# Az Európai Unió C 346/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 346 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. szeptember 21. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 346

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. szeptember 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. április 27–30-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 206, 2016.6.9 .
  A 2013. évi mentesítésről szóló, 2015. április 29-én elfogadott szövegeket a
  HL L 255., 2015.9.30.
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. április 27–30-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 206, 2016.6.9 .
  A 2013. évi mentesítésről szóló, 2015. április 29-én elfogadott szövegeket a
  HL L 255., 2015.9.30.
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 206, 2016.6.9

A 2013. évi mentesítésről szóló, 2015. április 29-én elfogadott szövegeket a

HL L 255., 2015.9.30.

számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. április 28., kedd |
| 2016/C 346/01 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása a bolognai folyamat végrehajtásának nyomon követéséről (2015/2039(INI)) | 2 |
| 2016/C 346/02 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az európai filmről a digitális korszakban (2014/2148(INI)) | 10 |
| 2016/C 346/03 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról (2014/2223(INI)) | 17 |
| | 2015. április 29., szerda |
| 2016/C 346/04 | Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 27 |
| 2016/C 346/05 | Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az alkoholstratégiáról (2015/2543(RSP)) | 32 |
| 2016/C 346/06 | Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása a Rana Plaza összeomlásának második évfordulójáról és a bangladesi fenntarthatósági paktum keretében elért előrelépésekről (2015/2589(RSP)) | 39 |
| 2016/C 346/07 | Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbb tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról (2015/2660(RSP)) | 47 |
| | 2015. április 30., csütörtök |
| 2016/C 346/08 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a világban zajló keresztényüldözésről azzal összefüggésben, hogy az as-Sabáb terrorcsoport Kenyában diákokat végzett ki (2015/2661(RSP)) | 51 |
| 2016/C 346/09 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása kulturális helyszínek ISIS/Dáis általi lerombolásáról (2015/2649(RSP)) | 55 |
| 2016/C 346/10 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2015/2662(RSP)) | 60 |
| 2016/C 346/11 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása az Albánia által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2951(RSP)) | 63 |
| 2016/C 346/12 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2952(RSP)) | 69 |
| 2016/C 346/13 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank 2013. évi éves jelentéséről (2014/2156(INI)) | 77 |
| 2016/C 346/14 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a 2015-ös milánói világkiállításról: Bolygónk élelmezése – életre szóló energia (2015/2574(RSP)) | 88 |
| 2016/C 346/15 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a nigériai helyzetről (2015/2520(RSP)) | 95 |
| 2016/C 346/16 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása Nagyija Szavcsenkó ügyéről (2015/2663(RSP)) | 101 |
| 2016/C 346/17 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a szíriai jármúki menekülttábor helyzetéről (2015/2664(RSP)) | 103 |
| 2016/C 346/18 | Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása emberi jogi és munkajogi aktivisták bebörtönzéséről Algériában (2015/2665(RSP)) | 106 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. április 28., kedd

2016/C 346/01

Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása a bolognai folyamat végrehajtásának nyomon követéséről (2015/2039(INI))

2

2016/C 346/02

Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az európai filmről a digitális korszakban (2014/2148(INI))

10

2016/C 346/03

Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról (2014/2223(INI))

17

2015. április 29., szerda

2016/C 346/04

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

27

2016/C 346/05

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az alkoholstratégiáról (2015/2543(RSP))

32

2016/C 346/06

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása a Rana Plaza összeomlásának második évfordulójáról és a bangladesi fenntarthatósági paktum keretében elért előrelépésekről (2015/2589(RSP))

39

2016/C 346/07

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbb tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról (2015/2660(RSP))

47

2015. április 30., csütörtök

2016/C 346/08

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a világban zajló keresztényüldözésről azzal összefüggésben, hogy az as-Sabáb terrorcsoport Kenyában diákokat végzett ki (2015/2661(RSP))

51

2016/C 346/09

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása kulturális helyszínek ISIS/Dáis általi lerombolásáról (2015/2649(RSP))

55

2016/C 346/10

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2015/2662(RSP))

60

2016/C 346/11

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása az Albánia által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2951(RSP))

63

2016/C 346/12

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2952(RSP))

69

2016/C 346/13

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank 2013. évi éves jelentéséről (2014/2156(INI))

77

2016/C 346/14

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a 2015-ös milánói világkiállításról: Bolygónk élelmezése – életre szóló energia (2015/2574(RSP))

88

2016/C 346/15

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a nigériai helyzetről (2015/2520(RSP))

95

2016/C 346/16

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása Nagyija Szavcsenkó ügyéről (2015/2663(RSP))

