom ili prodajom robe ili nefinancijskih usluga; |
| --- | --- |

(8)

„korporativni dužnički financijski instrument” znači dužnički instrument koji izdaje subjekt koji stvarno bavi proizvodnjom ili prodajom robe ili nefinancijskih usluga;

| (9) | „vrednovanje po tržišnim vrijednostima” znači vrednovanje stavki po dostupnim završnim cijenama pribavljenim od neovisnih izvora uključujući burzovne tečajeve, elektronske kotacije ili kotacije više neovisnih renomiranih brokera; |
| --- | --- |

(9)

„vrednovanje po tržišnim vrijednostima” znači vrednovanje stavki po dostupnim završnim cijenama pribavljenim od neovisnih izvora uključujući burzovne tečajeve, elektronske kotacije ili kotacije više neovisnih renomiranih brokera;

| (10) | „vrednovanje po modelu” znači svako vrednovanje s referentnim vrijednostima, ekstrapolirano ili na drugi način izračunano iz jednog ili više tržišnih podataka; |
| --- | --- |

(10)

„vrednovanje po modelu” znači svako vrednovanje s referentnim vrijednostima, ekstrapolirano ili na drugi način izračunano iz jednog ili više tržišnih podataka;

| (11) | „metoda amortiziranog troška” znači metoda vrednovanja kod koje se uzima trošak stjecanja imovine i ta se vrijednost usklađuje za amortizaciju premija (ili diskonta) do dospijeća; |
| --- | --- |

(11)

„metoda amortiziranog troška” znači metoda vrednovanja kod koje se uzima trošak stjecanja imovine i ta se vrijednost usklađuje za amortizaciju premija (ili diskonta) do dospijeća;

| (12) | „novčani fond s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine” (novčani fond s nepromjenjivim NAV-om) znači novčani fond koji održava nepromjenjivu vrijednost NAV-a po udjelu ili dionici, pri čemu se prihod fonda obračunava dnevno ili se može isplatiti ulagatelju, a imovina se općenito vrednuje prema metodi amortiziranog troška ili se NAV zaokružuje na najbliži postotni bod ili njegovu protuvrijednost u valuti; |
| --- | --- |

(12)

„novčani fond s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine” (novčani fond s nepromjenjivim NAV-om) znači novčani fond koji održava nepromjenjivu vrijednost NAV-a po udjelu ili dionici, pri čemu se prihod fonda obračunava dnevno ili se može isplatiti ulagatelju, a imovina se općenito vrednuje prema metodi amortiziranog troška ili se NAV zaokružuje na najbliži postotni bod ili njegovu protuvrijednost u valuti;

| (12a) | „novčani fond za male ulagatelje s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine” (novčani fond za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om) znači novčani fond s nepromjenjivim NAV-om u koji upis mogu vršiti samo dobrotvorne organizacije, neprofitne organizacije, javna tijela i javne zaklade; |
| --- | --- |

(12a)

„novčani fond za male ulagatelje s nepromjenjivom neto vrijednošću imovine” (novčani fond za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om) znači novčani fond s nepromjenjivim NAV-om u koji upis mogu vršiti samo dobrotvorne organizacije, neprofitne organizacije, javna tijela i javne zaklade;

| (12b) | „novčani fond s neto vrijednošću imovine niske volatilnosti” (novčani fond s NAV-om niske volatilnosti) znači novčani fond novčani fond koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 27. stavaka 1. do 4.; |
| --- | --- |

(12b)

„novčani fond s neto vrijednošću imovine niske volatilnosti” (novčani fond s NAV-om niske volatilnosti) znači novčani fond novčani fond koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 27. stavaka 1. do 4.;

| (13) | „kratkoročni novčani fond” znači novčani fond koji ulaže u prihvatljive instrumente tržišta novca iz članka 9. stavka 1.; |
| --- | --- |

(13)

„kratkoročni novčani fond” znači novčani fond koji ulaže u prihvatljive instrumente tržišta novca iz članka 9. stavka 1.;

| (14) | „standardni novčani fond” znači novčani fond koji ulaže u prihvatljive instrumente tržišta novca iz članka 9. stavaka 1. i 2.; |
| --- | --- |

(14)

„standardni novčani fond” znači novčani fond koji ulaže u prihvatljive instrumente tržišta novca iz članka 9. stavaka 1. i 2.;

| (15) | „kreditne institucije” znači kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(15)

„kreditne institucije” znači kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (16) | „nadležno tijelo novčanog fonda” znači:






  (a) | za UCITS, nadležno tijelo matične države članice UCITS-a imenovano u skladu s člankom 97. Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- | --- |

(16)

„nadležno tijelo novčanog fonda” znači:

(a)

za UCITS, nadležno tijelo matične države članice UCITS-a imenovano u skladu s člankom 97. Direktive 2009/65/EZ;

| (b) | za AIF u EU-u, nadležno tijelo matične države članice AIF-a kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (p) Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(b)

za AIF u EU-u, nadležno tijelo matične države članice AIF-a kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (p) Direktive 2011/61/EU;

| (c) | za AIF izvan EU-a
  jedno od sljedećeg:








  i. | nadležno tijelo države članice ako se AIF izvan EU-a prodaje u Uniji bez putovnice; |
| --- | --- | --- |

(c)

za AIF izvan EU-a
  jedno od sljedećeg:

i.

nadležno tijelo države članice ako se AIF izvan EU-a prodaje u Uniji bez putovnice;

| ii. | nadležno tijelo UAIF-a u EU-u koji upravlja AIF-om izvan EU-a ako se AIF izvan EU-a prodaje u Uniji s putovnicom ili se ne prodaje u Uniji; |
| --- | --- |

ii.

nadležno tijelo UAIF-a u EU-u koji upravlja AIF-om izvan EU-a ako se AIF izvan EU-a prodaje u Uniji s putovnicom ili se ne prodaje u Uniji;

| iii. | nadležno tijelo referentne države članice ako AIF-om izvan EU-a ne upravlja UAIF u EU-u i prodaje se u Uniji s putovnicom; |
| --- | --- |

iii.

nadležno tijelo referentne države članice ako AIF-om izvan EU-a ne upravlja UAIF u EU-u i prodaje se u Uniji s putovnicom;

| (17) | „matična država članica novčanog fonda” znači država članica u kojoj je novčani fond dobio odobrenje za rad; |
| --- | --- |

(17)

„matična država članica novčanog fonda” znači država članica u kojoj je novčani fond dobio odobrenje za rad;

| (18) | „ponderirano prosječno dospijeće (WAM)” znači prosječna duljina razdoblja do ugovorenog dospijeća ili, ako je kraće, do sljedećeg usklađivanja kamatnih stopa sa stopom na tržištu novca za svu temeljnu imovinu fonda, kojim se odražavaju relativni udjeli svake imovine; |
| --- | --- |

(18)

„ponderirano prosječno dospijeće (WAM)” znači prosječna duljina razdoblja do ugovorenog dospijeća ili, ako je kraće, do sljedećeg usklađivanja kamatnih stopa sa stopom na tržištu novca za svu temeljnu imovinu fonda, kojim se odražavaju relativni udjeli svake imovine;

| (19) | „ponderirano prosječno trajanje (WAL)” znači prosječnu duljinu razdoblja do ugovorenog dospijeća sve temeljne imovine fonda kojim se odražavaju relativni udjeli svake imovine; |
| --- | --- |

(19)

„ponderirano prosječno trajanje (WAL)” znači prosječnu duljinu razdoblja do ugovorenog dospijeća sve temeljne imovine fonda kojim se odražavaju relativni udjeli svake imovine;

| (20) | „ugovoreno dospijeće” znači datum na koji se glavnica vrijednosnog papira mora u cijelosti otplatiti i koji ne podliježe nikakvoj opcionalnosti; |
| --- | --- |

(20)

„ugovoreno dospijeće” znači datum na koji se glavnica vrijednosnog papira mora u cijelosti otplatiti i koji ne podliježe nikakvoj opcionalnosti;

| (21) | „preostalo dospijeće” znači duljinu razdoblja do ugovorenog dospijeća; |
| --- | --- |

(21)

„preostalo dospijeće” znači duljinu razdoblja do ugovorenog dospijeća;

| (22) | „kratka prodaja” znači prodaja instrumenata tržišta novca bez pokrića; |
| --- | --- |

(22)

„kratka prodaja” znači prodaja instrumenata tržišta novca bez pokrića;

| (22a) | „novčani fond javnog duga EU-a s nepromjenjivim NAV-om” znači novčani fond s nepromjenjivim NAV-om koji ulaže 99,5 % svoje imovine u instrumente javnog duga EU-a i do 2020. najmanje 80 % svoje imovine u instrumente javnog duga EU-a,
  novčani fondovi javnog duga EU-a s nepromjenjivim NAV-om trebali bi to ulaganje u javni dug jačati
  postupno
  ; |
| --- | --- |

(22a)

„novčani fond javnog duga EU-a s nepromjenjivim NAV-om” znači novčani fond s nepromjenjivim NAV-om koji ulaže 99,5 % svoje imovine u instrumente javnog duga EU-a i do 2020. najmanje 80 % svoje imovine u instrumente javnog duga EU-a,
  novčani fondovi javnog duga EU-a s nepromjenjivim NAV-om trebali bi to ulaganje u javni dug jačati
  postupno
  ;

| (22b) | „vanjska potpora” znači izravna ili neizravna potpora treće osobe, uključujući pokrovitelja novčanog fonda, koja je namijenjena likvidnosti ili bi trebala zajamčiti likvidnosti novčanog fonda novčanog fonda ili stabiliziranje NAV-a po udjelu ili dionici novčanog fonda i uključuje:








  (a) | gotovinu treće osobe; |
| --- | --- | --- |

(22b)

„vanjska potpora” znači izravna ili neizravna potpora treće osobe, uključujući pokrovitelja novčanog fonda, koja je namijenjena likvidnosti ili bi trebala zajamčiti likvidnosti novčanog fonda novčanog fonda ili stabiliziranje NAV-a po udjelu ili dionici novčanog fonda i uključuje:

(a)

gotovinu treće osobe;

| (b) | kupnju imovine novčanog fonda po napuhanoj cijeni od strane treće osobe; |
| --- | --- |

(b)

kupnju imovine novčanog fonda po napuhanoj cijeni od strane treće osobe;

| (c) | kupnju udjela ili dionica novčanog fonda od strane treće osobe kako bi se fondu omogućila likvidnost; |
| --- | --- |

(c)

kupnju udjela ili dionica novčanog fonda od strane treće osobe kako bi se fondu omogućila likvidnost;

| (d) | izdavanje svih vrsta eksplicitne ili implicitne garancije, jamstava ili izjava o potpori od strane treće osobe u korist novčanog fonda; |
| --- | --- |

(d)

izdavanje svih vrsta eksplicitne ili implicitne garancije, jamstava ili izjava o potpori od strane treće osobe u korist novčanog fonda;

| (e) | svako djelovanje treće osobe čiji je izravni ili neizravni cilj održavanje profila likvidnosti i NAV-a po udjelu ili dionici novčanog fonda; |
| --- | --- |

(e)

svako djelovanje treće osobe čiji je izravni ili neizravni cilj održavanje profila likvidnosti i NAV-a po udjelu ili dionici novčanog fonda;

| (22c) | „instrumenti javnog duga EU-a” znači instrumenti javnog duga koji su gotovina, imovina vlada država članica ili obrnuti repo ugovori osigurani javnim dugom institucija Unije ili njezinih tijela, ureda ili agencija, uključujući između ostaloga Europsku središnju banku, Europski stabilizacijski mehanizam, Europsku investicijsku banku, Europski investicijski fond i Europski fond za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

(22c)

„instrumenti javnog duga EU-a” znači instrumenti javnog duga koji su gotovina, imovina vlada država članica ili obrnuti repo ugovori osigurani javnim dugom institucija Unije ili njezinih tijela, ureda ili agencija, uključujući između ostaloga Europsku središnju banku, Europski stabilizacijski mehanizam, Europsku investicijsku banku, Europski investicijski fond i Europski fond za strateška ulaganja;

| (22d) | „instrumenti javnog duga” znači gotovina, imovina vlade ili obrnuti repo ugovori osigurani javnim dugom bilo koje prihvatljive države, kako je to odredio upravitelj novčanog fonda. |
| --- | --- |

(22d)

„instrumenti javnog duga” znači gotovina, imovina vlade ili obrnuti repo ugovori osigurani javnim dugom bilo koje prihvatljive države, kako je to odredio upravitelj novčanog fonda.

Članak 3.

Odobrenje za rad novčanih fondova

1.   Ni jedan subjekt za zajednička ulaganja ne smije se osnivati, prodavati ili njime upravljati u Uniji kao novčanim fondom ako nije dobio odobrenje za rad u skladu s ovom Uredbom.

Takvo odobrenje za rad vrijedi u svim državama članicama.

2.   Subjekt za zajednička ulaganja koji zahtijeva odobrenje za rad kao UCITS u skladu s Direktivom 2009/65/EZ dobiva odobrenje za rad kao novčani fond u okviru postupka odobrenja u skladu s Direktivom 2009/65/EZ.

3.   Subjekt za zajednička ulaganja koji je AIF dobiva odobrenje za rad kao novčani fond u skladu s postupkom odobrenja utvrđenim u članku 4.

4.   Ni jedan subjekt za zajednička ulaganja ne dobiva odobrenje za rad kao novčani fond ako nadležnom tijelu novčanog fonda nije pružen zadovoljavajući dokaz da novčani fond može ispuniti sve zahtjeve ove Uredbe.

5.   Za potrebe odobrenja novčani fond podnosi nadležnom tijelu sljedeće dokumente:

| (a) | pravila fonda ili dokumente o osnivanju; |
| --- | --- |

(a)

pravila fonda ili dokumente o osnivanju;

| (b) | dokaz o identitetu upravitelja; |
| --- | --- |

(b)

dokaz o identitetu upravitelja;

| (c) | dokaz o identitetu depozitara; |
| --- | --- |

(c)

dokaz o identitetu depozitara;

| (d) | opis ili bilo koju informaciju o novčanom fondu dostupnu ulagateljima; |
| --- | --- |

(d)

opis ili bilo koju informaciju o novčanom fondu dostupnu ulagateljima;

| (e) | opis ili bilo koju informaciju o mehanizmima i postupcima za usklađivanje sa zahtjevima iz poglavlja II. do VII.; |
| --- | --- |

(e)

opis ili bilo koju informaciju o mehanizmima i postupcima za usklađivanje sa zahtjevima iz poglavlja II. do VII.;

| (f) | sve ostale informacije ili dokumente koje zahtijeva tijelo nadležno za novčani fond kako bi provjerilo usklađenost sa zahtjevima ove Uredbe. |
| --- | --- |

(f)

sve ostale informacije ili dokumente koje zahtijeva tijelo nadležno za novčani fond kako bi provjerilo usklađenost sa zahtjevima ove Uredbe.

6.   Nadležno tijelo tromjesečno obavješćuje ESMA-u o dodijeljenim ili oduzetim odobrenjima za rad u skladu s ovom Uredbom.

7.   ESMA vodi središnji javni registar svih novčanih fondova s odobrenjem za rad u skladu s ovom Uredbom, uključujući vrstu, upravitelja i nadležno tijelo novčanog fonda. Registar je dostupan u elektroničkom obliku.

Članak 4.

Postupak izdavanja odobrenja za rad novčanih fondova AIF

1.   AIF dobiva odobrenje za rad kao novčani fond samo ako je nadležno tijelo odobrilo zahtjev UAIF-a s odobrenjem u skladu s Direktivom 2011/61/EU za upravljanje AIF-om, pravila fonda i odabir depozitara.

2.   Kod podnošenja zahtjeva za upravljanje AIF-om UAIF koji ima odobrenje za rad nadležnom tijelu novčanog fonda dostavlja sljedeće:

| (a) | pisani sporazum s depozitarom; |
| --- | --- |

(a)

pisani sporazum s depozitarom;

| (b) | podatke o delegiranju poslova koji se odnose na portfelj i upravljanje rizicima te upravljanje AIF-om; |
| --- | --- |

(b)

podatke o delegiranju poslova koji se odnose na portfelj i upravljanje rizicima te upravljanje AIF-om;

| (c) | informacije o strategijama ulaganja, profilima rizičnosti i drugim karakteristikama AIF-ova za koje UAIF ima odobrenje za upravljanje. |
| --- | --- |

(c)

informacije o strategijama ulaganja, profilima rizičnosti i drugim karakteristikama AIF-ova za koje UAIF ima odobrenje za upravljanje.

Nadležno tijelo novčanog fonda smije zatražiti od nadležnog tijela UAIF-a razjašnjenje i informacije o dokumentaciji iz prethodnog podstavka ili potvrdu jesu li novčani fondovi obuhvaćeni područjem primjene odobrenja za rad koje je UAIF-u izdano za upravljanje. Nadležno tijelo UAIF-a odgovara na zahtjev nadležnog tijela novčanog fonda u roku od 10 radnih dana.

3.   O svakoj naknadnoj promjeni dokumentacije navedene u stavku 2. UAIF mora odmah obavijestiti nadležno tijelo novčanog fonda.

4.   Nadležno tijelo novčanog fonda može odbiti zahtjev UAIF-a samo ako:

| (a) | UAIF nije u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

UAIF nije u skladu s ovom Uredbom;

| (b) | UAIF nije u skladu s Direktivom 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(b)

UAIF nije u skladu s Direktivom 2011/61/EU;

| (c) | UAIF nema odobrenje svog nadležnog tijela za upravljanje novčanim fondovima; |
| --- | --- |

(c)

UAIF nema odobrenje svog nadležnog tijela za upravljanje novčanim fondovima;

| (d) | UAIF nije dostavio dokumentaciju iz stavka 2. |
| --- | --- |

(d)

UAIF nije dostavio dokumentaciju iz stavka 2.

Prije nego što odbije zahtjev, nadležno tijelo novčanog fonda savjetuje se s nadležnim tijelom UAIF-a.

5.   Odobrenje za rad AIF-a kao novčanog fonda neće biti uvjetovano obvezom da AIF-om upravlja UAIF kojem je izdano odobrenje za rad u matičnoj državi članici AIF-a, kao ni obvezom da UAIF obavlja ili delegira bilo kakve djelatnosti u matičnoj državi članici AIF-a.

6.   UAIF se u roku od dva mjeseca od zaprimanja potpunog zahtjeva obavještava je li AIF dobio odobrenje za rad kao novčani fond.

7.   Nadležno tijelo novčanog fonda ne izdaje odobrenje za rad ako postoje pravni razlozi koji sprečavaju AIF da trguje svojim udjelima ili dionicama u svojoj matičnoj državi članici.

Članak 5.

Uporaba naziva novčanog fonda

1.   UCITS ili AIF koristi naziv novčani fond za sebe ili za udjele ili dionice koje izdaje samo ako UCITS ili AIF ima odobrenje za rad u skladu s ovom Uredbom.

UCITS ili AIF koristi naziv kojim se ukazuje na novčani fond ili koristi izraze kao što su „gotovina”, „likvidno”, „novac”, „raspoloživa imovina”, „kao depozit” i slične riječi samo ako ima odobrenje za rad u skladu s ovom Uredbom.

2.   Uporaba naziva novčani fond ili naziva kojim se ukazuje na novčani fond ili uporaba izraza iz stavka 1. obuhvaća uporabu u svim unutarnjim i vanjskim dokumentima, izvješćima, izjavama, oglasima, priopćenjima, dopisima i svim drugim dokumentima upućenima ili namijenjenima za distribuciju potencijalnim ulagateljima, imateljima udjela, dioničarima ili nadležnim tijelima u pisanom, usmenom, elektroničkom ili bilo kojem drugom obliku.

Članak 6.

Primjenjiva pravila

1.   Novčani fond u svakom je trenutku usklađen s odredbama ove Uredbe.

2.   Novčani fond koji je UCITS i njegov upravitelj u svakom su trenutku usklađeni sa zahtjevima Direktive 2009/65/EZ, osim ako je drugačije određeno ovom Uredbom.

3.   Novčani fond koji je AIF i njegov upravitelj u svakom su trenutku usklađeni sa zahtjevima Direktive 2011/61/EU, osim ako je drugačije određeno ovom Uredbom.

4.   Upravitelj novčanog fonda odgovoran je za osiguravanje usklađenosti s ovom Uredbom. Upravitelj je odgovoran za sve gubitke ili štete nastale zbog neusklađenosti s ovom Uredbom.