101

2016/C 346/17

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a szíriai jármúki menekülttábor helyzetéről (2015/2664(RSP))

103

2016/C 346/18

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása emberi jogi és munkajogi aktivisták bebörtönzéséről Algériában (2015/2665(RSP))

106

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. április 28., kedd |
| 2016/C 346/19 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i határozata a biztosjelölt pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó nyilatkozatának ellenőrzéséről (az eljárási szabályzat XVI. melléklete 1. pontja a) alpontjának értelmezése) (2015/2047(REG)) | 110 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2015. április 28., kedd

2016/C 346/19

Az Európai Parlament 2015. április 28-i határozata a biztosjelölt pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó nyilatkozatának ellenőrzéséről (az eljárási szabályzat XVI. melléklete 1. pontja a) alpontjának értelmezése) (2015/2047(REG))

110

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2015. április 28., kedd |
| 2016/C 346/20 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményéhez az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra a tagállamoknak adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE)) | 111 |
| 2016/C 346/21 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD)) | 112 |
| 2016/C 346/22 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD)) | 114 |
| 2016/C 346/23 | P8_TA(2015)0100Az üzemanyag-minőségről szóló irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló irányelv módosítása ***IIAz Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (a közvetett földhasználat-változásról szóló irányelv) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. április 28-án került elfogadásra a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 115 |
| 2016/C 346/24 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 94/62/EK irányelvnek a könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban elfogadott tanácsi álláspontról (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD)) | 116 |
| 2016/C 346/25 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD)) | 118 |
| 2016/C 346/26 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD)) | 119 |
| 2016/C 346/27 | Az Európai Parlament 2015. április 28-án elfogadott módosításai a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) | 120 |
| 2016/C 346/28 | P8_TA(2015)0105A fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség ***IAz Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a kirakodási kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 28-án került elfogadásra a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendeletnek, valamint az 1379/2013/EU és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kirakodási kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 142 |
| 2016/C 346/29 | Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE)) | 143 |
| | 2015. április 29., szerda |
| 2016/C 346/30 | P8_TA(2015)0110Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programok kezdeti előfinanszírozása ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kezdeti előfinanszírozási összeg növelése tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az 1304/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kiegészítő kezdeti előfinanszírozási összeg tekintetében való módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 144 |
| 2016/C 346/31 | P8_TA(2015)0111A meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 145 |
| 2016/C 346/32 | P8_TA(2015)0112Az EGK és Norvégia között létrejött megállapodásban előírt védintézkedések ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) | 146 |
| 2016/C 346/33 | P8_TA(2015)0113Az EK és Albánia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) | 147 |
| 2016/C 346/34 | P8_TA(2015)0114Az EK és Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) | 148 |
| 2016/C 346/35 | P8_TA(2015)0115Az EK és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) | 149 |
| 2016/C 346/36 | Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE)) | 150 |
| 2016/C 346/37 | Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE)) | 151 |
| 2016/C 346/38 | Az Európai Parlament 2015. április 29-én elfogadott módosításai a pénzpiaci alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) | 152 |
| 2016/C 346/39 | P8_TA(2015)0171Az egyes harmadik országokból származó textiltermékek uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatala ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyes harmadik országokból származó tex tiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 186 |
| 2016/C 346/40 | Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az Európai Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2015/2012(BUD)) | 188 |
| | 2015. április 30., csütörtök |
| 2016/C 346/41 | Az Európai Parlament 2015. április 30-án elfogadott módosításai az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosítására, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) | 194 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. április 28., kedd

2016/C 346/20

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményéhez az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra a tagállamoknak adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

111

2016/C 346/21

Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

112

2016/C 346/22

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

114

2016/C 346/23

P8_TA(2015)0100Az üzemanyag-minőségről szóló irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló irányelv módosítása ***IIAz Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (a közvetett földhasználat-változásról szóló irányelv) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. április 28-án került elfogadásra a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

115

2016/C 346/24

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 94/62/EK irányelvnek a könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban elfogadott tanácsi álláspontról (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

116

2016/C 346/25

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

118

2016/C 346/26

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

119

2016/C 346/27

Az Európai Parlament 2015. április 28-án elfogadott módosításai a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))

120

2016/C 346/28

P8_TA(2015)0105A fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség ***IAz Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a kirakodási kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 28-án került elfogadásra a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendeletnek, valamint az 1379/2013/EU és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kirakodási kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

142

2016/C 346/29

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

143

2015. április 29., szerda

2016/C 346/30

P8_TA(2015)0110Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programok kezdeti előfinanszírozása ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kezdeti előfinanszírozási összeg növelése tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az 1304/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kiegészítő kezdeti előfinanszírozási összeg tekintetében való módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