5.   Ovom se Uredbom novčani fond ne sprečava da primijeni ograničenja ulaganja stroža od onih koja su propisana ovom Uredbom.

Poglavlje II.

Obveze vezane uz politiku ulaganja novčanih fondova

Odjeljak I.

Opća pravila i prihvatljiva imovina

Članak 7.

Opća načela

1.   Ako novčani fond obuhvaća više investicijskih dijelova, za potrebe poglavlja II. do VII. svaki se dio smatra zasebnim novčanim fondom.

2.   Novčani fond odobren kao UCITS ne podliježe obvezama koje se odnose na politike ulaganja UCITS-a utvrđenima u člancima 49., 50., 50.a, članku 51. stavku 2. i člancima 52. do 57. Direktive 2009/65/EZ, osim ako je izričito određeno drugačije ovom Uredbom.

Članak 8.

Prihvatljiva imovina

1.   Novčani fond ulaže samo u jednu ili više sljedećih kategorija financijske imovine i samo pod uvjetima određenima ovom Uredbom:

| (a) | instrumente tržišta novca; |
| --- | --- |

(a)

instrumente tržišta novca;

| (aa) | financijske instrumente koje odvojeno ili zajednički izdaju ili za koje jamče nacionalne, regionalne i lokalne uprave država članica ili njihove središnje banke, institucije, tijela, uredi ili agencije Unije, uključujući između ostaloga Europsku središnju banku, Europsku investicijsku banku, Europski investicijski fond, novi Europski fond za strateška ulaganja ili Europski stabilizacijski mehanizam, Međunarodni monetarni fond, Međunarodnu banku za obnovu i razvoj, Razvojnu banku Vijeća Europe i Europsku banku za obnovu i razvoj; |
| --- | --- |

(aa)

financijske instrumente koje odvojeno ili zajednički izdaju ili za koje jamče nacionalne, regionalne i lokalne uprave država članica ili njihove središnje banke, institucije, tijela, uredi ili agencije Unije, uključujući između ostaloga Europsku središnju banku, Europsku investicijsku banku, Europski investicijski fond, novi Europski fond za strateška ulaganja ili Europski stabilizacijski mehanizam, Međunarodni monetarni fond, Međunarodnu banku za obnovu i razvoj, Razvojnu banku Vijeća Europe i Europsku banku za obnovu i razvoj;

| (b) | depozite kod kreditnih institucija; |
| --- | --- |

(b)

depozite kod kreditnih institucija;

| (c) | prihvatljive
  izvedene instrumente
  koji se koriste isključivo za zaštitu od rizika
  ; |
| --- | --- |

(c)

prihvatljive
  izvedene instrumente
  koji se koriste isključivo za zaštitu od rizika
  ;

| (d) | obrnute repo ugovore ili
  repo ugovore pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:








  i. | imovina koja se koristi kao kolateral ne prodaje, ponovno ulaže ili zalaže; |
| --- | --- | --- |

(d)

obrnute repo ugovore ili
  repo ugovore pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

i.

imovina koja se koristi kao kolateral ne prodaje, ponovno ulaže ili zalaže;

| ii. | repo ugovor koristi se privremeno i ne u svrhu ulaganja; |
| --- | --- |

ii.

repo ugovor koristi se privremeno i ne u svrhu ulaganja;

| iii. | novčani fond ima pravo raskinuti ugovor u svakom trenutku uz otkazni rok od najviše dva radna dana; |
| --- | --- |

iii.

novčani fond ima pravo raskinuti ugovor u svakom trenutku uz otkazni rok od najviše dva radna dana;

| iv. | gotovina koju novčani fond primi kao dio repo ugovora ne prelazi 10 % njegove imovine te se ne prenosi, ponovno ulaže ili ponovno koristi na neki drugi način; |
| --- | --- |

iv.

gotovina koju novčani fond primi kao dio repo ugovora ne prelazi 10 % njegove imovine te se ne prenosi, ponovno ulaže ili ponovno koristi na neki drugi način;

2.   Novčani fond ne obavlja ni jednu od sljedećih aktivnosti:

| (a) | ulaganje u imovinu osim one iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

ulaganje u imovinu osim one iz stavka 1.;

| (b) | kratku prodaju instrumenata tržišta novca; |
| --- | --- |

(b)

kratku prodaju instrumenata tržišta novca;

| (c) | izravnu ili neizravnu izloženost
  burzovno utrživim fondovima,
  dionicama ili robi, uključujući preko izvedenica, certifikata koji ih predstavljaju, indeksa koji se na njima temelje ili
  svih drugih sredstava
  ili
  instrumenata
  iz kojih proizlazi takva izloženost; |
| --- | --- |

(c)

izravnu ili neizravnu izloženost
  burzovno utrživim fondovima,
  dionicama ili robi, uključujući preko izvedenica, certifikata koji ih predstavljaju, indeksa koji se na njima temelje ili
  svih drugih sredstava
  ili
  instrumenata
  iz kojih proizlazi takva izloženost;

| (d) | sklapanje ugovora o pozajmljivanju vrijednosnih papira ili ugovora o uzajmljivanju vrijednosnih papira ▌i svakog drugog ugovora kojim bi se teretila imovina novčanog fonda; |
| --- | --- |

(d)

sklapanje ugovora o pozajmljivanju vrijednosnih papira ili ugovora o uzajmljivanju vrijednosnih papira ▌i svakog drugog ugovora kojim bi se teretila imovina novčanog fonda;

| (e) | uzajmljivanje i pozajmljivanje gotovine; |
| --- | --- |

(e)

uzajmljivanje i pozajmljivanje gotovine;

| (ea) | ulaganje u druge novčane fondove. |
| --- | --- |

(ea)

ulaganje u druge novčane fondove.

Članak 9.

Prihvatljivi instrumenti tržišta novca

1.   Instrument tržišta novca prihvatljiv je za ulaganje novčanog fonda pod uvjetom da ispunjava sve sljedeće zahtjeve:

| (a) | pripada jednoj od kategorija instrumenata tržišta novca iz članka 50. stavka 1. točaka (a), (b), (c) ili (h) Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

(a)

pripada jednoj od kategorija instrumenata tržišta novca iz članka 50. stavka 1. točaka (a), (b), (c) ili (h) Direktive 2009/65/EZ;

| (b) | ima jednu od sljedećih alternativnih karakteristika:






  i. | pri izdavanju ima ugovoreno dospijeće od 397 dana ili manje; |
| --- | --- | --- |

(b)

ima jednu od sljedećih alternativnih karakteristika:

i.

pri izdavanju ima ugovoreno dospijeće od 397 dana ili manje;

| ii. | pri izdavanju ima preostalo dospijeće od 397 dana ili manje
  ili |
| --- | --- |

ii.

pri izdavanju ima preostalo dospijeće od 397 dana ili manje
  ili

| iii. | prihvatljiv je kao vrijednosni papir visoke kvalitete i likvidnosti osiguran imovinom kako je navedeno u članku 2. stavku 7a; |
| --- | --- |

iii.

prihvatljiv je kao vrijednosni papir visoke kvalitete i likvidnosti osiguran imovinom kako je navedeno u članku 2. stavku 7a;

| (c) | izdavatelju instrumenta tržišta novca dodijeljena je jedna od dvije najviše kategorije internog rejtinga u skladu s pravilima utvrđenima u
  članku 18.
  ove Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

izdavatelju instrumenta tržišta novca dodijeljena je jedna od dvije najviše kategorije internog rejtinga u skladu s pravilima utvrđenima u
  članku 18.
  ove Uredbe;

| (d) | ako dođe do izloženosti sekuritizaciji, podliježe dodatnim zahtjevima utvrđenima u članku 10. |
| --- | --- |

(d)

ako dođe do izloženosti sekuritizaciji, podliježe dodatnim zahtjevima utvrđenima u članku 10.

2.   Standardni novčani fondovi smiju ulagati u instrumente tržišta novca koji podliježu redovitom usklađivanju prinosa u skladu s uvjetima na tržištu novca svakih 397 dana ili češće, a nemaju preostalo dospijeće duže od
  dvije
  godine.

3.   Stavak 1. točka (c) ne primjenjuje se na instrumente tržišta novca koje izdaje ili za koje jamči središnje tijelo ili središnja banka države članice, Europska središnja banka, Unija, Europski stabilizacijski mehanizam ili Europska investicijska banka.

Članak 10.

Prihvatljive sekuritizacije

1.   Sekuritizacija
  je prihvatljiva
  pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | temeljna izloženost ili skup izloženosti sastoje se isključivo od
  prihvatljivih
  dužničkih financijskih instrumenata
  i dovoljno su diversificirani
  ; |
| --- | --- |

(a)

temeljna izloženost ili skup izloženosti sastoje se isključivo od
  prihvatljivih
  dužničkih financijskih instrumenata
  i dovoljno su diversificirani
  ;

| (b) | temeljni
  prihvatljivi
  dužnički financijski instrument visoke je kreditne kvalitete i likvidnosti; |
| --- | --- |

(b)

temeljni
  prihvatljivi
  dužnički financijski instrument visoke je kreditne kvalitete i likvidnosti;

| (c) | temeljni
  prihvatljivi
  dužnički financijski instrument pri izdavanju ima ugovoreno dospijeće od 397 dana ili manje, ili ima preostalo dospijeće od 397 dana ili manje. |
| --- | --- |

(c)

temeljni
  prihvatljivi
  dužnički financijski instrument pri izdavanju ima ugovoreno dospijeće od 397 dana ili manje, ili ima preostalo dospijeće od 397 dana ili manje.

1a.
     
  Vrijednosni papiri visoke kvalitete i likvidnosti osigurani imovinom iz članka 2. stavka 7a smatraju se prihvatljivim sekuritizacijama.

1b.
     
  Komercijalni zapisi osigurani imovinom smatraju se prihvatljivim sekuritizacijama pod uvjetom da su likvidni kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 575/2013 i da temeljne izloženosti imaju visoku kreditnu kvalitetu.

2.   
  Komisija [u roku od 6 mjeseci nakon objave ove Uredbe] donosi delegirane akte u skladu s člankom 44. koji se odnose na definiranje kriterija za određivanje jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije u odnosu na sljedeće:

| (a) | uvjete i okolnosti pod kojima se smatra da se temeljna izloženost ili skup izloženosti sastoji isključivo od
  prihvatljivih
  dužničkih financijskih instrumenata
  i smatra li se dovoljno raznolikom
  ; |
| --- | --- |

(a)

uvjete i okolnosti pod kojima se smatra da se temeljna izloženost ili skup izloženosti sastoji isključivo od
  prihvatljivih
  dužničkih financijskih instrumenata
  i smatra li se dovoljno raznolikom
  ;

| (b) | uvjete i brojčane pragove kojima se određuje kada su
  temeljni
  dužnički financijski instrumenti visoke kreditne kvalitete i likvidnosti; |
| --- | --- |

(b)

uvjete i brojčane pragove kojima se određuje kada su
  temeljni
  dužnički financijski instrumenti visoke kreditne kvalitete i likvidnosti;

| (ba) | zahtjeve za transparentnost sekuritizacije i njezine temeljne imovine.



  Pri tome Komisija jamči usklađenost s delegiranim aktima usvojenima u skladu s člankom 460. Uredbe (EU) br. 575/2013 i člankom 135. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) te uzima u obzir posebna obilježja sekuritizacija s dospijećem manjim od 397 dana.


  Osim toga, Komisija najkasnije do [6 mjeseci nakon objave ove Uredbe] donosi delegirane akte kojima se definiraju kriteriji za određivanje duga visoke kreditne kvalitete i likvidnih komercijalnih papira osiguranih imovinom u smislu stavka 1.a. Time Komisija jamči usklađenost s radom pojedinih područja djelovanja EBA-e te njihovo podupiranje. |
| --- | --- |

(ba)

zahtjeve za transparentnost sekuritizacije i njezine temeljne imovine.

Članak 11.

Prihvatljivi depoziti kod kreditnih institucija

Depozit kod kreditne institucije prihvatljiv je za ulaganje novčanog fonda pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | riječ je o depozitu koji je povratan na zahtjev ili depozitu koji daje pravo opoziva u svakom trenutku; |
| --- | --- |

(a)

riječ je o depozitu koji je povratan na zahtjev ili depozitu koji daje pravo opoziva u svakom trenutku;

| (b) | depozit dospijeva za najviše 12 mjeseci; |
| --- | --- |

(b)

depozit dospijeva za najviše 12 mjeseci;

| (c) | kreditna institucija ima sjedište u državi članici ili, ako kreditna institucija ima sjedište u trećoj zemlji, podliježe pravilima nadzora koja se smatraju istovjetnima onima koja su utvrđena pravom Unije u skladu s postupkom utvrđenim u članku 107. stavku 4. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

kreditna institucija ima sjedište u državi članici ili, ako kreditna institucija ima sjedište u trećoj zemlji, podliježe pravilima nadzora koja se smatraju istovjetnima onima koja su utvrđena pravom Unije u skladu s postupkom utvrđenim u članku 107. stavku 4. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Članak 12.

Prihvatljivi izvedeni financijski instrumenti

Izvedeni financijski instrument prihvatljiv je za ulaganje novčanog fonda ako se njime trguje na reguliranom tržištu iz članka 50. stavka 1. točaka (a), (b) ili (c) Direktive 2009/65/EZ
  ili ako podliježe obvezi poravnanja iz Uredbe (EU) br. 648/2012
  pod uvjetom da su ▌ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | temelj izvedenog instrumenta su kamatne stope, devizni tečajevi, valute ili indeksi jedne od tih kategorija; |
| --- | --- |

(a)

temelj izvedenog instrumenta su kamatne stope, devizni tečajevi, valute ili indeksi jedne od tih kategorija;

| (b) | izvedeni instrument služi isključivo za zaštitu od rizika trajanja i valutnog rizika koji su povezani s drugim ulaganjima novčanog fonda; |
| --- | --- |

(b)

izvedeni instrument služi isključivo za zaštitu od rizika trajanja i valutnog rizika koji su povezani s drugim ulaganjima novčanog fonda;

| (c) | druge ugovorne strane u
  izvedenim instrumentima
  su institucije koje podliježu bonitetnoj regulativi i nadzoru, te pripadaju kategorijama koje su odobrila nadležna tijela matične države članice novčanog fonda; |
| --- | --- |

(c)

druge ugovorne strane u
  izvedenim instrumentima
  su institucije koje podliježu bonitetnoj regulativi i nadzoru, te pripadaju kategorijama koje su odobrila nadležna tijela matične države članice novčanog fonda;

| (d) | ▌izvedenice podliježu svakodnevnom pouzdanom i provjerljivom vrednovanju, te ih je u svakom trenutku moguće prodati, likvidirati ili zatvoriti prijebojnom transakcijom po njihovoj fer vrijednosti na zahtjev novčanog fonda. |
| --- | --- |

(d)

▌izvedenice podliježu svakodnevnom pouzdanom i provjerljivom vrednovanju, te ih je u svakom trenutku moguće prodati, likvidirati ili zatvoriti prijebojnom transakcijom po njihovoj fer vrijednosti na zahtjev novčanog fonda.

Članak 13.

Prihvatljivi obrnuti repo ugovori

1.   Obrnuti repo ugovor novčani fond može sklopiti pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | novčani fond ima pravo raskinuti ugovor u svakom trenutku uz otkazni rok od najviše dva radna dana; |
| --- | --- |

(a)

novčani fond ima pravo raskinuti ugovor u svakom trenutku uz otkazni rok od najviše dva radna dana;

| (b) | tržišna vrijednost imovine primljene u okviru obrnutog repo ugovora u svakom je trenutku barem jednaka vrijednosti potrošene gotovine. |
| --- | --- |

(b)

tržišna vrijednost imovine primljene u okviru obrnutog repo ugovora u svakom je trenutku barem jednaka vrijednosti potrošene gotovine.

2.   Imovina koju novčani fond prima u okviru obrnutog repo ugovora su instrumenti tržišta novca
  kako je navedeno u članku
  9.

3.   Novčani fond u okviru obrnutog repo ugovora ne prima sekuritizacije kako su definirane u članku 10. ▌

4.   Imovina koju novčani fond prima u okviru obrnutog repo ugovora uzima se u obzir pri izračunu ograničenja diversifikacije i koncentracije utvrđenih ovom Uredbom.
  Ta se imovina ne smije se prodavati, ponovno ulagati, založiti ili na drugi način prenositi.

5.   Odstupajući od stavka 2., novčani fond može u okviru obrnutog repo ugovora primiti likvidne prenosive vrijednosne papire ili instrumente tržišta novca osim onih
  navedenih u članku
  9. pod uvjetom da je ta imovina u skladu s jednim od sljedećih uvjeta:

| (a) | visoke je kreditne kvalitete te je izdaje ili za nju jamči središnje tijelo ili središnja banka države članice, Europska središnja banka, Unija, Europski stabilizacijski mehanizam, Europska investicijska banka; |
| --- | --- |

(a)

visoke je kreditne kvalitete te je izdaje ili za nju jamči središnje tijelo ili središnja banka države članice, Europska središnja banka, Unija, Europski stabilizacijski mehanizam, Europska investicijska banka;

| (b) | izdaje ju ili za nju jamči središnje tijelo ili središnja banka treće zemlje, pod uvjetom da
  treća zemlja izdavatelj prođe internu procjenu
  u skladu s pravilima utvrđenima u člancima 16. do 19. |
| --- | --- |

(b)

izdaje ju ili za nju jamči središnje tijelo ili središnja banka treće zemlje, pod uvjetom da
  treća zemlja izdavatelj prođe internu procjenu
  u skladu s pravilima utvrđenima u člancima 16. do 19.

Imovina primljena u okviru obrnutog repo ugovora u skladu s prvim podstavkom objavljuje se ulagateljima novčanog fonda.

Imovina primljena u okviru obrnutog repo ugovora u skladu s prvim podstavkom podliježe pravilima utvrđenima u članku 14. stavku 6.

5a.
     
  Novčani fond može pozajmiti ili sklopiti repo ugovor pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | repo ugovor koristi se privremeno, najviše sedam radnih dana, i ne koristi se u svrhu ulaganja; |
| --- | --- |

(a)

repo ugovor koristi se privremeno, najviše sedam radnih dana, i ne koristi se u svrhu ulaganja;

| (b) | iznos repo ugovora ne prelazi 10 % imovine dotičnog novčanog fonda i ne ulaže se u prihvatljivu imovinu; |
| --- | --- |

(b)

iznos repo ugovora ne prelazi 10 % imovine dotičnog novčanog fonda i ne ulaže se u prihvatljivu imovinu;

| (c) | novčani fond ima pravo raskinuti ugovor u svakom trenutku uz otkazni rok od najviše dva radna dana; |
| --- | --- |

(c)

novčani fond ima pravo raskinuti ugovor u svakom trenutku uz otkazni rok od najviše dva radna dana;

| (d) | zaprimljene gotovinske kolaterale smije se samo:








  — | staviti u depozit kod subjekata određenih u članku 50. točki (f) Direktive UCITS; |
| --- | --- | --- |

(d)

zaprimljene gotovinske kolaterale smije se samo:

—

staviti u depozit kod subjekata određenih u članku 50. točki (f) Direktive UCITS;

| — | ulagati u državne obveznice visoke kvalitete; |
| --- | --- |

—

ulagati u državne obveznice visoke kvalitete;

| — | rabiti u svrhe obrnutih repo transakcija pod uvjetom da se transakcije obavljaju s kreditnim institucijama koje podliježu bonitetnom nadzoru i da UCITS u bilo kojem trenutku može opozvati potpun iznos gotovine na temelju obračuna; |
| --- | --- |

—

rabiti u svrhe obrnutih repo transakcija pod uvjetom da se transakcije obavljaju s kreditnim institucijama koje podliježu bonitetnom nadzoru i da UCITS u bilo kojem trenutku može opozvati potpun iznos gotovine na temelju obračuna;

| — | ulagati u kratkoročne novčane fondove u skladu sa Smjernicama o zajedničkoj definiciji europskih novčanih fondova.




  Ponovno uloženi gotovinski kolaterali diversificiraju se u skladu sa zahtjevima za diversifikaciju koji se primjenjuju na negotovinske kolaterale. Prospektom se ulagače jasno informira o politici UCTIS-a o kolateralima, a u slučaju gotovinskih kolaterala i o politici UCTIS-a o ponovnom ulaganju i opasnostima koje iz toga proizlaze. |
| --- | --- |

—

ulagati u kratkoročne novčane fondove u skladu sa Smjernicama o zajedničkoj definiciji europskih novčanih fondova.

Ponovno uloženi gotovinski kolaterali diversificiraju se u skladu sa zahtjevima za diversifikaciju koji se primjenjuju na negotovinske kolaterale. Prospektom se ulagače jasno informira o politici UCTIS-a o kolateralima, a u slučaju gotovinskih kolaterala i o politici UCTIS-a o ponovnom ulaganju i opasnostima koje iz toga proizlaze.

▌

ODJELJAK II.

ODREDBE O POLITIKAMA ULAGANJA

Članak 14.

Diversifikacija

1.   Novčani fond ulaže najviše 5 % svoje imovine u sljedeće:

| (a) | instrumente tržišta novca koje izdaje isto tijelo; |
| --- | --- |

(a)

instrumente tržišta novca koje izdaje isto tijelo;

| (b) | depozite kod iste kreditne institucije. |
| --- | --- |

(b)

depozite kod iste kreditne institucije.

2.   Ukupna izloženost sekuritizacijama ne prelazi 10 % imovine novčanog fonda.

3.   Ukupna izloženost novčanog fonda riziku prema istoj ugovornoj strani koja proizlazi iz transakcija s ▌izvedenicama ne prelazi 5 % njegove imovine.

4.   Ukupni iznos gotovine novčanog fonda dane istoj ugovornoj strani kod obrnutih repo ugovora ne prelazi
  10 %
  njegove imovine.

5.   Bez obzira na pojedinačna ograničenja propisana stavcima 1. i 3.,
  ni novčani fond javnog duga ni standardni
  novčani fond ne smije kombinirati niti jedno od sljedećeg ako bi to dovelo do ulaganja više od
  8 %
  njegove imovine u istu instituciju:

| (a) | ulaganja u instrumente tržišta novca koje izdaje to tijelo; |
| --- | --- |

(a)

ulaganja u instrumente tržišta novca koje izdaje to tijelo;

| (b) | depozite kod tog tijela; |
| --- | --- |

(b)

depozite kod tog tijela;

| (c) | ▌financijske izvedene instrumente koji nose izloženost riziku druge ugovorne strane prema tom tijelu. |
| --- | --- |

(c)

▌financijske izvedene instrumente koji nose izloženost riziku druge ugovorne strane prema tom tijelu.

6.   Odstupajući od stavka 1. točke (a), nadležno tijelo može odobriti novčanom fondu ulaganje u skladu s načelom raspršivanja rizika do 100 % njegove imovine u različite instrumente tržišta novca koje izdaje ili za koje jamči središnje, regionalno ili lokalno tijelo ili središnja banka države članice, Europska središnja banka, Unija, Europski stabilizacijski mehanizam ili Europska investicijska banka, središnje tijelo ili središnja banka treće zemlje ili javno međunarodno tijelo kojem pripada jedna ili više država članica.

Prvi podstavak primjenjuje se samo ako su ispunjeni svi sljedeći zahtjevi:

| (a) | novčani fond drži instrumente tržišta novca iz najmanje šest različitih izdanja predmetnog izdavatelja; |
| --- | --- |

(a)

novčani fond drži instrumente tržišta novca iz najmanje šest različitih izdanja predmetnog izdavatelja;

| (b) | novčani fond ograničava ulaganje u instrumente tržišta novca iz istog izdanja na najviše 30 % svoje imovine; |
| --- | --- |

(b)

novčani fond ograničava ulaganje u instrumente tržišta novca iz istog izdanja na najviše 30 % svoje imovine;

| (c) | novčani fond u pravilima fonda ili u dokumentima o osnivanju izričito navodi
  središnja, regionalna
  ili
  lokalna tijela
  ili
  središnje banke država članica
  , Europsku središnju banku, Uniju, Europski stabilizacijski mehanizam ili Europsku investicijsku banku,
  Europski investicijski fond, Europski fond za strateška ulaganja,
  središnje tijelo ili središnju banku treće zemlje,
  instrumente javnog duga, Međunarodni monetarni fond, Međunarodnu banku za obnovu i razvoj, Banku za međunarodne namire, Razvojnu banku Vijeća Europe, Europsku banku za obnovu i razvoj ili bilo koju drugu međunarodnu organizaciju kojoj
  pripada jedna ili više država članica i koja izdaje ili jamči za instrumente tržišta novca u koje fond namjerava uložiti više od 5 % svoje imovine; |
| --- | --- |

(c)

novčani fond u pravilima fonda ili u dokumentima o osnivanju izričito navodi
  središnja, regionalna
  ili
  lokalna tijela
  ili
  središnje banke država članica
  , Europsku središnju banku, Uniju, Europski stabilizacijski mehanizam ili Europsku investicijsku banku,
  Europski investicijski fond, Europski fond za strateška ulaganja,
  središnje tijelo ili središnju banku treće zemlje,
  instrumente javnog duga, Međunarodni monetarni fond, Međunarodnu banku za obnovu i razvoj, Banku za međunarodne namire, Razvojnu banku Vijeća Europe, Europsku banku za obnovu i razvoj ili bilo koju drugu međunarodnu organizaciju kojoj
  pripada jedna ili više država članica i koja izdaje ili jamči za instrumente tržišta novca u koje fond namjerava uložiti više od 5 % svoje imovine;

| (d) | novčani fond uključuje u svoj prospekt i promidžbene sadržaje jasnu izjavu u kojoj se upozorava na korištenje tog odstupanja i navode središnja, regionalna ili lokalna tijela ili
  središnje banke država članica
  , Europska središnja banka, Unija, Europski stabilizacijski mehanizam, Europska investicijska banka,
  Europski investicijski fond, Europski fond za strateška ulaganja,
  središnje tijelo ili središnja banka treće zemlje,
  Međunarodni monetarni fond, Međunarodna banka za obnovu i razvoj, Banka za međunarodne namire ili bilo koja druga međunarodna organizacija kojoj
  pripada jedna ili više država članica i koja izdaje ili jamči za instrumente tržišta novca u koje fond namjerava uložiti više od 5 % svoje imovine. |
| --- | --- |

(d)

novčani fond uključuje u svoj prospekt i promidžbene sadržaje jasnu izjavu u kojoj se upozorava na korištenje tog odstupanja i navode središnja, regionalna ili lokalna tijela ili
  središnje banke država članica
  , Europska središnja banka, Unija, Europski stabilizacijski mehanizam, Europska investicijska banka,
  Europski investicijski fond, Europski fond za strateška ulaganja,
  središnje tijelo ili središnja banka treće zemlje,
  Međunarodni monetarni fond, Međunarodna banka za obnovu i razvoj, Banka za međunarodne namire ili bilo koja druga međunarodna organizacija kojoj
  pripada jedna ili više država članica i koja izdaje ili jamči za instrumente tržišta novca u koje fond namjerava uložiti više od 5 % svoje imovine.

7.   Društva koja pripadaju istoj grupi s obzirom na sastavljanje konsolidiranih izvješća, kako je propisano Direktivom Vijeća 83/349/EEZ (14) ili u skladu s priznatim međunarodnim računovodstvenim pravilima, za potrebe izračuna ograničenja iz stavaka 1. do 5. smatraju se jednim tijelom.

Članak 15.

Koncentracija

1.   Novčani fond ne smije držati više od
  5 %
  instrumenata tržišta novca koje izdaje jedno tijelo.

2.   Ograničenje utvrđeno u stavku 1. ne primjenjuje se na instrumente tržišta novca koje izdaje ili za koje jamči središnje, regionalno ili lokalno tijelo ili središnja banka države članice, Europska središnja banka, Unija, Europski stabilizacijski mehanizam ili Europska investicijska banka, središnje tijelo ili središnja banka treće zemlje ili javno međunarodno tijelo kojem pripada jedna ili više država članica.

ODJELJAK III.

KREDITNA KVALITETA INSTRUMENATA TRŽIŠTA NOVCA

Članak 16.

Interni postupak procjene

1.   Upravitelj novčanog fonda uvodi, provodi i ▌primjenjuje oprezan ▌interni postupak procjene za određivanje kreditne kvalitete instrumenata tržišta novca, uzimajući u obzir izdavatelja instrumenta i karakteristike samog instrumenta.

1a.
     
  Upravitelj novčanog fonda osigurava da su informacije koje se koriste prilikom primjene internog postupka procjene dovoljno kvalitetne, ažurirane i da su iz pouzdanih izvora.

2.   Interni postupak procjene temelji se na ▌opreznim, ▌sistematičnim i kontinuiranim metodologijama dodjele. Metodologije ▌
  koje se koriste
  podliježu validaciji upravitelja
  novčanog fonda
  na temelju ranijeg iskustva i empirijskih dokaza uključujući retroaktivno testiranje.

3.   Interni postupak procjene u skladu je sa sljedećim
  općim načelima
  :

| (a) | njime se uspostavlja
  učinkoviti postupak dobivanja i ažuriranja mjerodavnih informacija o karakteristikama izdavatelja; |
| --- | --- |

(a)

njime se uspostavlja
  učinkoviti postupak dobivanja i ažuriranja mjerodavnih informacija o karakteristikama izdavatelja;

| (b) | upravitelj novčanog fonda donosi i provodi primjerene mjere kako bi osigurao da se
  kreditna procjena
  temelji na iscrpnoj analizi ▌dostupnih i relevantnih informacija i uključuje sve relevantne čimbenike koji utječu na kreditnu sposobnost izdavatelja; |
| --- | --- |

(b)

upravitelj novčanog fonda donosi i provodi primjerene mjere kako bi osigurao da se
  kreditna procjena
  temelji na iscrpnoj analizi ▌dostupnih i relevantnih informacija i uključuje sve relevantne čimbenike koji utječu na kreditnu sposobnost izdavatelja;

| (c) | upravitelj novčanog fonda kontinuirano nadzire svoje
  interne postupke procjene
  i sve
  kreditne procjene
  preispituje
  svakih šest mjeseci
  . Upravitelj
  ponovo razmatra internu procjenu
  svaki put kada dođe do bitne promjene koja bi mogla utjecati na
  njegovu kreditnu procjenu izdavatelja; |
| --- | --- |

(c)

upravitelj novčanog fonda kontinuirano nadzire svoje
  interne postupke procjene
  i sve
  kreditne procjene
  preispituje
  svakih šest mjeseci
  . Upravitelj
  ponovo razmatra internu procjenu
  svaki put kada dođe do bitne promjene koja bi mogla utjecati na
  njegovu kreditnu procjenu izdavatelja;

| (d) | prilikom primjene svog internog postupka procjene upravitelj novčanog fonda primjenjuje Uredbu (EU) br. 462/2013 i djeluje u skladu s njom; |
| --- | --- |

(d)

prilikom primjene svog internog postupka procjene upravitelj novčanog fonda primjenjuje Uredbu (EU) br. 462/2013 i djeluje u skladu s njom;

| (e) | metodologije za
  kreditnu procjenu preispituje upravitelj novčanog fonda
  najmanje
  svakih šest mjeseci
  kako bi se utvrdilo jesu li još uvijek prikladne za trenutačni portfelj i vanjske uvjete
  i rezultati preispitivanja prenose se nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(e)

metodologije za
  kreditnu procjenu preispituje upravitelj novčanog fonda
  najmanje
  svakih šest mjeseci
  kako bi se utvrdilo jesu li još uvijek prikladne za trenutačni portfelj i vanjske uvjete
  i rezultati preispitivanja prenose se nadležnim tijelima;

| (f) | ako se promijene metodologije, modeli ili ključne pretpostavke za rejting korištene u internim postupcima procjene, upravitelj novčanog fonda preispituje
  svaku internu kreditnu procjenu
  na
  koju
  je to imalo utjecaj što je moguće prije ▌; |
| --- | --- |

(f)

ako se promijene metodologije, modeli ili ključne pretpostavke za rejting korištene u internim postupcima procjene, upravitelj novčanog fonda preispituje
  svaku internu kreditnu procjenu
  na
  koju
  je to imalo utjecaj što je moguće prije ▌;

| (g) | interne kreditne procjene i njihova
  periodička preispitivanja od strane upravitelja novčanog fonda ne provode osobe koje obavljaju ili su odgovorne za upravljanje portfeljem novčanog fonda. |
| --- | --- |

(g)

interne kreditne procjene i njihova
  periodička preispitivanja od strane upravitelja novčanog fonda ne provode osobe koje obavljaju ili su odgovorne za upravljanje portfeljem novčanog fonda.

Članak 17.

Interni
  postupak kreditne procjene

1.   Svakom izdavatelju instrumenta tržišta novca u koji novčani fond namjerava ulagati
  izdaje
  se
  kreditna procjena
  u skladu s
  postupkom kreditne procjene uspostavljenim u skladu s
  internim postupkom procjene.

2.   Struktura
  postupka kreditne procjene
  u skladu je sa ▌sljedećim
  općim načelima
  :

| (a) | postupkom se uzima u obzir
  kvantifikacija kreditnog rizika izdavatelja
  vodeći računa o relativnom riziku neispunjavanja obveza
  ; |
| --- | --- |

(a)

postupkom se uzima u obzir
  kvantifikacija kreditnog rizika izdavatelja
  vodeći računa o relativnom riziku neispunjavanja obveza
  ;

| (b) | postupkom se uzima u obzir
  kreditni rizik izdavatelja i
  dokumentiraju kriteriji
  ▌ koji se koriste za
  određivanje
  razine kreditnog rizika; |
| --- | --- |

(b)

postupkom se uzima u obzir
  kreditni rizik izdavatelja i
  dokumentiraju kriteriji
  ▌ koji se koriste za
  određivanje
  razine kreditnog rizika;

| (c) | postupkom se
  uzima u obzir kratkoročnost instrumenata tržišta novca. |
| --- | --- |

(c)

postupkom se
  uzima u obzir kratkoročnost instrumenata tržišta novca.

3.   
  Kreditna procjena
  iz
  stavka 1. temelji se na kriterijima kojima se ispunjavaju
  sljedeći zahtjevi:

| (a) | obuhvaćaju barem kvantitativne i kvalitativne pokazatelje izdavatelja instrumenta, makroekonomskog stanja i stanja na financijskom tržištu; |
| --- | --- |

(a)

obuhvaćaju barem kvantitativne i kvalitativne pokazatelje izdavatelja instrumenta, makroekonomskog stanja i stanja na financijskom tržištu;

| (b) | odnose se na uobičajene brojčane i kvalitativne referentne vrijednosti koje se koriste za procjenu kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja; |
| --- | --- |

(b)

odnose se na uobičajene brojčane i kvalitativne referentne vrijednosti koje se koriste za procjenu kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja;

| (c) | prikladni su za određenu vrstu izdavatelja. Razlikuju se barem sljedeće vrste izdavatelja: državna, regionalna ili lokalna javna tijela, financijske korporacije i nefinancijske korporacije; |
| --- | --- |

(c)

prikladni su za određenu vrstu izdavatelja. Razlikuju se barem sljedeće vrste izdavatelja: državna, regionalna ili lokalna javna tijela, financijske korporacije i nefinancijske korporacije;

| (d) | u slučaju izloženosti sekuritizaciji uzimaju u obzir kreditni rizik izdavatelja, strukturu sekuritizacije i kreditni rizik temeljne imovine. |
| --- | --- |

(d)

u slučaju izloženosti sekuritizaciji uzimaju u obzir kreditni rizik izdavatelja, strukturu sekuritizacije i kreditni rizik temeljne imovine.

Članak 18.

Dokumentacija

1.   Upravitelj novčanog fonda dokumentira svoj interni postupak procjene i interni rejting-sustav. Dokumentacija uključuje:

| (a) | koncept i operativne pojedinosti svojih internih postupaka procjene i internog rejting-sustava na način kojim se nadležnim tijelima omogućuje da razumiju dodjelu određenih kategorija i da mogu ocijeniti prikladnost dodjele kategorije; |
| --- | --- |

(a)

koncept i operativne pojedinosti svojih internih postupaka procjene i internog rejting-sustava na način kojim se nadležnim tijelima omogućuje da razumiju dodjelu određenih kategorija i da mogu ocijeniti prikladnost dodjele kategorije;

| (b) | razlog i analizu na temelju koje je upravitelj odabrao kriterije za rejting i učestalost preispitivanja kriterija. Analiza uključuje parametre, model i ograničenja modela korištenog za odabir kriterija za rejting; |
| --- | --- |

(b)

razlog i analizu na temelju koje je upravitelj odabrao kriterije za rejting i učestalost preispitivanja kriterija. Analiza uključuje parametre, model i ograničenja modela korištenog za odabir kriterija za rejting;

| (c) | sve veće promjene internog postupka procjene, uključujući utvrđivanje pokretača promjena; |
| --- | --- |

(c)

sve veće promjene internog postupka procjene, uključujući utvrđivanje pokretača promjena;

| (d) | organizaciju internog postupka procjene, uključujući postupak dodjele rejtinga i strukturu interne kontrole; |
| --- | --- |

(d)

organizaciju internog postupka procjene, uključujući postupak dodjele rejtinga i strukturu interne kontrole;

| (e) | svaki prijašnji interni rejting izdavatelja i priznate jamce; |
| --- | --- |

(e)

svaki prijašnji interni rejting izdavatelja i priznate jamce;

| (f) | datume dodjele internog rejtinga; |
| --- | --- |

(f)

datume dodjele internog rejtinga;

| (g) | ključne podatke i metodologiju korištenu za utvrđivanje internog rejtinga, uključujući ključne pretpostavke rejtinga; |
| --- | --- |

(g)

ključne podatke i metodologiju korištenu za utvrđivanje internog rejtinga, uključujući ključne pretpostavke rejtinga;

| (h) | osobu ili osobe odgovorne za dodjelu internog rejtinga. |
| --- | --- |

(h)

osobu ili osobe odgovorne za dodjelu internog rejtinga.

2.   Pojedinosti internog postupka procjene navedene su u pravilima fonda ili u dokumentima o osnivanju novčanog fonda i svi dokumenti iz stavka 1. dostupni su na zahtjev nadležnih tijela novčanog fonda i nadležnih tijela upravitelja novčanog fonda.

Članak 19.

Delegirani akti

Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 44. kojima se utvrđuje sljedeće:

| (a) | uvjeti pod kojima se metodologije za dodjelu smatraju opreznima, ▌sistematičnima i kontinuiranima te uvjeti validacije iz članka 16. stavka 2.; |
| --- | --- |

(a)

uvjeti pod kojima se metodologije za dodjelu smatraju opreznima, ▌sistematičnima i kontinuiranima te uvjeti validacije iz članka 16. stavka 2.;

| (b) | definicije svake kategorije u pogledu kvantifikacije kreditnog rizika izdavatelja iz članka 17. stavka 2. točke (a) i kriterije za određivanje kvantifikacije kreditnog rizika iz članka 17. stavka 2. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

definicije svake kategorije u pogledu kvantifikacije kreditnog rizika izdavatelja iz članka 17. stavka 2. točke (a) i kriterije za određivanje kvantifikacije kreditnog rizika iz članka 17. stavka 2. točke (b);

| (c) | precizne referentne vrijednosti za svaki kvalitativni pokazatelj i brojčane referentne vrijednosti za svaki kvantitativni pokazatelj. Ove referentne vrijednosti pokazatelja određuju se za svaku kategoriju rejtinga uzimajući u obzir kriterije u članku 17. stavku 3.; |
| --- | --- |

(c)

precizne referentne vrijednosti za svaki kvalitativni pokazatelj i brojčane referentne vrijednosti za svaki kvantitativni pokazatelj. Ove referentne vrijednosti pokazatelja određuju se za svaku kategoriju rejtinga uzimajući u obzir kriterije u članku 17. stavku 3.;

| (d) | značenje bitne promjene iz članka 16. stavka 3. točke (c). |
| --- | --- |

(d)

značenje bitne promjene iz članka 16. stavka 3. točke (c).

Članak 20.

Upravljanje procjenom kreditne kvalitete

1.   Interne postupke procjene odobrava više rukovodstvo, upravljačko tijelo i, ako postoji, nadzorna funkcija upravitelja novčanog fonda.

Ove osobe moraju dobro poznavati interne postupke procjene, interne rejting-sustave i metodologije upravitelja za dodjelu te razumjeti pojedinosti povezanih izvješća.