144

2016/C 346/31

P8_TA(2015)0111A meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

145

2016/C 346/32

P8_TA(2015)0112Az EGK és Norvégia között létrejött megállapodásban előírt védintézkedések ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

146

2016/C 346/33

P8_TA(2015)0113Az EK és Albánia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

147

2016/C 346/34

P8_TA(2015)0114Az EK és Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

148

2016/C 346/35

P8_TA(2015)0115Az EK és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

149

2016/C 346/36

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

150

2016/C 346/37

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

151

2016/C 346/38

Az Európai Parlament 2015. április 29-én elfogadott módosításai a pénzpiaci alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))

152

2016/C 346/39

P8_TA(2015)0171Az egyes harmadik országokból származó textiltermékek uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatala ***IAz Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyes harmadik országokból származó tex tiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

186

2016/C 346/40

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az Európai Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2015/2012(BUD))

188

2015. április 30., csütörtök

2016/C 346/41

Az Európai Parlament 2015. április 30-án elfogadott módosításai az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosítására, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

194

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

21.9.2016

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2015–2016

2015. április 27–30-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 206, 2016.6.9
  .

A 2013. évi mentesítésről szóló, 2015. április 29-én elfogadott szövegeket a

  HL L 255., 2015.9.30.

  számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. április 28., kedd

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/2

---

P8_TA(2015)0107

A bolognai folyamat végrehajtása

Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása a bolognai folyamat végrehajtásának nyomon követéséről (2015/2039(INI))

(2016/C 346/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és annak 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és annak 26. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel az 1998. május 25-én Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság részéről a négy illetékes miniszter által Párizsban aláírt, az európai felsőoktatási rendszer struktúrájának harmonizációjáról szóló sorbonne-i együttes nyilatkozatra (Sorbonne-i Nyilatkozat) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1998. május 25-én Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság részéről a négy illetékes miniszter által Párizsban aláírt, az európai felsőoktatási rendszer struktúrájának harmonizációjáról szóló sorbonne-i együttes nyilatkozatra (Sorbonne-i Nyilatkozat) (1),

| — | tekintettel az 1999. június 19-én 29 európai ország oktatási miniszterei által Bolognában aláírt együttes nyilatkozatra (Bolognai Nyilatkozat) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1999. június 19-én 29 európai ország oktatási miniszterei által Bolognában aláírt együttes nyilatkozatra (Bolognai Nyilatkozat) (2),

| — | tekintettel a felsőoktatásért felelős európai miniszterek konferenciája által 2009. április 28–29-én Leuvenben és Louvain-la-Neuve-ben kiadott közleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felsőoktatásért felelős európai miniszterek konferenciája által 2009. április 28–29-én Leuvenben és Louvain-la-Neuve-ben kiadott közleményre (3),

| — | tekintettel a 47 ország oktatási miniszterei által 2010. március 12-én elfogadott Budapest–Bécs Nyilatkozatra, amely hivatalosan elindította az európai felsőoktatási térséget (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 47 ország oktatási miniszterei által 2010. március 12-én elfogadott Budapest–Bécs Nyilatkozatra, amely hivatalosan elindította az európai felsőoktatási térséget (4),

| — | tekintettel a miniszteri konferencia és a 2012. április 26–27-én Bukarestben tartott harmadik bolognai szakpolitikai fórum által kiadott közleményre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a miniszteri konferencia és a 2012. április 26–27-én Bukarestben tartott harmadik bolognai szakpolitikai fórum által kiadott közleményre (5),

| — | tekintettel az európai felsőoktatási térséggel foglalkozó 2012. április 26–27-én Bukarestben tartott miniszteri szintű konferencia által elfogadott, az európai felsőoktatási térségre vonatkozó 2020-ig szóló mobilitási stratégiára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felsőoktatási térséggel foglalkozó 2012. április 26–27-én Bukarestben tartott miniszteri szintű konferencia által elfogadott, az európai felsőoktatási térségre vonatkozó 2020-ig szóló mobilitási stratégiára (6),

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (IMI-rendelet) módosításáról szóló 2013. november 20-i európai parlamenti és tanácsi 2013/55/EU irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (IMI-rendelet) módosításáról szóló 2013. november 20-i európai parlamenti és tanácsi 2013/55/EU irányelvre (7),

| — | tekintettel a rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumok kiadásának a Közösségbe tudományos kutatás céljával harmadik országokból érkező kutatók esetében történő megkönnyítéséről szóló, 2005. szeptember 28-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumok kiadásának a Közösségbe tudományos kutatás céljával harmadik országokból érkező kutatók esetében történő megkönnyítéséről szóló, 2005. szeptember 28-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (8),

| — | tekintettel a felsőoktatás terén a minőségbiztosítással kapcsolatos további európai együttműködésről szóló, 2006. február 15-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felsőoktatás terén a minőségbiztosítással kapcsolatos további európai együttműködésről szóló, 2006. február 15-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (9),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (10) (EQF-LLL), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (10) (EQF-LLL),