2.   Analiza profila kreditne rizičnosti koja se temelji na internom rejtingu bitan je dio izvješćivanja prema osobama iz stavka 1. Izvješćivanje treba uključivati barem profil rizičnosti po kategoriji, prelaske između kategorija, procjene relevantnih parametara po kategoriji i usporedbu ostvarenih stopa neispunjavanja obveza. Učestalost izvješćivanja ovisi o značaju i vrsti informacija i provodi se najmanje jednom godišnje.

3.   Više rukovodstvo kontinuirano osigurava ispravno funkcioniranje internog postupka procjene.

Više rukovodstvo se redovito obavješćuje o učinku internog postupka procjene, o područjima u kojima su utvrđeni nedostaci i stanju mjera i postupaka za uklanjanje prethodno utvrđenih nedostataka.

Poglavlje III.

Obveze koje se odnose na upravljanje rizicima novčanih fondova

Članak 21.

Pravila za portfelj kratkoročnih novčanih fondova

Kratkoročni novčani fond mora u svakom trenutku biti u skladu sa svim sljedećim zahtjevima za portfelj:

| (a) | ponderirano prosječno dospijeće (WAM) njegova portfelja iznosi najviše 60 dana; |
| --- | --- |

(a)

ponderirano prosječno dospijeće (WAM) njegova portfelja iznosi najviše 60 dana;

| (b) | ponderirano prosječno dospijeće (WAL) njegova portfelja iznosi najviše 120 dana; |
| --- | --- |

(b)

ponderirano prosječno dospijeće (WAL) njegova portfelja iznosi najviše 120 dana;

| (c) | najmanje 10 % njegove imovine sastoji se od imovine koja dospijeva dnevno. Kratkoročni novčani fond ne stječe nikakvu imovinu osim imovine koja dospijeva dnevno kada bi tim stjecanjem ulaganje kratkoročnog novčanog fonda bilo manje od 10 % njegova portfelja u imovinu koja dospijeva dnevno; |
| --- | --- |

(c)

najmanje 10 % njegove imovine sastoji se od imovine koja dospijeva dnevno. Kratkoročni novčani fond ne stječe nikakvu imovinu osim imovine koja dospijeva dnevno kada bi tim stjecanjem ulaganje kratkoročnog novčanog fonda bilo manje od 10 % njegova portfelja u imovinu koja dospijeva dnevno;

| (d) | najmanje 20 % njegove imovine sastoji se od imovine koja dospijeva tjedno. Kratkoročni novčani fond ne stječe nikakvu imovinu osim imovine koja dospijeva tjedno kada bi tim stjecanjem ulaganje kratkoročnog novčanog fonda bilo manje od 20 % njegova portfelja u imovinu koja dospijeva tjedno.
  U svrhu tog izračuna u imovinu koja dospijeva tjedno mogu se uključiti i instrumenti tržišta novca pod uvjetom da se mogu prodati za namirenje u roku od sljedećih pet radnih dana; |
| --- | --- |

(d)

najmanje 20 % njegove imovine sastoji se od imovine koja dospijeva tjedno. Kratkoročni novčani fond ne stječe nikakvu imovinu osim imovine koja dospijeva tjedno kada bi tim stjecanjem ulaganje kratkoročnog novčanog fonda bilo manje od 20 % njegova portfelja u imovinu koja dospijeva tjedno.
  U svrhu tog izračuna u imovinu koja dospijeva tjedno mogu se uključiti i instrumenti tržišta novca pod uvjetom da se mogu prodati za namirenje u roku od sljedećih pet radnih dana;

| (da) | dnevni i tjedni zahtjevi za likvidnost iz stavaka (c) i (d) povećavaju se za:








  — | 5 % imovine novčanog fonda vrednovane metodom amortiziranog troška za zahtjeve iz stavka (c); |
| --- | --- | --- |

(da)

dnevni i tjedni zahtjevi za likvidnost iz stavaka (c) i (d) povećavaju se za:

—

5 % imovine novčanog fonda vrednovane metodom amortiziranog troška za zahtjeve iz stavka (c);

| — | 10 % imovine novčanog fonda vrednovane metodom amortiziranog troška za zahtjeve iz stavka (d). |
| --- | --- |

—

10 % imovine novčanog fonda vrednovane metodom amortiziranog troška za zahtjeve iz stavka (d).

Članak 22.

Pravila za portfelj standardnih novčanih fondova

1.   Standardni novčani fond mora biti u skladu sa svim sljedećim zahtjevima za portfelj:

| (a) | WAM njegova portfelja u svakom trenutku iznosi najviše 6 mjeseci; |
| --- | --- |

(a)

WAM njegova portfelja u svakom trenutku iznosi najviše 6 mjeseci;

| (b) | WAL njegova portfelja u svakom trenutku iznosi najviše 12 mjeseci; |
| --- | --- |

(b)

WAL njegova portfelja u svakom trenutku iznosi najviše 12 mjeseci;

| (c) | najmanje 10 % njegove imovine sastoji se od imovine koja dospijeva dnevno. Standardni novčani fond ne stječe nikakvu imovinu osim imovine koja dospijeva dnevno kada bi tim stjecanjem ulaganje standardnog novčanog fonda bilo manje od 10 % njegova portfelja u imovinu koja dospijeva dnevno; |
| --- | --- |

(c)

najmanje 10 % njegove imovine sastoji se od imovine koja dospijeva dnevno. Standardni novčani fond ne stječe nikakvu imovinu osim imovine koja dospijeva dnevno kada bi tim stjecanjem ulaganje standardnog novčanog fonda bilo manje od 10 % njegova portfelja u imovinu koja dospijeva dnevno;

| (d) | najmanje 20 % njegove imovine sastoji se od imovine koja dospijeva tjedno. Standardni novčani fond ne stječe nikakvu imovinu osim imovine koja dospijeva tjedno kada bi tim stjecanjem ulaganje standardnog novčanog fonda bilo manje od 20 % njegovog portfelja u imovinu koja dospijeva tjedno.
  U svrhu tog izračuna u imovinu koja dospijeva tjedno mogu se uključiti i instrumenti tržišta novca pod uvjetom da se mogu prodati za namirenje u roku od sljedećih pet radnih dana; |
| --- | --- |

(d)

najmanje 20 % njegove imovine sastoji se od imovine koja dospijeva tjedno. Standardni novčani fond ne stječe nikakvu imovinu osim imovine koja dospijeva tjedno kada bi tim stjecanjem ulaganje standardnog novčanog fonda bilo manje od 20 % njegovog portfelja u imovinu koja dospijeva tjedno.
  U svrhu tog izračuna u imovinu koja dospijeva tjedno mogu se uključiti i instrumenti tržišta novca pod uvjetom da se mogu prodati za namirenje u roku od sljedećih pet radnih dana;

| (da) | dnevni i tjedni zahtjevi za likvidnost iz stavaka (c) i (d) povećavaju se za:








  — | 5 % imovine novčanog fonda vrednovane metodom amortiziranog troška za zahtjeve iz stavka (c); |
| --- | --- | --- |

(da)

dnevni i tjedni zahtjevi za likvidnost iz stavaka (c) i (d) povećavaju se za:

—

5 % imovine novčanog fonda vrednovane metodom amortiziranog troška za zahtjeve iz stavka (c);

| — | 10 % imovine novčanog fonda vrednovane metodom amortiziranog troška za zahtjeve iz stavka (d). |
| --- | --- |

—

10 % imovine novčanog fonda vrednovane metodom amortiziranog troška za zahtjeve iz stavka (d).

2.   Standardni novčani fond može do 10 % svoje imovine uložiti u instrumente tržišta novca koje izdaje jedno tijelo.

3.   Bez obzira na pojedinačno ograničenje propisano stavkom 2.
  i odstupajući od njega
  , standardni novčani fond može, ako bi time ulaganje u jedno tijelo iznosilo do 15 % njegove imovine, kombinirati sljedeće mogućnosti:

| (a) | ulaganja u instrumente tržišta novca koje izdaje to tijelo; |
| --- | --- |

(a)

ulaganja u instrumente tržišta novca koje izdaje to tijelo;

| (b) | depozite kod tog tijela; |
| --- | --- |

(b)

depozite kod tog tijela;

| (c) | ▌financijske izvedene instrumente koji nose izloženost riziku druge ugovorne strane prema tom tijelu. |
| --- | --- |

(c)

▌financijske izvedene instrumente koji nose izloženost riziku druge ugovorne strane prema tom tijelu.

4.   Sva imovina portfelja u koju standardni novčani fond ulaže u skladu sa stavcima 2. i
  5.
  objavljuje se ulagateljima novčanog fonda.

5.   Standardni novčani fond ne smije biti u obliku novčanog fonda s nepromjenjivim NAV-om.

Članak 23.

Kreditni rejting novčanih fondova

Ako novčani fond traži vanjski kreditni rejting, primjenjuje se Uredba (EU) br. 462/2013 i postupak se provodi u skladu s njom.

Članak 24.

Politika „upoznaj svog klijenta”

1.   Upravitelj novčanog fonda uvodi, provodi i primjenjuje postupke te izvršava temeljitu analizu kako bi utvrdio broj ulagatelja novčanog fonda, njihove potrebe i ponašanje, iznos njihovih udjela te time ispravno predvidio učinak istovremenih isplata nekoliko ulagatelja
  , uzimajući u obzir barem vrstu ulagatelja, broj dionica u fondu koje posjeduje jedan ulagatelj te razvoj priljeva i odljeva
  . U tu svrhu upravitelj novčanog fonda razmatra barem sljedeće čimbenike:

| (a) | prepoznatljiv uzorak u potrebama ulagatelja za gotovinom; |
| --- | --- |

(a)

prepoznatljiv uzorak u potrebama ulagatelja za gotovinom;

| (b) | vrstu
  ulagatelja; |
| --- | --- |

(b)

vrstu
  ulagatelja;

| (c) | strah od rizika različitih ulagatelja; |
| --- | --- |

(c)

strah od rizika različitih ulagatelja;

| (d) | stupanj korelacije ili blisku povezanost različitih ulagatelja novčanog fonda; |
| --- | --- |

(d)

stupanj korelacije ili blisku povezanost različitih ulagatelja novčanog fonda;

| (da) | ciklički razvoj broja dionica u novčanom fondu
  . |
| --- | --- |

(da)

ciklički razvoj broja dionica u novčanom fondu
  .

1a.
     
  Kada upravitelji novčanog fonda usmjeravaju svoja ulaganja preko posrednika, upravitelj novčanog fonda traži, a posrednik pruža podatke koji upravitelju novčanog fonda omogućuju da na odgovarajući način upravlja likvidnošću i koncentracijom ulagatelja novčanog fonda.

2.   Upravitelj novčanog fonda osigurava:

| (a) | da vrijednost udjela ili dionica jednog ulagatelja ni u jednom trenutku ne prelazi vrijednost imovine koja dospijeva dnevno; |
| --- | --- |

(a)

da vrijednost udjela ili dionica jednog ulagatelja ni u jednom trenutku ne prelazi vrijednost imovine koja dospijeva dnevno;

| (b) | da isplata ulagatelju ne utječe znatno na profil likvidnosti novčanog fonda. |
| --- | --- |

(b)

da isplata ulagatelju ne utječe znatno na profil likvidnosti novčanog fonda.

Članak 25.

Testiranje otpornosti na stres

1.   Za svaki novčani fond postoje pouzdani postupci testiranja otpornosti na stres kojima se omogućuje utvrđivanje mogućih događaja ili promjena gospodarskih uvjeta u budućnosti koji bi mogli imati nepovoljne učinke na novčani fond. Upravitelj novčanog fonda redovito provodi testiranje otpornosti na stres i izrađuje akcijske planove za različite moguće scenarije.
  Osim toga, u slučaju novčanih fondova s NAV-om niske volatilnosti, testiranjima otpornosti na stres za različite se scenarije procjenjuju razlike između nepromjenjivog NAV-a po udjelu ili dionici i stvarnog NAV-a po udjelu ili dionici.

Testiranje otpornosti na stres temelji se na objektivnim kriterijima i uzima u obzir učinke ozbiljnih vjerojatnih scenarija. U scenariju u okviru testiranja otpornosti na stres uzimaju se u obzir barem referentni parametri
  koji obuhvaćaju
  sljedeće čimbenike:

| (a) | hipotetske promjene razine likvidnosti imovine u portfelju novčanog fonda; |
| --- | --- |

(a)

hipotetske promjene razine likvidnosti imovine u portfelju novčanog fonda;

| (b) | hipotetske promjene razine kreditnog rizika imovine u portfelju novčanog fonda, uključujući kreditne i rejting događaje; |
| --- | --- |

(b)

hipotetske promjene razine kreditnog rizika imovine u portfelju novčanog fonda, uključujući kreditne i rejting događaje;

| (c) | hipotetska kretanja kamatnih stopa; |
| --- | --- |

(c)

hipotetska kretanja kamatnih stopa;

| (d) | hipotetske razine isplate; |
| --- | --- |

(d)

hipotetske razine isplate;

| (da) | hipotetsko širenje ili sužavanje raspona između indeksa s kojima su povezane kamatne stope vrijednosnih papira portfelja; |
| --- | --- |

(da)

hipotetsko širenje ili sužavanje raspona između indeksa s kojima su povezane kamatne stope vrijednosnih papira portfelja;

| (db) | hipotetske makrosistemske šokove koji utječu na gospodarstvo u cjelini. |
| --- | --- |

(db)

hipotetske makrosistemske šokove koji utječu na gospodarstvo u cjelini.

2.   Osim toga, u slučaju novčanih fondova
  javnog duga
  s nepromjenjivim NAV-om
  i novčanih fondova za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om
  , testiranjima otpornosti na stres za različite se scenarije procjenjuju razlike između nepromjenjivog NAV-a po udjelu ili dionici i NAV-a po udjelu ili dionici.
  Na temelju rezultata testiranja otpornosti na stres upravitelj novčanog fonda donosi planove oporavka za različite moguće scenarije. Planove oporavka odobravaju nadležna tijela.

▌

4.   Testiranje otpornosti na stres provodi se toliko često koliko je odredio upravni odbor ▌novčanog fonda nakon što je razmotrio koji je razmak prikladan i razuman s obzirom na tržišne uvjete i nakon što je razmotrio sve predviđene promjene portfelja novčanog fonda. Testiranje otpornosti na stres provodi se najmanje jednom
  u tri mjeseca
  .

4a.
     
  Otkrije li se testiranjem otpornosti na stres osjetljivost novčanog fonda, upravitelj novčanog fonda poduzima mjere jačanja otpornosti novčanog fonda, uključujući mjere poboljšanja likvidnosti ili kvalitete imovine novčanog fonda i odmah obavješćuje nadležno tijelo o poduzetim mjerama.

5.   Opsežno izvješće s rezultatima testiranja otpornosti na stres
  i predloženim akcijskim planom
  podnosi se na provjeru upravnom odboru ▌novčanog fonda. Upravni odbor izmjenjuje predloženi akcijski plan ako je potrebno i odobrava konačni akcijski plan.
  Izvješće se pohranjuje najmanje pet godina.

▌

6.   Izvješće
  iz stavka 5.
  podnosi se
  nadležnom tijelu
  novčanog fonda. Nadležna tijela izvješće šalju ESMA-i.

▌

Poglavlje IV.

Pravila vrednovanja i računovodstveni postupak

Članak 26.

Vrednovanje imovine novčanog fonda

1.   Imovina novčanog fonda vrednuje se najmanje jednom dnevno.
  Rezultat tog vrednovanja svakodnevno se objavljuje na internetskim stranicama novčanog fonda. Ne dovodeći u pitanje članak 27. stavak 4. točke (a) i (b), vrednovanje provodi nezavisna treća strana koristeći metode vrednovanja po tržišnim vrijednostima i vrednovanja po modelu. Ne provodi ga sam novčani fond, upravitelj imovinom povezan s njima ili njegov sponzor.

2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 27. stavak 4. točku (b),
  imovina novčanog fonda vrednuje se metodom tržišne vrijednosti kad god je to moguće.

3.   Kada se
  primjenjuje metoda vrednovanja po tržišnim vrijednostima,
  imovina se vrednuje po opreznijim kupovnim i prodajnim vrijednostima osim ako institucija može završiti trgovanje po srednjim tržišnim vrijednostima. Kada se
  primjenjuje metoda vrednovanja po tržišnim vrijednostima,
  koriste se samo kvalitetni tržišni podaci
  koje su pružili priznati neovisni određivatelji cijena pod uvjetom da nepotrebno ne šteti namirenju istog dana.
  Kvaliteta tržišnih podataka procjenjuje se na temelju svih sljedećih čimbenika:

| (a) | broja i kvalitete drugih ugovornih strana; |
| --- | --- |

(a)

broja i kvalitete drugih ugovornih strana;

| (b) | volumena i prometa te imovine na tržištu; |
| --- | --- |

(b)

volumena i prometa te imovine na tržištu;

| (c) | opsega izdanja i udjela izdanja koji novčani fond planira kupiti ili prodati. |
| --- | --- |

(c)

opsega izdanja i udjela izdanja koji novčani fond planira kupiti ili prodati.

4.   Ako
  metodu vrednovanja po tržišnim vrijednostima
  nije moguće
  primijeniti
  ili tržišni podaci nisu dovoljno kvalitetni, imovina novčanog fonda vrednuje se konzervativno
  primjenom metode vrednovanja
  po modelu. Modelom se precizno procjenjuje unutarnja vrijednost imovine, na temelju sljedećih ažuriranih ključnih čimbenika:

| (a) | volumena i prometa te imovine na tržištu; |
| --- | --- |

(a)

volumena i prometa te imovine na tržištu;

| (b) | opsega izdanja i udjela izdanja koji novčani fond planira kupiti ili prodati; |
| --- | --- |

(b)

opsega izdanja i udjela izdanja koji novčani fond planira kupiti ili prodati;

| (c) | tržišnog rizika, kamatnog rizika, kreditnog rizika povezanog s imovinom. |
| --- | --- |

(c)

tržišnog rizika, kamatnog rizika, kreditnog rizika povezanog s imovinom.

Kada se
  primjenjuje metoda vrednovanja
  po modelu, ne
  koristi se metoda
  vrednovanja na temelju amortiziranog troška.

Kada se primjenjuje metoda vrednovanja po modelu, mogu se upotrebljavati samo podaci o cijenama koje su pružili priznati neovisni određivatelji cijena, a metodologija modela za određivanje cijene podliježe odobrenju nadležnog tijela novčanog fonda.

5.   
  Odstupajući od stavaka 1. do 4.
  imovina novčanog fonda
  javnog duga
  s nepromjenjivim NAV-om
  i novčanog fonda za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om
  može se vrednovati ▌metodom amortiziranog troška
  za vrednovanje imovine
  .

Članak 27.

Izračun NAV-a po udjelu ili dionici

1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 2. stavak 13.b, stvarni NAV
  po udjelu ili dionici izračunava se kao razlika između ukupnog iznosa sve imovine novčanog fonda i ukupnog iznosa obveza novčanog fonda
  i vrednuje se
  prema
  metodama vrednovanja po tržišnim vrijednostima ili po
  modelu, podijeljeno s brojem udjela ili dionica novčanog fonda.

Prvi podstavak primjenjuje se na sve novčane fondove uključujući novčane fondove s nepromjenjivim NAV-om niske volatilnosti, novčane fondove javnog duga s nepromjenjivim NAV-om i novčane fondove za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om.

2.   
  Stvarni
  NAV po udjelu ili dionici zaokružuje se na najbliži osnovni bod ili njegovu protuvrijednost kada se NAV objavljuje u jedinici valute.

3.   
  Stvarni
  NAV po udjelu ili dionici novčanog fonda izračunava se najmanje jedanput dnevno.

4.   
  Osim izračuna stvarnog NAV-a po udjelu ili dionici u skladu sa stavcima 1. do 3., novčani fond s nepromjenjivim NAV-om niske volatilnosti može također imati nepromjenjivi NAV po udjelu ili dionici pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | primjena metode amortiziranog troška za vrednovanje imovine s preostalim dospijećem do 90 dana; za svu imovinu s preostalim dospijećem dužim od 90 dana cijena se određuje primjenom vrednovanja cijena po tržišnim vrijednostima ili po modelu; |
| --- | --- |

(a)

primjena metode amortiziranog troška za vrednovanje imovine s preostalim dospijećem do 90 dana; za svu imovinu s preostalim dospijećem dužim od 90 dana cijena se određuje primjenom vrednovanja cijena po tržišnim vrijednostima ili po modelu;

| (b) | u svrhe vrednovanja imovina se zaokružuje na dva decimalna mjesta pod uvjetom da nepromjenjivi NAV po udjelu ili dionici ne odstupa od svog stvarnog NAV-a za više od 20 osnovnih bodova i zatim na četiri decimalna mjesta; |
| --- | --- |

(b)

u svrhe vrednovanja imovina se zaokružuje na dva decimalna mjesta pod uvjetom da nepromjenjivi NAV po udjelu ili dionici ne odstupa od svog stvarnog NAV-a za više od 20 osnovnih bodova i zatim na četiri decimalna mjesta;

| (c) | isplata ili upis po nepromjenjivom NAV-u po udjelu ili dionici pod uvjetom da nepromjenjivi NAV po udjelu ili dionici ne odstupa od svog stvarnog NAV-a za više od 20 osnovnih bodova; |
| --- | --- |

(c)

isplata ili upis po nepromjenjivom NAV-u po udjelu ili dionici pod uvjetom da nepromjenjivi NAV po udjelu ili dionici ne odstupa od svog stvarnog NAV-a za više od 20 osnovnih bodova;

| (d) | isplata ili upis po nepromjenjivom NAV-u po udjelu ili dionici koji se zaokružuje na četiri decimalna mjesta ili manje ako nepromjenjivi NAV odstupa od stvarnog NAV-a za više od 20 osnovnih bodova; |
| --- | --- |

(d)

isplata ili upis po nepromjenjivom NAV-u po udjelu ili dionici koji se zaokružuje na četiri decimalna mjesta ili manje ako nepromjenjivi NAV odstupa od stvarnog NAV-a za više od 20 osnovnih bodova;

| (e) | potencijalne ulagatelje jasno se u pisanom obliku prije sklapanja ugovora upozorava na okolnosti u kojima fond više neće provoditi isplatu ili upis po nepromjenjivom NAV-u; |
| --- | --- |

(e)

potencijalne ulagatelje jasno se u pisanom obliku prije sklapanja ugovora upozorava na okolnosti u kojima fond više neće provoditi isplatu ili upis po nepromjenjivom NAV-u;

| (f) | razlika između nepromjenjivog NAV-a po udjelu ili dionici i stvarnog NAV-a po udjelu ili dionici kontinuirano se nadzire i svakodnevno se objavljuje na mrežnoj stranici novčanog fonda. |
| --- | --- |

(f)

razlika između nepromjenjivog NAV-a po udjelu ili dionici i stvarnog NAV-a po udjelu ili dionici kontinuirano se nadzire i svakodnevno se objavljuje na mrežnoj stranici novčanog fonda.

5.   
  Četiri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija preispituje učinak i provedbu ove Uredbe, uključujući učestalost zaštitnih mehanizama korištenih u skladu s člankom 27. stavkom 4. točkom (d), i predstavlja zaključke preispitivanja Europskom parlamentu i Vijeću.

Odobrenja za rad dodijeljena NAV-ovima niske volatilnosti u okviru ove Uredbe istječu pet godina nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Komisija ispituje je li novčanim fondovima s NAV-om niske volatilnosti na pravilan način riješen sistemski rizik te druge prijetnje financijskoj stabilnosti cijelog financijskog sustava Unije ili njegovog dijela. U skladu sa zaključcima tog preispitivanja i učinkom na financijsku stabilnost, Komisija daje zakonodavne prijedloge u skladu s prvim podstavkom, uključujući ispitivanje mogućnosti brisanja drugog podstavka.

▌

Članak 28.

Cijena pri izdanju i isplati

1.   Udjeli ili dionice novčanog fonda
  , osim za novčani fond s NAV-om niske volatilnosti na koji se primjenjuje članak 27. stavak 4.,
  izdaju se ili isplaćuju po cijeni jednakoj NAV-u po udjelu ili dionici novčanog fonda.

2.   Odstupajući od stavka 1., udjeli ili dionice novčanog fonda
  za male ulagatelje
  s nepromjenjivim NAV-om
  i novčanog fonda javnog duga s nepromjenjivim NAV-om
  izdaju se ili isplaćuju po cijeni jednakoj nepromjenjivom NAV-u po udjelu ili dionici novčanog fonda.

▌

Poglavlje V.a

Posebni zahtjevi za novčane fondove javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčane fondove za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om i novčane fondove s NAV-om niske volatilnosti

Članak 34.a

Dodatni zahtjevi za novčane fondove javnog duga s nepromjenjivim NAV-om i novčane fondove za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om

Novčani fond za vrednovanje ne koristi metodu amortiziranog troška, ne oglašava nepromjenjivi NAV po udjelu ili dionici i ne zaokružuje nepromjenjivi NAV po udjelu ili dionici na najbliži postotni bod ili njegovu protuvrijednost kada se NAV objavljuje u jedinici valute, osim ako ima izričito odobrenje za rad kao novčani fond javnog duga ili za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om ili ako je novčani fond s NAV-om niske volatilnosti u skladu s člankom 27. stavkom 4.

Članak 34.b

Naknade za likvidnost i ograničenja isplate za novčane fondove javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčane fondove za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om i novčane fondove s NAV-om niske volatilnosti

1.   
  Upravitelj novčanog fonda javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčanog fonda za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om ili novčanog fonda s NAV-om niske volatilnosti uvodi, provodi i dosljedno primjenjuje oprezan, rigorozan, sistematičan i kontinuirani interni postupak procjene za određivanje tjednih pragova likvidnosti koji se primjenjuju na novčane fondove. U upravljanju tjednim pragovima likvidnosti primjenjuju se sljedeći postupci:

| (a) | svaki put kada udio imovine koja dospijeva tjedno padne ispod 30 % ukupne imovine novčanog fonda, upravitelj i upravno vijeće novčanog fonda postupaju u skladu sa sljedećim uvjetima:








  i. | upravitelj odmah obavješćuje odbor novčanog fonda. Odbor novčanog fonda provodi dokumentiranu procjenu stanja kako bi odredio primjeren način postupanja uzimajući u obzir interese ulagatelja u novčani te odlučuje hoće li primijeniti jednu od sljedećih mjera ili više njih:








  — | naknade za likvidnost na isplate koje primjereno odražavaju trošak novčanog fonda za postizanje likvidnosti i jamče da ulagatelji koji ostaju u fondu nisu nepravedno stavljeni u nepovoljan položaj kad drugi ulagatelji tijekom tog razdoblja traže isplatu za svoje udjele ili dionice; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

svaki put kada udio imovine koja dospijeva tjedno padne ispod 30 % ukupne imovine novčanog fonda, upravitelj i upravno vijeće novčanog fonda postupaju u skladu sa sljedećim uvjetima:

i.

upravitelj odmah obavješćuje odbor novčanog fonda. Odbor novčanog fonda provodi dokumentiranu procjenu stanja kako bi odredio primjeren način postupanja uzimajući u obzir interese ulagatelja u novčani te odlučuje hoće li primijeniti jednu od sljedećih mjera ili više njih:

—

naknade za likvidnost na isplate koje primjereno odražavaju trošak novčanog fonda za postizanje likvidnosti i jamče da ulagatelji koji ostaju u fondu nisu nepravedno stavljeni u nepovoljan položaj kad drugi ulagatelji tijekom tog razdoblja traže isplatu za svoje udjele ili dionice;

| — | ograničenja isplate kojima se iznos dionica ili udjela koji se isplaćuju bilo koji radni dan ograničava na 10 % dionica ili udjela u novčanom za bilo koje razdoblje u trajanju od najviše 15 radnih dana; |
| --- | --- |

—

ograničenja isplate kojima se iznos dionica ili udjela koji se isplaćuju bilo koji radni dan ograničava na 10 % dionica ili udjela u novčanom za bilo koje razdoblje u trajanju od najviše 15 radnih dana;

| — | obustava isplata za bilo koje razdoblje u trajanju od najviše 15 radnih dana ili |
| --- | --- |

—

obustava isplata za bilo koje razdoblje u trajanju od najviše 15 radnih dana ili

| — | trenutno ne poduzimanje mjera; |
| --- | --- |

—

trenutno ne poduzimanje mjera;

| (b) | svaki put kada udio imovine koja dospijeva tjedno padne ispod 10 % ukupne imovine novčanog fonda, upravitelj i upravno vijeće novčanog fonda postupaju u skladu sa sljedećim uvjetima:








  i. | upravitelj odmah obavješćuje odbor novčanog fonda. Odbor novčanog fonda provodi dokumentiranu procjenu stanja kako bi odredio primjeren način postupanja uzimajući u obzir interese ulagatelja u novčani te odlučuje hoće li primijeniti jednu od sljedećih mjera ili više njih:








  — | naknade za likvidnost na isplate koje primjereno odražavaju trošak novčanog fonda za postizanje likvidnosti i jamče da ulagatelji koji ostaju u fondu nisu nepravedno stavljeni u nepovoljan položaj kad drugi ulagatelji tijekom tog razdoblja traže isplatu za svoje udjele ili dionice; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

svaki put kada udio imovine koja dospijeva tjedno padne ispod 10 % ukupne imovine novčanog fonda, upravitelj i upravno vijeće novčanog fonda postupaju u skladu sa sljedećim uvjetima:

i.

upravitelj odmah obavješćuje odbor novčanog fonda. Odbor novčanog fonda provodi dokumentiranu procjenu stanja kako bi odredio primjeren način postupanja uzimajući u obzir interese ulagatelja u novčani te odlučuje hoće li primijeniti jednu od sljedećih mjera ili više njih:

—

naknade za likvidnost na isplate koje primjereno odražavaju trošak novčanog fonda za postizanje likvidnosti i jamče da ulagatelji koji ostaju u fondu nisu nepravedno stavljeni u nepovoljan položaj kad drugi ulagatelji tijekom tog razdoblja traže isplatu za svoje udjele ili dionice;

| — | obustavu isplata za razdoblje u trajanju od najviše 15 dana; |
| --- | --- |

—

obustavu isplata za razdoblje u trajanju od najviše 15 dana;

| (c) | nakon što odbor novčanog fonda odredi način postupanja za sve navedeno pod točkama (a) i (b), odmah iznosi detalje svoje odluke nadležnom tijelu novčanog fonda. |
| --- | --- |

(c)

nakon što odbor novčanog fonda odredi način postupanja za sve navedeno pod točkama (a) i (b), odmah iznosi detalje svoje odluke nadležnom tijelu novčanog fonda.

Poglavlje VI.

Vanjska potpora

Članak 35.

Vanjska potpora

1.   Novčani fond ▌ne
  prima
  vanjsku potporu ▌.

▌

3.   Vanjska potpora znači izravna ili neizravna potpora treće osobe
  , uključujući pokrovitelja novčanog fonda,
  koja je namijenjena likvidnosti ili bi trebala zajamčiti likvidnosti novčanog fonda ili stabiliziranje NAV-a po udjelu ili dionici novčanog fonda.

Vanjska potpora uključuje:

| (a) | gotovinske injekcije treće osobe; |
| --- | --- |

(a)

gotovinske injekcije treće osobe;

| (b) | kupnju imovine novčanog fonda po napuhanoj cijeni od strane treće osobe; |
| --- | --- |

(b)

kupnju imovine novčanog fonda po napuhanoj cijeni od strane treće osobe;

| (c) | kupnju udjela ili dionica novčanog fonda od strane treće osobe kako bi se fondu osigurala likvidnost; |
| --- | --- |

(c)

kupnju udjela ili dionica novčanog fonda od strane treće osobe kako bi se fondu osigurala likvidnost;

| (d) | izdanje svih vrsta eksplicitne ili implicitne garancije, jamstava ili izjava o potpori od strane treće osobe u korist novčanog fonda; |
| --- | --- |

(d)

izdanje svih vrsta eksplicitne ili implicitne garancije, jamstava ili izjava o potpori od strane treće osobe u korist novčanog fonda;

| (e) | svako djelovanje od strane treće osobe čiji je izravni ili neizravni cilj održavanje profila likvidnosti i NAV-a po udjelu ili dionici novčanog fonda. |
| --- | --- |

(e)

svako djelovanje od strane treće osobe čiji je izravni ili neizravni cilj održavanje profila likvidnosti i NAV-a po udjelu ili dionici novčanog fonda.

▌

Poglavlje VII.

Zahtjevi transparentnosti

Članak 37.

Transparentnost

1.   
  Ulagatelji u novčani fond najmanje jednom tjedno dobivaju sljedeće informacije:

| (a) | profil likvidnosti novčanog fonda, uključujući cjelokupan postotak ulaganja koja dospijevaju preko noći i u roku jednog tjedna te kako se postiže takva likvidnost; |
| --- | --- |

(a)

profil likvidnosti novčanog fonda, uključujući cjelokupan postotak ulaganja koja dospijevaju preko noći i u roku jednog tjedna te kako se postiže takva likvidnost;

| (b) | kreditni profil i sastav portfelja; |
| --- | --- |

(b)

kreditni profil i sastav portfelja;

| (c) | WAM i WAL novčanog fonda; |
| --- | --- |

(c)

WAM i WAL novčanog fonda;

| (d) | cjelokupnu koncentraciju prvih pet ulagatelja novčanog fonda. |
| --- | --- |

(d)

cjelokupnu koncentraciju prvih pet ulagatelja novčanog fonda.

2.   
  Osim ispunjavanja zahtjeva iz stavka 1. novčani fondovi javnog duga s nepromjenjivim NAV-om, novčani fondovi za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om i novčani fondovi s NAV-om niske volatilnosti svojim ulagateljima također dostavljaju sljedeće informacije:

| (a) | ukupnu vrijednost imovine; |
| --- | --- |

(a)

ukupnu vrijednost imovine;

| (b) | WAM i WAL; |
| --- | --- |

(b)

WAM i WAL;

| (c) | raščlambu dospijeća; |
| --- | --- |

(c)

raščlambu dospijeća;

| (d) | udio imovine u portfelju koji dospijeva za jedan dan; |
| --- | --- |

(d)

udio imovine u portfelju koji dospijeva za jedan dan;

| (e) | udio imovine u portfelju koji dospijeva za jedan tjedan; |
| --- | --- |

(e)

udio imovine u portfelju koji dospijeva za jedan tjedan;

| (f) | neto prinos; |
| --- | --- |

(f)

neto prinos;

| (g) | svakodnevnu indikativnu vrijednost po tržišnoj cijeni s četirima decimalama; |
| --- | --- |

(g)

svakodnevnu indikativnu vrijednost po tržišnoj cijeni s četirima decimalama;

| (h) | pojedinosti o imovini u portfelju MMF-a, kao što su naziv, zemlja, dospijeće i vrsta imovine (uključujući pojedinosti o drugoj ugovornoj strani u slučaju sklapanja ugovora o preprodaji); |
| --- | --- |

(h)

pojedinosti o imovini u portfelju MMF-a, kao što su naziv, zemlja, dospijeće i vrsta imovine (uključujući pojedinosti o drugoj ugovornoj strani u slučaju sklapanja ugovora o preprodaji);

| (i) | NAV kako je objavljen na njihovoj internetskoj stranici. |
| --- | --- |

(i)

NAV kako je objavljen na njihovoj internetskoj stranici.

3.   
  Novčani fond redovito objavljuje informacije o tome koliki se udio njegovog ukupnog portfelja sastoji od:

| (a) | instrumenata tržišta novca koje izdaje pokrovitelj novčanog fonda; |
| --- | --- |

(a)

instrumenata tržišta novca koje izdaje pokrovitelj novčanog fonda;

| (b) | ako je primjenjivo, sekuritizacija koje izdaje pokrovitelj novčanog fonda; |
| --- | --- |

(b)

ako je primjenjivo, sekuritizacija koje izdaje pokrovitelj novčanog fonda;

| (c) | ako je pokrovitelj kreditna institucija, gotovinskih depozita pokrovitelja novčanog fonda i |
| --- | --- |

(c)

ako je pokrovitelj kreditna institucija, gotovinskih depozita pokrovitelja novčanog fonda i

| (d) | izloženosti pokrovitelju novčanog fonda kao druge ugovorne strane u odnosu na transakcije s OTC izvedenicama. |
| --- | --- |

(d)

izloženosti pokrovitelju novčanog fonda kao druge ugovorne strane u odnosu na transakcije s OTC izvedenicama.

4.   
  U slučaju da pokrovitelj novčanog fonda uloži u dionice ili udjele novčanog fonda, fond drugim ulagateljima u novčani fond priopćava ukupan iznos koji je pokrovitelj uložio u novčani fond i naknadno obavješćuje druge ulagatelje o svakoj promjeni ukupnih dionica ili udjela.

▌

Članak 38.

Izvješćivanje nadležnim tijelima

1.   Za svaki novčani fond kojim upravlja upravitelj novčanog fonda dostavlja informacije nadležnom tijelu novčanog fonda najmanje tromjesečno. Upravitelj na zahtjev dostavlja te informacije i nadležnom tijelu upravitelja ako je ono različito od nadležnog tijela novčanog fonda.

2.   Dostavljene informacije u skladu sa stavkom 1. obuhvaćaju sljedeće točke:

| (a) | vrstu i karakteristike novčanog fonda; |
| --- | --- |

(a)

vrstu i karakteristike novčanog fonda;

| (b) | pokazatelje portfelja kao što su ukupna vrijednost imovine, NAV, WAM, WAL, raščlamba dospijeća, likvidnost i prinos; |
| --- | --- |

(b)

pokazatelje portfelja kao što su ukupna vrijednost imovine, NAV, WAM, WAL, raščlamba dospijeća, likvidnost i prinos;

▌

| (d) | rezultate testiranja otpornosti na stres; |
| --- | --- |

(d)

rezultate testiranja otpornosti na stres;

| (e) | podatke o imovini u portfelju novčanog fonda;






  i. | karakteristike svake imovine kao što su naziv, država, kategorija izdavatelja, rizik ili dospijeće i dodijeljeni interni rejting; |
| --- | --- | --- |

(e)

podatke o imovini u portfelju novčanog fonda;

i.

karakteristike svake imovine kao što su naziv, država, kategorija izdavatelja, rizik ili dospijeće i dodijeljeni interni rejting;

| ii. | vrstu imovine, uključujući podatke o drugoj ugovornoj strani u slučaju izvedenica ili obrnutih repo ugovora; |
| --- | --- |

ii.

vrstu imovine, uključujući podatke o drugoj ugovornoj strani u slučaju izvedenica ili obrnutih repo ugovora;

| (f) | informacije o obvezama novčanog fonda koje obuhvaćaju sljedeće točke:






  i. | državu u kojoj ulagatelj ima sjedište; |
| --- | --- | --- |

(f)

informacije o obvezama novčanog fonda koje obuhvaćaju sljedeće točke:

i.

državu u kojoj ulagatelj ima sjedište;

| ii. | kategoriju ulagatelja; |
| --- | --- |

ii.

kategoriju ulagatelja;

| iii. | aktivnosti upisa i isplate. |
| --- | --- |

iii.

aktivnosti upisa i isplate.

Ako je potrebno i propisno obrazloženo, nadležna tijela mogu zatražiti dodatne informacije.

3.   ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda za izradu obrasca za izvješćivanje koji sadržava sve informacije navedene u stavku 2.

Komisiji je dodijeljena ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

4.   Nadležna tijela dostavljaju ESMA-i sve informacije primljene u skladu s ovim člankom te svaku drugu obavijest ili informacije koje razmjenjuju s novčanim fondom ili njegovim upraviteljem na temelju ove Uredbe. Te se informacije dostavljaju ESMA-i najkasnije 30 dana nakon završetka tromjesečnog razdoblja izvješćivanja.

ESMA prikuplja informacije za stvaranje središnje baze podataka svih novčanih fondova koji su osnovani, kojima se upravlja ili se prodaju u Uniji. Europska središnja banka ima pravo pristupa ovoj bazi podataka isključivo u statističke svrhe.

Poglavlje VIII.

Nadzor

Članak 39.

Nadzor nadležnih tijela

1.   Nadležna tijela kontinuirano nadziru usklađenost s ovom Uredbom.
  Odobrenje novčanog fonda povlači se u slučaju povrede zabrane vanjske potpore.

2.   Nadležno tijelo novčanog fonda odgovorno je za
  jamčenje
  usklađenosti s pravilima utvrđenima u poglavljima II. do VII.

3.   Nadležno tijelo novčanog fonda odgovorno je za nadzor usklađenosti s obvezama utvrđenima u pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju te s obvezama utvrđenima u prospektu, koje su u skladu s ovom Uredbom.

4.   Nadležno tijelo upravitelja odgovorno je za nadzor adekvatnosti postupaka i organizacije upravitelja kako bi upravitelj mogao poštovati obveze i pravila koja se odnose na osnivanje i poslovanje svih novčanih fondova kojima upravlja.

5.   Nadležna tijela nadziru UCITS-e ili AIF-e koji su osnovani ili se prodaju na području njihove nadležnosti kako bi osigurala da ne koriste naziv novčani fond ili sugeriraju da su novčani fondovi osim ako su u skladu s ovom Uredbom.

Članak 40.

Ovlasti nadležnih tijela

1.   Nadležna tijela imaju sve nadzorne i istražne ovlasti koje su potrebne za izvršavanje njihovih zadaća u skladu s ovom Uredbom.

2.   Ovlasti dodijeljene nadležnim tijelima u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i Direktivom 2011/61/EU izvršavaju se i u pogledu ove Uredbe.

Članak 41.

Ovlasti i nadležnosti ESMA-e

1.   ESMA ima ovlasti potrebne za izvršavanje zadaća koje su joj pripisane ovom Uredbom.

2.   Ovlasti ESMA-e u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i Direktivom 2011/61/EU izvršavaju se i u pogledu ove Uredbe i u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.

3.   Za potrebe Uredbe (EU) br. 1095/2010, ova se Uredba uključuje u sve daljnje pravno obvezujuće akte Unije kojima se dodjeljuju zadaće Nadzornom tijelu iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 42.

Suradnja između nadležnih tijela

1.   Ako su nadležno tijelo novčanog fonda i nadležno tijelo upravitelja različiti, surađuju međusobno i razmjenjuju informacije u svrhu izvršavanja svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom.

2.   Nadležna tijela
  , uključujući nadležna tijela koja imenuju države članice u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 i Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (15)

  o kreditnim institucijama u matičnoj državi članici novčanog fonda, SSM-u i ESB-u,
  i ESMA surađuju međusobno u svrhu izvršavanja njihovih predmetnih zadaća u okviru ove Uredbe u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.

3.   Nadležna tijela
  , uključujući nadležna tijela koja imenuju države članice u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 i Direktivom 2013/36/EU o kreditnim institucijama u matičnoj državi članici novčanog fonda, SSM-u i ESB-u,
  i ESMA razmjenjuju sve informacije i dokumente potrebne za izvršavanje svojih predmetnih zadaća u okviru ove Uredbe u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010, osobito kako bi se otkrile i uklonile povrede ove Uredbe.

Poglavlje IX.

Završne odredbe

Članak 43.

Tretiranje postojećih UCITS-a i AIF-a

1.   U roku od
  devet mjeseci
  od datuma stupanja na snagu ove Uredbe postojeći UCITS ili AIF, koji ulaže u kratkoročnu imovinu te čiji je pojedinačni ili kumulativni cilj nuditi prinose u skladu sa stopama na tržištu novca ili očuvanje vrijednosti ulaganja, podnosi zahtjev svom nadležnom tijelu zajedno sa svim dokumentima i dokazima potrebnima za dokazivanje usklađenosti s ovom Uredbom.

▌

Članak 44.

Postupak delegiranja

1.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodijeljene su Komisiji pod uvjetima koji su utvrđeni ovim člankom.

2.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članaka 13. i 19. dodjeljuju se Komisiji na neodređeno vrijeme od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 13. i 19. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona počinje proizvoditi učinke jedan dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu.

4.   Čim Komisija donese delegirani akt, istovremeno ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člancima 13. i 19. stupa na snagu samo ako se tome ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca po obavješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. To se razdoblje produžuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 45.

Preispitivanje

Komisija u roku od tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe preispituje adekvatnost ove Uredbe s nadzornog i gospodarskog stajališta. Preispitivanjem se posebno razmatra
  je li potrebno promijeniti režim za novčane fondove za male ulagatelje s nepromjenjivim NAV-om, novčane fondove javnog duga s nepromjenjivim NAV-om i novčane fondove s NAV-om niske volatilnosti
  . Preispitivanjem se
  također
  :

| (a) | analizira iskustvo stečeno primjenom ove Uredbe, utjecaj na ulagatelje, novčane fondove i upravitelje novčanih fondova u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

analizira iskustvo stečeno primjenom ove Uredbe, utjecaj na ulagatelje, novčane fondove i upravitelje novčanih fondova u Uniji;

| (b) | procjenjuje uloga novčanih fondova u kupnji dužničkih financijskih instrumenata koje izdaju ili za koje jamče države članice; |
| --- | --- |

(b)

procjenjuje uloga novčanih fondova u kupnji dužničkih financijskih instrumenata koje izdaju ili za koje jamče države članice;

| (c) | uzimaju u obzir posebne karakteristike dužničkih financijskih instrumenata koje izdaju ili za koje jamče države članice i uloga tih dužničkih instrumenata u financiranju država članica; |
| --- | --- |

(c)

uzimaju u obzir posebne karakteristike dužničkih financijskih instrumenata koje izdaju ili za koje jamče države članice i uloga tih dužničkih instrumenata u financiranju država članica;

| (d) | uzima u obzir izvješće iz članka 509. stavka 3. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

uzima u obzir izvješće iz članka 509. stavka 3. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (e) | uzimaju u obzir regulatorna kretanja na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

(e)

uzimaju u obzir regulatorna kretanja na međunarodnoj razini.

Rezultati preispitivanja priopćavaju se Europskom parlamentu i Vijeću uz, ako je potrebno, odgovarajuće prijedloge izmjena.

Članak 46.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana njezine objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Pitanje je upućeno natrag odboru nadležnom za razmatranje na temelju članka 61. stavka 2., drugog podstavka (A8-0041/2015).

1

(*)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označuje se podebljanim kurzivom, a brisani tekst oznakom ▌.

*

(2)  SL C 170, 5.6.2014., str. 50.

2

(3)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

3

(4)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

4

(5)  
  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

5

Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. ... o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija.

6

(7)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 462/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1060/2009 o agencijama za kreditni rejting (SL L 146, 31.5.2013., str. 1.).

8

(9)  Direktiva 2013/14/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/41/EZ o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje, Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i Direktive 2011/61/EU o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova u odnosu na preveliko oslanjanje na kreditne rejtinge (SL L 145, 31.5.2013., str. 1.).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 231/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na izuzeća, opće uvjete poslovanja, depozitare, financijsku polugu, transparentnost i nadzor (SL L 83, 22.3.2013., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

11

(12)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

12

(13)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

13

(14)  
  Sedma direktiva Vijeća 83/349/EEZ od 13. lipnja 1983. na temelju članka 54. stavka 3. točke (g) Ugovora o konsolidiranim financijskim izvješćima; SL L 193, 18.7.1983., str. 1. – 17.

14

Sedma direktiva Vijeća 83/349/EEZ od 13. lipnja 1983. na temelju članka 54. stavka 3. točke (g) Ugovora o konsolidiranim financijskim izvješćima; SL L 193, 18.7.1983., str. 1. – 17.

(15)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

15

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/186 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/186

---

P8_TA(2015)0171

Uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni posebnim uvoznim pravilima Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (preinaka) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2016/C 346/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0345), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0345),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0023/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0023/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 13. studenog 2014. upućeno Odboru za međunarodnu trgovinu u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 13. studenog 2014. upućeno Odboru za međunarodnu trgovinu u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. veljače 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. veljače 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0016/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0016/2015),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0177

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. travnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz tekstilnih proizvoda iz određenih trećih zemalja koji nisu obuhvaćeni bilateralnim sporazumima, protokolima ili drugim dogovorima, ili drugim posebnim uvoznim pravilima Unije (preinaka)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/936.)

---

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/188 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/188

---

P8_TA(2015)0172

Procjena prihoda i rashoda za financijsku godinu 2016. – dio I. – Parlament

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2015. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2016. (2015/2012(BUD))

(2016/C 346/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 36., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 36.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 27., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 27.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih dužnosnika Europske unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih dužnosnika Europske unije (4),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 23. listopada 2013. (5) i od 22. listopada 2014. (6) o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014., odnosno 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 23. listopada 2013. (5) i od 22. listopada 2014. (6) o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014., odnosno 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Predsjedništvu o sastavljanju prednacrta projekcije proračuna Parlamenta za financijsku godinu 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Predsjedništvu o sastavljanju prednacrta projekcije proračuna Parlamenta za financijsku godinu 2016.,

| — | uzimajući u obzir prednacrt projekcije proračuna koji je Predsjedništvo sastavilo 27. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prednacrt projekcije proračuna koji je Predsjedništvo sastavilo 27. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir nacrt projekcije proračuna koji je Odbor za proračune sastavio u skladu s člankom 96. stavkom 2. Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt projekcije proračuna koji je Odbor za proračune sastavio u skladu s člankom 96. stavkom 2. Poslovnika Parlamenta,

| — | uzimajući u obzir članke 96. i 97. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 96. i 97. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0144/2015),

| A. | budući da je ovaj postupak prvi cjelovit proračunski postupak koji se provodi u novom zakonodavnom sazivu i treći postupak u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. (VFO); |
| --- | --- |

A.

budući da je ovaj postupak prvi cjelovit proračunski postupak koji se provodi u novom zakonodavnom sazivu i treći postupak u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. (VFO);

| B. | budući da je Predsjedništvo na svom sastanku 9. veljače 2015. potvrdilo smjernice za proračun za 2016. godinu, kako ih je predložio glavni tajnik; budući da je naglasak tih smjernica na jačanju kapaciteta parlamentarnih odbora za nadzor izvršne vlasti, posebno u pogledu delegiranih akata, ulaganja u sigurnost zgrada Parlamenta i računalnu sigurnost te podrške zastupnicima, posebno u pogledu parlamentarne pomoći; |
| --- | --- |

B.

budući da je Predsjedništvo na svom sastanku 9. veljače 2015. potvrdilo smjernice za proračun za 2016. godinu, kako ih je predložio glavni tajnik; budući da je naglasak tih smjernica na jačanju kapaciteta parlamentarnih odbora za nadzor izvršne vlasti, posebno u pogledu delegiranih akata, ulaganja u sigurnost zgrada Parlamenta i računalnu sigurnost te podrške zastupnicima, posebno u pogledu parlamentarne pomoći;

| C. | budući da razina prednacrta projekcije za proračun za 2016. koju je predložio glavni tajnik iznosi 1 850 470 600 EUR, što predstavlja povećanje od 3,09 % u odnosu na proračun za 2015. te 19,51 % naslova V. VFO-a za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da razina prednacrta projekcije za proračun za 2016. koju je predložio glavni tajnik iznosi 1 850 470 600 EUR, što predstavlja povećanje od 3,09 % u odnosu na proračun za 2015. te 19,51 % naslova V. VFO-a za razdoblje 2014. – 2020.;

| D. | budući da bi u kontekstu velike opterećenosti javnim dugom i fiskalnom konsolidacijom s kojom se države članice trenutačno suočavaju Parlament trebao pokazati proračunsku odgovornost i suzdržanost uz istodobno jamčenje pružanja dostatnih sredstava kako bi mu se omogućilo da izvršava sve svoje ovlasti i da jamči pravilno funkcioniranje institucija; |
| --- | --- |

D.

budući da bi u kontekstu velike opterećenosti javnim dugom i fiskalnom konsolidacijom s kojom se države članice trenutačno suočavaju Parlament trebao pokazati proračunsku odgovornost i suzdržanost uz istodobno jamčenje pružanja dostatnih sredstava kako bi mu se omogućilo da izvršava sve svoje ovlasti i da jamči pravilno funkcioniranje institucija;

| E. | budući da bi, unatoč uskom prostoru za manevriranje i potrebi za davanjem protuteže uštedama u drugim područjima, trebalo razmotriti određena ulaganja radi jačanja institucijske uloge Parlamenta; |
| --- | --- |

E.

budući da bi, unatoč uskom prostoru za manevriranje i potrebi za davanjem protuteže uštedama u drugim područjima, trebalo razmotriti određena ulaganja radi jačanja institucijske uloge Parlamenta;

| F. | budući da gornja granica za naslov V. VFO-a za proračun za 2016. iznosi 9 483 milijuna EUR u aktualnim cijenama; |
| --- | --- |

F.

budući da gornja granica za naslov V. VFO-a za proračun za 2016. iznosi 9 483 milijuna EUR u aktualnim cijenama;

| G. | budući da su se 24. ožujka te 14. i 15. travnja 2015. održali sastanci mirenja između izaslanstava Predsjedništva i Odbora za proračune; |
| --- | --- |

G.

budući da su se 24. ožujka te 14. i 15. travnja 2015. održali sastanci mirenja između izaslanstava Predsjedništva i Odbora za proračune;

Opći okvir i ukupni proračun

| 1. | pozdravlja dobru suradnju Predsjedništva Europskog parlamenta i Odbora za proračune koja je uspostavljena tijekom aktualnog proračunskog postupka te sporazum postignut u postupku mirenja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dobru suradnju Predsjedništva Europskog parlamenta i Odbora za proračune koja je uspostavljena tijekom aktualnog proračunskog postupka te sporazum postignut u postupku mirenja;

| 2. | prima na znanje prioritetne ciljeve za 2016. godinu koje je predložio glavni tajnik; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje prioritetne ciljeve za 2016. godinu koje je predložio glavni tajnik;

| 3. | podsjeća da od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona proračun Parlamenta snosi znatne dodatne rashode kao rezultat sljedećih događanja: ustanovljenje Europskog parlamenta kao istinskoga suzakonodavca i pojačana politika upravljanja nekretninama (2010. – 2012.), pristupanje Hrvatske, Dom europske povijesti (2013.) i osnivanje službe Parlamenta za istraživanja (2014. i 2015.); pozdravlja činjenicu da je Parlament uspio nadoknaditi velik dio tih rashoda uštedama koje su rezultat strukturnih i organizacijskih reformi, iz čega proizlaze tek umjerena proračunska povećanja oko stope inflacije; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona proračun Parlamenta snosi znatne dodatne rashode kao rezultat sljedećih događanja: ustanovljenje Europskog parlamenta kao istinskoga suzakonodavca i pojačana politika upravljanja nekretninama (2010. – 2012.), pristupanje Hrvatske, Dom europske povijesti (2013.) i osnivanje službe Parlamenta za istraživanja (2014. i 2015.); pozdravlja činjenicu da je Parlament uspio nadoknaditi velik dio tih rashoda uštedama koje su rezultat strukturnih i organizacijskih reformi, iz čega proizlaze tek umjerena proračunska povećanja oko stope inflacije;

| 4. | napominje da je tijekom prošlog zakonodavnog razdoblja Parlament dogovorio niz političkih prioriteta koji su doveli ili do umjerenog povećanja proračuna ili do ušteda u proračunu; smatra da bi novoizabrani Parlament trebao temeljito ispitati provedbu tih višegodišnjih projekata i na temelju toga odlučiti koja su pitanja politički prioriteti, a ako je potrebno i koja nisu; u tom pogledu zahtijeva od glavnog tajnika da predstavi izvješće o procjeni tih višegodišnjih projekata na vrijeme prije čitanja u Parlamentu ujesen 2015.; |
| --- | --- |

4.

napominje da je tijekom prošlog zakonodavnog razdoblja Parlament dogovorio niz političkih prioriteta koji su doveli ili do umjerenog povećanja proračuna ili do ušteda u proračunu; smatra da bi novoizabrani Parlament trebao temeljito ispitati provedbu tih višegodišnjih projekata i na temelju toga odlučiti koja su pitanja politički prioriteti, a ako je potrebno i koja nisu; u tom pogledu zahtijeva od glavnog tajnika da predstavi izvješće o procjeni tih višegodišnjih projekata na vrijeme prije čitanja u Parlamentu ujesen 2015.;

| 5. | smatra da bi tijekom 2016. prednost trebalo dati snaženju parlamentarnoga rada, posebno jačanjem zakonodavnog djelovanja Parlamenta te njegova kapaciteta za nadziranje izvršne vlasti, ali i podizanju razine sigurnosti u zgradama Parlamenta i računalne sigurnosti; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi tijekom 2016. prednost trebalo dati snaženju parlamentarnoga rada, posebno jačanjem zakonodavnog djelovanja Parlamenta te njegova kapaciteta za nadziranje izvršne vlasti, ali i podizanju razine sigurnosti u zgradama Parlamenta i računalne sigurnosti;

| 6. | mišljenja je da bi Parlament trebao služiti kao primjer ulaganjem posebnih napora kad je riječ o veličini proračuna i razini povećanja rashoda u odnosu na 2015. godinu; ističe da bi proračun za 2016. trebalo uspostaviti na realističnoj osnovi i da bi on trebao biti u skladu s načelima proračunske discipline i dobroga financijskog upravljanja; |
| --- | --- |

6.

mišljenja je da bi Parlament trebao služiti kao primjer ulaganjem posebnih napora kad je riječ o veličini proračuna i razini povećanja rashoda u odnosu na 2015. godinu; ističe da bi proračun za 2016. trebalo uspostaviti na realističnoj osnovi i da bi on trebao biti u skladu s načelima proračunske discipline i dobroga financijskog upravljanja;

| 7. | smatra da bi temeljitim ispitivanjem mogućih sinergija i ušteda trebalo nastaviti sa strukturnom i organizacijskom reformom usmjerenom na postizanje veće učinkovitosti, ekološke održivosti i uspješnosti; podsjeća na znatne uštede koje bi se mogle ostvariti kada bi postojalo samo jedno mjesto rada umjesto tri (Bruxelles, Strasbourg, Luxembourg); ističe da bi taj proces trebalo voditi tako da se ne ugrozi zakonodavna izvrsnost Parlamenta, njegove proračunske ovlasti i ovlasti nadzora, a ni kvaliteta radnih uvjeta zastupnika, asistenata i osoblja; |
| --- | --- |

7.

smatra da bi temeljitim ispitivanjem mogućih sinergija i ušteda trebalo nastaviti sa strukturnom i organizacijskom reformom usmjerenom na postizanje veće učinkovitosti, ekološke održivosti i uspješnosti; podsjeća na znatne uštede koje bi se mogle ostvariti kada bi postojalo samo jedno mjesto rada umjesto tri (Bruxelles, Strasbourg, Luxembourg); ističe da bi taj proces trebalo voditi tako da se ne ugrozi zakonodavna izvrsnost Parlamenta, njegove proračunske ovlasti i ovlasti nadzora, a ni kvaliteta radnih uvjeta zastupnika, asistenata i osoblja;

| 8. | naglašava da bi se trebala zajamčiti dostatna sredstva kako bi se zastupnicima u Parlamentu omogućilo da izvršavaju svoj mandat i kako bi se ojačala sposobnost Parlamenta da ostvaruje sve svoje ovlasti; ističe da se moraju pokriti zakonom propisani i obvezni rashodi potrebni za 2016. godinu; |
| --- | --- |

8.

naglašava da bi se trebala zajamčiti dostatna sredstva kako bi se zastupnicima u Parlamentu omogućilo da izvršavaju svoj mandat i kako bi se ojačala sposobnost Parlamenta da ostvaruje sve svoje ovlasti; ističe da se moraju pokriti zakonom propisani i obvezni rashodi potrebni za 2016. godinu;

| 9. | pozdravlja činjenicu da je udio proračuna Parlamenta u ukupnom iznosu naslova V. VFO-a, uz iznimku 2011. i 2014., u proteklom sazivu bio ispod 20 %; smatra da bi udio proračuna Parlamenta za 2016. trebalo zadržati ispod 20 %; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da je udio proračuna Parlamenta u ukupnom iznosu naslova V. VFO-a, uz iznimku 2011. i 2014., u proteklom sazivu bio ispod 20 %; smatra da bi udio proračuna Parlamenta za 2016. trebalo zadržati ispod 20 %;

| 10. | mišljenja je da bi ukupno povećanje rashoda u proračunu Parlamenta za 2016. u odnosu na 2015. trebala odrediti sljedeća dva čimbenika:






  i) | stopa povećanja tekućih rashoda, koja ne smije premašiti 1,6 % i |
| --- | --- | --- |

10.

mišljenja je da bi ukupno povećanje rashoda u proračunu Parlamenta za 2016. u odnosu na 2015. trebala odrediti sljedeća dva čimbenika:

i)

stopa povećanja tekućih rashoda, koja ne smije premašiti 1,6 % i

| ii) | razina izvanrednih rashoda potrebnih tijekom 2016. za jačanje sigurnosti zgrada Parlamenta i njegove računalne sigurnosti u Bruxellesu u najvećem iznosu od 15 milijuna EUR; |
| --- | --- |

ii)

razina izvanrednih rashoda potrebnih tijekom 2016. za jačanje sigurnosti zgrada Parlamenta i njegove računalne sigurnosti u Bruxellesu u najvećem iznosu od 15 milijuna EUR;

naglašava da su zbog toga potrebne uštede u drugim područjima;

| 11. | pozdravlja dogovor o uštedama između Odbora za proračune i izaslanstava Predsjedništva postignut na sastancima mirenja 14. i 15. travnja 2015., imajući u vidu razinu prednacrta projekcije proračuna koju je izvorno predložilo Predsjedništvo; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dogovor o uštedama između Odbora za proračune i izaslanstava Predsjedništva postignut na sastancima mirenja 14. i 15. travnja 2015., imajući u vidu razinu prednacrta projekcije proračuna koju je izvorno predložilo Predsjedništvo;

| 12. | postavlja razinu tekućih/funkcionalnih rashoda za 2016. godinu na 1 823 648 600 EUR, što odgovara povećanju od 1,6 % u usporedbi s proračunom za 2015. te svojim projekcijama proračuna dodaje iznimne izvanredne rashode u iznosu od 15 milijuna EUR, koji su zatraženi za 2016. radi jačanja sigurnosti zgrada u Bruxellesu, ali i računalne sigurnosti Parlamenta; |
| --- | --- |

12.

postavlja razinu tekućih/funkcionalnih rashoda za 2016. godinu na 1 823 648 600 EUR, što odgovara povećanju od 1,6 % u usporedbi s proračunom za 2015. te svojim projekcijama proračuna dodaje iznimne izvanredne rashode u iznosu od 15 milijuna EUR, koji su zatraženi za 2016. radi jačanja sigurnosti zgrada u Bruxellesu, ali i računalne sigurnosti Parlamenta;

| 13. | povodom ovog prvog punopravnog postupka mirenja o proračunu Parlamenta u okviru osmog zakonodavnog saziva, traži od glavnog tajnika i Predsjedništva da predstave srednjoročno i dugoročno programiranje proračuna, zajedno s dokumentima u vezi s postupkom donošenja proračuna za 2017.; traži od glavnog tajnika da jasno navede troškove povezane s ulaganjima (zgrade, nabava itd.) i troškove povezane s funkcioniranjem Parlamenta i njegovim zakonskim obvezama; |
| --- | --- |

13.

povodom ovog prvog punopravnog postupka mirenja o proračunu Parlamenta u okviru osmog zakonodavnog saziva, traži od glavnog tajnika i Predsjedništva da predstave srednjoročno i dugoročno programiranje proračuna, zajedno s dokumentima u vezi s postupkom donošenja proračuna za 2017.; traži od glavnog tajnika da jasno navede troškove povezane s ulaganjima (zgrade, nabava itd.) i troškove povezane s funkcioniranjem Parlamenta i njegovim zakonskim obvezama;

| 14. | podsjeća da u kontekstu proračunskog postupka Parlament ima mogućnost prilagodbe proračunskih prioriteta te da će konačnu odluku donijeti ujesen 2015. godine; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da u kontekstu proračunskog postupka Parlament ima mogućnost prilagodbe proračunskih prioriteta te da će konačnu odluku donijeti ujesen 2015. godine;

Posebna pitanja

Davanje prednosti parlamentarnom radu

| 15. | ističe da je slijedom stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, kojim je Parlamentu dana uloga pravog suzakonodavca, i s obzirom na činjenicu da je jedan od najvažnijih zadataka Parlamenta kontrolirati izvršnu vlast, postalo nužno staviti naglasak na zakonodavni i nadzorni rad zastupnika; |
| --- | --- |

15.

ističe da je slijedom stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, kojim je Parlamentu dana uloga pravog suzakonodavca, i s obzirom na činjenicu da je jedan od najvažnijih zadataka Parlamenta kontrolirati izvršnu vlast, postalo nužno staviti naglasak na zakonodavni i nadzorni rad zastupnika;

| 16. | smatra da bi radi afirmacije uloge Parlamenta u skladu s tim trebalo, ako to još nije učinjeno, preraspodjelom ojačati i administrativni kapacitet tajništava specijaliziranih parlamentarnih odbora; |
| --- | --- |

16.

smatra da bi radi afirmacije uloge Parlamenta u skladu s tim trebalo, ako to još nije učinjeno, preraspodjelom ojačati i administrativni kapacitet tajništava specijaliziranih parlamentarnih odbora;

| 17. | vjeruje da je radi jamčenja primjerene potpore zastupnicima u uspješnom obavljanju njihovih parlamentarnih aktivnosti potrebna uspostava nove ravnoteže između akreditiranih parlamentarnih asistenata i lokalnih asistenata; traži od glavnoga tajnika da u tu svrhu Predsjedništvu što prije predstavi prijedlog odluke; vjeruje da bi se trebalo poštovati prijelazno razdoblje u slučaju revizije postojećih pravila i očekuje da će konačna odluka stupiti na snagu ne kasnije od srpnja 2016. godine; |
| --- | --- |

17.

vjeruje da je radi jamčenja primjerene potpore zastupnicima u uspješnom obavljanju njihovih parlamentarnih aktivnosti potrebna uspostava nove ravnoteže između akreditiranih parlamentarnih asistenata i lokalnih asistenata; traži od glavnoga tajnika da u tu svrhu Predsjedništvu što prije predstavi prijedlog odluke; vjeruje da bi se trebalo poštovati prijelazno razdoblje u slučaju revizije postojećih pravila i očekuje da će konačna odluka stupiti na snagu ne kasnije od srpnja 2016. godine;

| 18. | naglašava potrebu za većom transparentnošću kad je riječ o naknadi za opće troškove za zastupnike; poziva Predsjedništvo Parlamenta da počne raditi na definiranju preciznijih pravila kad je riječ o odgovornosti za rashode ovlaštene u okviru te naknade, bez stvaranja dodatnih troškova za Parlament. |
| --- | --- |

18.

naglašava potrebu za većom transparentnošću kad je riječ o naknadi za opće troškove za zastupnike; poziva Predsjedništvo Parlamenta da počne raditi na definiranju preciznijih pravila kad je riječ o odgovornosti za rashode ovlaštene u okviru te naknade, bez stvaranja dodatnih troškova za Parlament.

| 19. | podsjeća da će prema članku 130. Poslovnika Parlamenta Konferencija predsjednika do srpnja 2015. provesti procjenu sustava pitanja za pisani odgovor u pogledu dodatnih pitanja; naglašava činjenicu da usredotočenost na statističke podatke o parlamentarnom radu ne bi trebala štetiti aktualnom zakonodavnom radu zastupnika; stoga poziva na reviziju tog sustava i poziva nadležno tijelo da:






  — | ograniči broj parlamentarnih pitanja podnesenih u elektroničkom obliku na najviše pet pitanja mjesečno po zastupniku (ne uzimajući u obzir suautore); |
| --- | --- | --- |

19.

podsjeća da će prema članku 130. Poslovnika Parlamenta Konferencija predsjednika do srpnja 2015. provesti procjenu sustava pitanja za pisani odgovor u pogledu dodatnih pitanja; naglašava činjenicu da usredotočenost na statističke podatke o parlamentarnom radu ne bi trebala štetiti aktualnom zakonodavnom radu zastupnika; stoga poziva na reviziju tog sustava i poziva nadležno tijelo da:

—

ograniči broj parlamentarnih pitanja podnesenih u elektroničkom obliku na najviše pet pitanja mjesečno po zastupniku (ne uzimajući u obzir suautore);

| — | ukine mogućnost podnošenja dodatnih pitanja u obliku papirnatog dokumenta koji je zastupnik osobno podnio i potpisao; |
| --- | --- |

—

ukine mogućnost podnošenja dodatnih pitanja u obliku papirnatog dokumenta koji je zastupnik osobno podnio i potpisao;

| 20. | naglašava da se takvom revizijom članaka Poslovnika koji se odnose na pitanja za pisani odgovor (članak 130.) može ostvariti ušteda i ograničiti administrativno opterećenje za europske institucije bez ugrožavanja zakonodavnih ovlasti Europskog parlamenta; očekuje da bi revidirana pravila vrijedila od siječnja 2016.; |
| --- | --- |

20.

naglašava da se takvom revizijom članaka Poslovnika koji se odnose na pitanja za pisani odgovor (članak 130.) može ostvariti ušteda i ograničiti administrativno opterećenje za europske institucije bez ugrožavanja zakonodavnih ovlasti Europskog parlamenta; očekuje da bi revidirana pravila vrijedila od siječnja 2016.;

| 21. | smatra da obnova namještaja u radnom prostoru svih zastupnika u Parlamentu i zaposlenika nije prioritet u proračunu za 2016. godinu; |
| --- | --- |

21.

smatra da obnova namještaja u radnom prostoru svih zastupnika u Parlamentu i zaposlenika nije prioritet u proračunu za 2016. godinu;

Sigurnost

| 22. | ističe da bi u sadašnjoj situaciji najveću prednost trebalo dati sigurnosti objekata Parlamenta; ističe da će Parlament morati poduzeti nove potrebne mjere da pojača sigurnost, uključujući računalnu sigurnost, u svojim objektima i izvan njih, a da istodobno ostane „otvorena kuća” za europske građane; |
| --- | --- |

22.

ističe da bi u sadašnjoj situaciji najveću prednost trebalo dati sigurnosti objekata Parlamenta; ističe da će Parlament morati poduzeti nove potrebne mjere da pojača sigurnost, uključujući računalnu sigurnost, u svojim objektima i izvan njih, a da istodobno ostane „otvorena kuća” za europske građane;

| 23. | u tom smislu od glavnog tajnika traži da Odboru za proračune predstavi opću ocjenu sigurnosnih mjera koje je Parlament dosad poduzeo i proračunske posljedice tih mjera od donošenja odluke da se internaliziraju sigurnosne službe (odluka Predsjedništva iz lipnja 2012.) i da opiše mjere za jačanje sigurnosti Parlamenta u njegovim objektima i izvan njih, kao i njihov utjecaj na proračun za 2016. godinu; poziva na pružanje informacija o financijskim posljedicama međuinstitucionalnih administrativnih dogovora o suradnji u području sigurnosti; |
| --- | --- |

23.

u tom smislu od glavnog tajnika traži da Odboru za proračune predstavi opću ocjenu sigurnosnih mjera koje je Parlament dosad poduzeo i proračunske posljedice tih mjera od donošenja odluke da se internaliziraju sigurnosne službe (odluka Predsjedništva iz lipnja 2012.) i da opiše mjere za jačanje sigurnosti Parlamenta u njegovim objektima i izvan njih, kao i njihov utjecaj na proračun za 2016. godinu; poziva na pružanje informacija o financijskim posljedicama međuinstitucionalnih administrativnih dogovora o suradnji u području sigurnosti;

Računalna sigurnost

| 24. | mišljenja je da zbog sve veće uporabe elektroničkih medija i opreme treba obratiti posebnu pozornost na informatičku sigurnost kako bi se zajamčila najveća moguća razina sigurnosti informacijskih i komunikacijskih sustava Parlamenta; smatra da bi se sve mjere na tom području trebale temeljiti na jasnoj procjeni potreba Parlamenta i da bi se o njima trebalo odlučivati u kontekstu proračunskoga postupka; |
| --- | --- |

24.

mišljenja je da zbog sve veće uporabe elektroničkih medija i opreme treba obratiti posebnu pozornost na informatičku sigurnost kako bi se zajamčila najveća moguća razina sigurnosti informacijskih i komunikacijskih sustava Parlamenta; smatra da bi se sve mjere na tom području trebale temeljiti na jasnoj procjeni potreba Parlamenta i da bi se o njima trebalo odlučivati u kontekstu proračunskoga postupka;

Politika upravljanja nekretninama

| 25. | podsjeća na to da se trenutačno preispituje srednjoročna strategija za nekretnine koju je Predsjedništvo usvojilo 2010. godine; poziva glavnoga tajnika da Odboru za proračune što prije predstavi novu srednjoročnu strategiju za nekretnine, najkasnije do kolovoza 2015. i prije čitanja proračuna u Parlamentu ujesen 2015. godine; |
| --- | --- |

25.

podsjeća na to da se trenutačno preispituje srednjoročna strategija za nekretnine koju je Predsjedništvo usvojilo 2010. godine; poziva glavnoga tajnika da Odboru za proračune što prije predstavi novu srednjoročnu strategiju za nekretnine, najkasnije do kolovoza 2015. i prije čitanja proračuna u Parlamentu ujesen 2015. godine;

| 26. | ponavlja da dugoročna ulaganja, kao što su projekti izgradnje zgrada Parlamenta, moraju biti izvedena oprezno i transparentno; ustraje u strogom upravljanju troškovima, projektnom planiranju i nadzoru; ponavlja svoj poziv na veću transparentnost u procesu odlučivanja na području politike upravljanja nekretninama, koja se temelji na ranom obavješćivanju, svakako uzimajući u obzir članak 203. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

26.

ponavlja da dugoročna ulaganja, kao što su projekti izgradnje zgrada Parlamenta, moraju biti izvedena oprezno i transparentno; ustraje u strogom upravljanju troškovima, projektnom planiranju i nadzoru; ponavlja svoj poziv na veću transparentnost u procesu odlučivanja na području politike upravljanja nekretninama, koja se temelji na ranom obavješćivanju, svakako uzimajući u obzir članak 203. Financijske uredbe;

| 27. | poziva nadležne potpredsjednike da predstave nadležnom odboru novu srednjoročnu strategiju za nekretnine, ali i izvješće o napretku o zgradi KAD, uključujući mogućnosti financiranja; na temelju toga će se tijekom čitanja proračuna donijeti odluka o financiranju zgrade KAD u proračunu Parlamenta za 2016. uzimajući u obzir moguće uštede u kamatnim stopama; |
| --- | --- |

27.

poziva nadležne potpredsjednike da predstave nadležnom odboru novu srednjoročnu strategiju za nekretnine, ali i izvješće o napretku o zgradi KAD, uključujući mogućnosti financiranja; na temelju toga će se tijekom čitanja proračuna donijeti odluka o financiranju zgrade KAD u proračunu Parlamenta za 2016. uzimajući u obzir moguće uštede u kamatnim stopama;

| 28. | podsjeća da će, zbog izgradnje zgrade KAD, ukupna buduća godišnja plaćanja biti mnogo niža nego troškovi najamnine usporedive građevine; |
| --- | --- |

28.

podsjeća da će, zbog izgradnje zgrade KAD, ukupna buduća godišnja plaćanja biti mnogo niža nego troškovi najamnine usporedive građevine;

Komunikacija

| 29. | poziva glavnoga tajnika da izvijesti Odbor za proračune o ocjeni kampanje za parlamentarne izbore 2014. godine te o djelotvornosti komunikacijskih mjera Parlamenta posvećenih široj javnosti; |
| --- | --- |

29.

poziva glavnoga tajnika da izvijesti Odbor za proračune o ocjeni kampanje za parlamentarne izbore 2014. godine te o djelotvornosti komunikacijskih mjera Parlamenta posvećenih široj javnosti;

| 30. | čvrsto vjeruje da je primarna zadaća zastupnika u Europskom parlamentu zakonodavni rad; stoga smatra da bi zbog toga prednost trebalo dati komunikaciji s javnošću i drugim dionicima unapređenjem tehničke opreme i medijskih mogućnosti s obzirom na povećan interes medija, sve veću važnost društvenih medija i dodatne potrebe zastupnika tijekom redovnih plenarnih sjednica; |
| --- | --- |

30.

čvrsto vjeruje da je primarna zadaća zastupnika u Europskom parlamentu zakonodavni rad; stoga smatra da bi zbog toga prednost trebalo dati komunikaciji s javnošću i drugim dionicima unapređenjem tehničke opreme i medijskih mogućnosti s obzirom na povećan interes medija, sve veću važnost društvenih medija i dodatne potrebe zastupnika tijekom redovnih plenarnih sjednica;

| 31. | traži od Predsjedništva da provede nezavisno ocjenjivanje prvog Europskog skupa mladih prije organiziranja drugog; |
| --- | --- |

31.

traži od Predsjedništva da provede nezavisno ocjenjivanje prvog Europskog skupa mladih prije organiziranja drugog;

Ekološki otisak parlamenta

| 32. | ponavlja da je Parlament odgovoran da djeluje na održiv način; pozdravlja napore poduzete kako bi se postiglo okruženje bez papira i trajni vrijedan rad ostvaren primjenom pristupa EMAS-a; vjeruje da postupak EMAS-a treba trajnu proračunsku potporu; |
| --- | --- |

32.

ponavlja da je Parlament odgovoran da djeluje na održiv način; pozdravlja napore poduzete kako bi se postiglo okruženje bez papira i trajni vrijedan rad ostvaren primjenom pristupa EMAS-a; vjeruje da postupak EMAS-a treba trajnu proračunsku potporu;

| 33. | traži da se ocijene rezultati dobrovoljnoga pristupa kad je riječ o korištenju poslovnim razredom za letove kratkih udaljenosti; |
| --- | --- |

33.

traži da se ocijene rezultati dobrovoljnoga pristupa kad je riječ o korištenju poslovnim razredom za letove kratkih udaljenosti;

Dom europske povijesti

| 34. | napominje da je otvorenje Doma Europske povijesti predviđeno za 2016.; traži od glavnog tajnika da Odboru za proračune na vrijeme prije čitanja u Parlamentu ujesen 2015. predstavi ažurirani plan programiranja proračuna u sljedećih pet godina za rashode poslovanja i funkcionalne rashode predviđene za Dom europske povijesti od njegova otvaranja, uključujući udio Komisije; podsjeća da je u proračun za 2014. uvedena nova proračunska linija 16 03 04 „Dom europske povijesti” u dijelu III. proračuna Unije za doprinos Komisije operativnim troškovima Doma europske povijesti; |
| --- | --- |

34.

napominje da je otvorenje Doma Europske povijesti predviđeno za 2016.; traži od glavnog tajnika da Odboru za proračune na vrijeme prije čitanja u Parlamentu ujesen 2015. predstavi ažurirani plan programiranja proračuna u sljedećih pet godina za rashode poslovanja i funkcionalne rashode predviđene za Dom europske povijesti od njegova otvaranja, uključujući udio Komisije; podsjeća da je u proračun za 2014. uvedena nova proračunska linija 16 03 04 „Dom europske povijesti” u dijelu III. proračuna Unije za doprinos Komisije operativnim troškovima Doma europske povijesti;

Mjere povezane sa zaposlenicima

| 35. | naglašava da bi s provedbom cilja smanjenja broja zaposlenika za 5 %, kako je odlučeno u okviru Sporazuma o VFO-u za razdoblje 2014. – 2020., trebalo nastaviti tijekom 2016. godine; pozdravlja činjenicu da je potvrđeno da smanjenje broja zaposlenika neće obuhvatiti osoblje klubova zastupnika, koje je brojem potpuno u skladu sa spomenutim rezolucijama Parlamenta o proračunima za 2014. i 2015. godinu; |
| --- | --- |

35.

naglašava da bi s provedbom cilja smanjenja broja zaposlenika za 5 %, kako je odlučeno u okviru Sporazuma o VFO-u za razdoblje 2014. – 2020., trebalo nastaviti tijekom 2016. godine; pozdravlja činjenicu da je potvrđeno da smanjenje broja zaposlenika neće obuhvatiti osoblje klubova zastupnika, koje je brojem potpuno u skladu sa spomenutim rezolucijama Parlamenta o proračunima za 2014. i 2015. godinu;

| 36. | napominje da je za 2016. predloženo da se ukine 57 radnih mjesta iz plana radnih mjesta Tajništva Parlamenta, čime bi se trebalo uštedjeti oko 1,8 milijuna EUR, imajući u vidu da su neka od tih radnih mjesta trenutno upražnjena te da će osobe koje su na preostalim radnim mjestima otići u mirovinu ili biti premještene tijekom godine; napominje da je predloženo da se ukinu još dva radna mjesta iz plana radnih mjesta Parlamenta i da se prenesu Komisiji s obzirom na dva međuinstitucijska informatička projekta kojima upravlja Komisija te da će stoga u planu radnih mjesta Komisije za 2016. nastati još dva radna mjesta; |
| --- | --- |

36.

napominje da je za 2016. predloženo da se ukine 57 radnih mjesta iz plana radnih mjesta Tajništva Parlamenta, čime bi se trebalo uštedjeti oko 1,8 milijuna EUR, imajući u vidu da su neka od tih radnih mjesta trenutno upražnjena te da će osobe koje su na preostalim radnim mjestima otići u mirovinu ili biti premještene tijekom godine; napominje da je predloženo da se ukinu još dva radna mjesta iz plana radnih mjesta Parlamenta i da se prenesu Komisiji s obzirom na dva međuinstitucijska informatička projekta kojima upravlja Komisija te da će stoga u planu radnih mjesta Komisije za 2016. nastati još dva radna mjesta;

| 37. | odobrava prijedlog glavnoga tajnika da se otvori dodatnih 25 radnih mjesta za pojačanje Glavne uprave za sigurnost i zaštitu (DG SAFE) kako bi se poboljšala djelotvornost sigurnosnih sustava u objektima Parlamenta i izvan njih, ali i sustava zaštite od vatre u zgradama te kako bi se zajamčila odgovarajuća zaštita zastupnika u Parlamentu, zaposlenika i visokih gostiju u objektima Parlamenta; traži točne troškove tih radnih mjesta; međutim smatra da bi za sigurnosni sustav izvan objekata Parlamenta trebale jamčiti belgijske vlasti; |
| --- | --- |

37.

odobrava prijedlog glavnoga tajnika da se otvori dodatnih 25 radnih mjesta za pojačanje Glavne uprave za sigurnost i zaštitu (DG SAFE) kako bi se poboljšala djelotvornost sigurnosnih sustava u objektima Parlamenta i izvan njih, ali i sustava zaštite od vatre u zgradama te kako bi se zajamčila odgovarajuća zaštita zastupnika u Parlamentu, zaposlenika i visokih gostiju u objektima Parlamenta; traži točne troškove tih radnih mjesta; međutim smatra da bi za sigurnosni sustav izvan objekata Parlamenta trebale jamčiti belgijske vlasti;

| 38. | pozdravlja prijedlog da se ojačaju tajništva parlamentarnih odbora kako bi se zastupnicima omogućilo da primaju potrebnu podršku kad je riječ o nadzoru, posebno u parlamentarnim odborima s najvećim brojem provedbenih i delegiranih akata koji su u tijeku ili tek u pripremi; ističe da bi do takvih ojačanja trebalo doći isključivo preraspodjelom; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja prijedlog da se ojačaju tajništva parlamentarnih odbora kako bi se zastupnicima omogućilo da primaju potrebnu podršku kad je riječ o nadzoru, posebno u parlamentarnim odborima s najvećim brojem provedbenih i delegiranih akata koji su u tijeku ili tek u pripremi; ističe da bi do takvih ojačanja trebalo doći isključivo preraspodjelom;

| 39. | napominje da u tu svrhu glavni tajnik predlaže uvođenje još 20 radnih mjesta kako bi se ojačala tajništva relevantnih parlamentarnih odbora (ECON, ENVI, ITRE, TRAN i LIBE); |
| --- | --- |

39.

napominje da u tu svrhu glavni tajnik predlaže uvođenje još 20 radnih mjesta kako bi se ojačala tajništva relevantnih parlamentarnih odbora (ECON, ENVI, ITRE, TRAN i LIBE);

| 40. | poziva glavnog tajnika da Odboru za proračune predstavi sveobuhvatni pregled razvoja radnih mjesta u Parlamentu te da iznese kako se dosad pristupalo petpostotnom smanjenju broja zaposlenika i kako će se ono pravovremeno ostvariti, ali i koji se referentni broj radnih mjesta u planu radnih mjesta rabi za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

40.

poziva glavnog tajnika da Odboru za proračune predstavi sveobuhvatni pregled razvoja radnih mjesta u Parlamentu te da iznese kako se dosad pristupalo petpostotnom smanjenju broja zaposlenika i kako će se ono pravovremeno ostvariti, ali i koji se referentni broj radnih mjesta u planu radnih mjesta rabi za postizanje tog cilja;

Završna razmatranja

| 41. | donosi projekciju proračuna za financijsku godinu 2016; |
| --- | --- |

41.

donosi projekciju proračuna za financijsku godinu 2016;

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i projekciju proračuna proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

42.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i projekciju proračuna proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  SL L 287, 29.10.2013., str. 15.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0437.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0036.

---

Četvrtak, 30. travnja 2015.

| 21.9.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 346/194

---

P8_TA(2015)0177

Obustava izvanrednih trgovinskih mjera u pogledu Bosne i Hercegovine ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 30. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani i obustavi njegove primjene u pogledu Bosne i Hercegovine (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 346/41)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Uredbom (EZ) br. 1215/2009 nije predviđena mogućnost privremene obustave odobrenja izvanrednih trgovinskih mjera u slučaju da
  njezini
  korisnici ozbiljno i sustavno krše temeljna načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava. Primjereno je uvesti takvu mogućnost kako bi se osiguralo poduzimanje hitnih mjera u slučaju
  nastanka
  ozbiljnog i sustavnog kršenja temeljnih načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u jednoj od zemalja i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Uredbom (EZ) br. 1215/2009 nije predviđena mogućnost privremene obustave odobrenja izvanrednih trgovinskih mjera u slučaju da
  njezini
  korisnici ozbiljno i sustavno krše temeljna načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava. Primjereno je uvesti takvu mogućnost kako bi se osiguralo poduzimanje hitnih mjera u slučaju
  nastanka
  ozbiljnog i sustavnog kršenja temeljnih načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u jednoj od zemalja i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 1215/2009 nije predviđena mogućnost privremene obustave odobrenja izvanrednih trgovinskih mjera u slučaju da
  njihovi
  korisnici ozbiljno i sustavno krše temeljna načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava. Primjereno je uvesti takvu mogućnost kako bi se osiguralo poduzimanje hitnih mjera u slučaju ozbiljnog i sustavnog kršenja temeljnih načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u jednoj od zemalja i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani.
  Poštovanje demokratskih načela, vladavine prava, ljudskih prava i zaštita manjina preduvjet su za ostvarenje napretka u pristupnom procesu. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 1215/2009 nije predviđena mogućnost privremene obustave odobrenja izvanrednih trgovinskih mjera u slučaju da
  njihovi
  korisnici ozbiljno i sustavno krše temeljna načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava. Primjereno je uvesti takvu mogućnost kako bi se osiguralo poduzimanje hitnih mjera u slučaju ozbiljnog i sustavnog kršenja temeljnih načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u jednoj od zemalja i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani.
  Poštovanje demokratskih načela, vladavine prava, ljudskih prava i zaštita manjina preduvjet su za ostvarenje napretka u pristupnom procesu.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Otkad je pokrenut Proces stabilizacije i pridruživanja, sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju sklopljeni su sa svim dotičnim zemljama zapadnog Balkana, osim s Bosnom i Hercegovinom i Kosovom (1). U
  lipnju 2013. Vijeće je ovlastilo Komisiju da počne pregovore za Sporazum
  o stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Otkad je pokrenut Proces stabilizacije i pridruživanja, sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju sklopljeni su sa svim dotičnim zemljama zapadnog Balkana, osim s Bosnom i Hercegovinom i Kosovom (1). U
  lipnju 2013. Vijeće je ovlastilo Komisiju da počne pregovore za Sporazum
  o stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom.

| (5) | Otkad je pokrenut Proces stabilizacije i pridruživanja, sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju sklopljeni su sa svim dotičnim zemljama zapadnog Balkana, osim s Bosnom i Hercegovinom i Kosovom (2). U
  svibnju 2014. završeni su pregovori
  o
  Sporazumu o
  stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom
  , a Sporazum je parafiran u srpnju 2014
  . |
| --- | --- |

(5)

Otkad je pokrenut Proces stabilizacije i pridruživanja, sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju sklopljeni su sa svim dotičnim zemljama zapadnog Balkana, osim s Bosnom i Hercegovinom i Kosovom (2). U
  svibnju 2014. završeni su pregovori
  o
  Sporazumu o
  stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom
  , a Sporazum je parafiran u srpnju 2014
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Međutim Bosna i Hercegovina još uvijek nije prihvatila prilagodbu trgovinskih povlastica odobrenih u okviru Privremenog sporazuma kako bi se u obzir uzela tradicionalna povlaštena trgovina između Hrvatske i Bosne i Hercegovine u okviru Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini (CEFTA). U slučaju da do donošenja ove Uredbe Europska unija i Bosna i Hercegovina ne
  budu potpisale
  i privremeno
  primjenjivale
  sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Privremenog sporazuma, povlastice odobrene Bosni i Hercegovini trebalo bi obustaviti od 1. siječnja 2016. Nakon što Bosna i Hercegovina i Europska
  unija budu potpisale
  i privremeno
  primjenjivale
  sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica u okviru Privremenog sporazuma, te bi povlastice trebalo ponovno uvesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Međutim Bosna i Hercegovina još uvijek nije prihvatila prilagodbu trgovinskih povlastica odobrenih u okviru Privremenog sporazuma kako bi se u obzir uzela tradicionalna povlaštena trgovina između Hrvatske i Bosne i Hercegovine u okviru Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini (CEFTA). U slučaju da do donošenja ove Uredbe Europska unija i Bosna i Hercegovina ne
  budu potpisale
  i privremeno
  primjenjivale
  sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Privremenog sporazuma, povlastice odobrene Bosni i Hercegovini trebalo bi obustaviti od 1. siječnja 2016. Nakon što Bosna i Hercegovina i Europska
  unija budu potpisale
  i privremeno
  primjenjivale
  sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica u okviru Privremenog sporazuma, te bi povlastice trebalo ponovno uvesti.

| (7) | Međutim Bosna i Hercegovina još uvijek nije prihvatila prilagodbu trgovinskih povlastica odobrenih u okviru Privremenog sporazuma kako bi se u obzir uzela tradicionalna povlaštena trgovina između Hrvatske i Bosne i Hercegovine u okviru Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini (CEFTA). U slučaju da do donošenja ove Uredbe Europska unija i Bosna i Hercegovina ne
  potpišu
  i
  počnu
  privremeno
  primjenjivati
  sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Privremenog sporazuma, povlastice odobrene Bosni i Hercegovini trebalo bi obustaviti od 1. siječnja 2016. Nakon što Bosna i Hercegovina i Europska
  potpišu
  i
  počnu
  privremeno
  primjenjivati
  sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica u okviru Privremenog sporazuma, te bi povlastice trebalo ponovno uvesti.
  Bosanskohercegovačke vlasti i Komisija trebale bi udvostručiti svoje napore da u skladu s Privremenim sporazumom do 1. siječnja 2016. pronađu uzajamno prihvatljivo rješenje, posebno u pogledu prekogranične trgovine, |
| --- | --- |

(7)

Međutim Bosna i Hercegovina još uvijek nije prihvatila prilagodbu trgovinskih povlastica odobrenih u okviru Privremenog sporazuma kako bi se u obzir uzela tradicionalna povlaštena trgovina između Hrvatske i Bosne i Hercegovine u okviru Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini (CEFTA). U slučaju da do donošenja ove Uredbe Europska unija i Bosna i Hercegovina ne
  potpišu
  i
  počnu
  privremeno
  primjenjivati
  sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Privremenog sporazuma, povlastice odobrene Bosni i Hercegovini trebalo bi obustaviti od 1. siječnja 2016. Nakon što Bosna i Hercegovina i Europska
  potpišu
  i
  počnu
  privremeno
  primjenjivati
  sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica u okviru Privremenog sporazuma, te bi povlastice trebalo ponovno uvesti.
  Bosanskohercegovačke vlasti i Komisija trebale bi udvostručiti svoje napore da u skladu s Privremenim sporazumom do 1. siječnja 2016. pronađu uzajamno prihvatljivo rješenje, posebno u pogledu prekogranične trgovine,

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Potrebno je uzeti u obzir stalni napredak dotičnih zemalja i područja na njihovom putu prema članstvu u Europskoj uniji, ali i pristupanje Hrvatske Uniji i naknadne potrebe za prilagodbom Privremenog sporazuma s Bosnom i Hercegovinom. U tom pogledu također je potrebno uzeti u obzir nedvojbenu posvećenost Unije europskoj perspektivi Bosne i Hercegovine, kao što je navedeno u zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 15. prosinca 2014. U tim zaključcima još je jednom iskazana potreba za političkim vodstvom Bosne i Hercegovine koje će reforme nužne za europsku integraciju uključiti u rad svih relevantnih institucija, ali i potreba za uvođenjem funkcionalnosti i učinkovitosti na svim razinama vlade kako bi se Bosna i Hercegovina mogla pripremiti za buduće članstvo u EU-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Potrebno je uzeti u obzir stalni napredak dotičnih zemalja i područja na njihovom putu prema članstvu u Europskoj uniji, ali i pristupanje Hrvatske Uniji i naknadne potrebe za prilagodbom Privremenog sporazuma s Bosnom i Hercegovinom. U tom pogledu također je potrebno uzeti u obzir nedvojbenu posvećenost Unije europskoj perspektivi Bosne i Hercegovine, kao što je navedeno u zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 15. prosinca 2014. U tim zaključcima još je jednom iskazana potreba za političkim vodstvom Bosne i Hercegovine koje će reforme nužne za europsku integraciju uključiti u rad svih relevantnih institucija, ali i potreba za uvođenjem funkcionalnosti i učinkovitosti na svim razinama vlade kako bi se Bosna i Hercegovina mogla pripremiti za buduće članstvo u EU-u.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | Europska unija i dalje će predano podupirati europsku perspektivu Bosne i Hercegovine te od političkog vodstva te države očekuje da nastavi s reformama čiji je cilj promicanje djelotvornih institucija i jamčenje jednakih prava trima konstitutivnim narodima i svim građanima Bosne i Hercegovine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

Europska unija i dalje će predano podupirati europsku perspektivu Bosne i Hercegovine te od političkog vodstva te države očekuje da nastavi s reformama čiji je cilj promicanje djelotvornih institucija i jamčenje jednakih prava trima konstitutivnim narodima i svim građanima Bosne i Hercegovine.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Članak 1.– točka 1. (nova)

Uredba (EZ) br. 1215/2009

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Umeće se sljedeća uvodna izjava: |
| | | |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)
     
  Umeće se sljedeća uvodna izjava:

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1215/2009

Članak 2. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  U članku 2. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |
| 3.   Ako zemlja ili državno područje ne poštuje
  stavak 1
  .
  ili 2.
  , Komisija pomoću provedbenih akata
  može
  obustaviti, u cijelosti ili djelomično, pravo dotične zemlje ili dotičnog državnog područja na povlastice na temelju ove Uredbe. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 8. stavku 4. | „3.   Ako zemlja ili državno područje ne poštuje
  točke (a) ili (b) stavka 1
  ., Komisija
  može s
  pomoću provedbenih akata obustaviti, u cijelosti ili djelomično, pravo dotične zemlje ili dotičnog državnog područja na povlastice na temelju ove Uredbe. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 8. stavku 4.” |

Tekst na snazi

Izmjena

(1a)
     
  U članku 2. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   Ako zemlja ili državno područje ne poštuje
  stavak 1
  .
  ili 2.
  , Komisija pomoću provedbenih akata
  može
  obustaviti, u cijelosti ili djelomično, pravo dotične zemlje ili dotičnog državnog područja na povlastice na temelju ove Uredbe. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 8. stavku 4.

„3.   Ako zemlja ili državno područje ne poštuje
  točke (a) ili (b) stavka 1
  ., Komisija
  može s
  pomoću provedbenih akata obustaviti, u cijelosti ili djelomično, pravo dotične zemlje ili dotičnog državnog područja na povlastice na temelju ove Uredbe. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 8. stavku 4.”

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 1.b (nova)

Članak 1. – točka 1.b (nova)

Uredba (EZ) br. 1215/2009

Članak 7. – točka c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  U članku 7. dodaje se sljedeća točka: |
| | „(c) | obustave, u cijelosti ili djelomično, prava dotične zemlje ili dotičnog područja na povlastice na temelju ove Uredbe, u slučaju da dotična zemlja ili dotično područje ne poštuje uvjete iz članka 2. stavka 1. točaka (c) i (d) i članka 2. stavka 2. ove Uredbe” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1b)
     
  U članku 7. dodaje se sljedeća točka:

(1b)

U članku 7. dodaje se sljedeća točka:

„(c)

obustave, u cijelosti ili djelomično, prava dotične zemlje ili dotičnog područja na povlastice na temelju ove Uredbe, u slučaju da dotična zemlja ili dotično područje ne poštuje uvjete iz članka 2. stavka 1. točaka (c) i (d) i članka 2. stavka 2. ove Uredbe”

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – točka 1.c (nova)

Članak 1. – točka 1.c (nova)

Uredba (EZ) br. 1215/2009

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 1 – uvodni tekst

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  U članku 10. stavku 1., uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim: |
| 1.   Ako Komisija utvrdi da postoji dovoljno dokaza o prijevari ili uskraćivanju upravne suradnje potrebne za provjeru dokaza o podrijetlu, dokaza o velikom porastu izvoza u Zajednicu koji nadilazi uobičajenu razinu proizvodnje i izvoznog kapaciteta ili o nepoštovanju članka 2. stavka 1. od strane zemalja i područja spomenutih u članku 1., može poduzeti mjere za potpunu ili djelomičnu suspenziju aranžmana predviđenih ovom Uredbom na razdoblje od tri mjeseca, pod uvjetom da je prije toga: | „1.   Ako Komisija utvrdi da postoji dovoljno dokaza o prijevari ili uskraćivanju upravne suradnje potrebne za provjeru dokaza o podrijetlu, dokaza o velikom porastu izvoza u Zajednicu koji nadilazi uobičajenu razinu proizvodnje i izvoznog kapaciteta ili o nepoštovanju
  odredbi iz
  članka 2. stavka 1.
  točaka (a) i (b)
  od strane zemalja i područja spomenutih u članku 1., može poduzeti mjere za potpunu ili djelomičnu suspenziju aranžmana predviđenih ovom Uredbom na razdoblje od tri mjeseca, pod uvjetom da je prije toga:” |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(1c)
     
  U članku 10. stavku 1., uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

(1c)

U članku 10. stavku 1., uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

1.   Ako Komisija utvrdi da postoji dovoljno dokaza o prijevari ili uskraćivanju upravne suradnje potrebne za provjeru dokaza o podrijetlu, dokaza o velikom porastu izvoza u Zajednicu koji nadilazi uobičajenu razinu proizvodnje i izvoznog kapaciteta ili o nepoštovanju članka 2. stavka 1. od strane zemalja i područja spomenutih u članku 1., može poduzeti mjere za potpunu ili djelomičnu suspenziju aranžmana predviđenih ovom Uredbom na razdoblje od tri mjeseca, pod uvjetom da je prije toga:

„1.   Ako Komisija utvrdi da postoji dovoljno dokaza o prijevari ili uskraćivanju upravne suradnje potrebne za provjeru dokaza o podrijetlu, dokaza o velikom porastu izvoza u Zajednicu koji nadilazi uobičajenu razinu proizvodnje i izvoznog kapaciteta ili o nepoštovanju
  odredbi iz
  članka 2. stavka 1.
  točaka (a) i (b)
  od strane zemalja i područja spomenutih u članku 1., može poduzeti mjere za potpunu ili djelomičnu suspenziju aranžmana predviđenih ovom Uredbom na razdoblje od tri mjeseca, pod uvjetom da je prije toga:”

---

(1)  Pitanje je upućeno natrag odboru nadležnom za razmatranje na temelju članka 61. stavka 2., drugog podstavka (A8-0060/2015).

1

(1)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s rezolucijom 1244/1999 UNSCR-a i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o proglašenju neovisnosti Kosova.

1

(2)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s rezolucijom 1244/1999 UNSCR-a i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o proglašenju neovisnosti Kosova.

2

---