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (11),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében 2009. november 26-án ülésező képviselői által elfogadott következtetésekre az oktatás szerepének a teljes körűen működő tudásháromszög keretében való fejlesztéséről (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében 2009. november 26-án ülésező képviselői által elfogadott következtetésekre az oktatás szerepének a teljes körűen működő tudásháromszög keretében való fejlesztéséről (12),

| — | tekintettel a felsőoktatás nemzetközivé tételéről szóló, 2010. május 11-i tanácsi következtetésekre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felsőoktatás nemzetközivé tételéről szóló, 2010. május 11-i tanácsi következtetésekre (13),

| — | tekintettel az iskolai lemorzsolódás csökkentéséről szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az iskolai lemorzsolódás csökkentéséről szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (14),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzése” című, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzése” című, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (15),

| — | tekintettel „Az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósítása: oktatás, kutatás és innováció” című, 2006. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósítása: oktatás, kutatás és innováció” című, 2006. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2006)0208),

| — | tekintettel az „Európa 2010: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2010: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel az európai felsőoktatási rendszerek által az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén tett hozzájárulás növeléséről szóló, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felsőoktatási rendszerek által az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén tett hozzájárulás növeléséről szóló, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0567),

| — | tekintettel a „Felsőoktatás Európában 2009-ben: fejlemények a bolognai folyamatban” című jelentésre (Eurydice, Európai Bizottság, 2009) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Felsőoktatás Európában 2009-ben: fejlemények a bolognai folyamatban” című jelentésre (Eurydice, Európai Bizottság, 2009) (16),

| — | tekintettel a „2010-ben középpontban az európai felsőoktatás: a bolognai folyamat hatása” című jelentésre (Eurydice, Európai Bizottság, 2010) (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2010-ben középpontban az európai felsőoktatás: a bolognai folyamat hatása” című jelentésre (Eurydice, Európai Bizottság, 2010) (17),

| — | tekintettel „Az európai felsőoktatási térség 2012-ben: fejlemények a bolognai folyamat végrehajtása” című jelentésre (Eurydice, Európai Bizottság, 2012) (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai felsőoktatási térség 2012-ben: fejlemények a bolognai folyamat végrehajtása” című jelentésre (Eurydice, Európai Bizottság, 2012) (18),

| — | tekintettel a felsőoktatási reform tárgyában a pedagógusok körében végzett 2007. évi Eurobarométer-felmérésre (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felsőoktatási reform tárgyában a pedagógusok körében végzett 2007. évi Eurobarométer-felmérésre (19),

| — | tekintettel a felsőoktatási reform tárgyában a hallgatók körében végzett 2009. évi Eurobarométer-felmérésre (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felsőoktatási reform tárgyában a hallgatók körében végzett 2009. évi Eurobarométer-felmérésre (20),

| — | tekintettel az Eurostat 2009. április 16-i, „A bolognai folyamat az európai felsőoktatásban – a társadalmi dimenzióval és mobilitással kapcsolatos legfontosabb mutatók” című kiadványára (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostat 2009. április 16-i, „A bolognai folyamat az európai felsőoktatásban – a társadalmi dimenzióval és mobilitással kapcsolatos legfontosabb mutatók” című kiadványára (21),

| — | tekintettel a 2011. szeptember 8–9-én az örményországi Jerevánban megtartott, a felsőoktatás támogatásáról szóló nemzetközi konferencia zárójelentésére (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. szeptember 8–9-én az örményországi Jerevánban megtartott, a felsőoktatás támogatásáról szóló nemzetközi konferencia zárójelentésére (22),

| — | tekintettel a bolognai folyamatról és a diákok mobilitásáról szóló, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolognai folyamatról és a diákok mobilitásáról szóló, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel 2010. május 20-i, „Egyetemek és vállalkozások párbeszéde: új partnerség az európai egyetemek modernizálásért” című állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. május 20-i, „Egyetemek és vállalkozások párbeszéde: új partnerség az európai egyetemek modernizálásért” című állásfoglalására (24),

| — | tekintettel az uniós intézményeknek a bolognai folyamat megszilárdításához és előrelépéséhez való hozzájárulásáról szóló 2012. március 13-i állásfoglalásra (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós intézményeknek a bolognai folyamat megszilárdításához és előrelépéséhez való hozzájárulásáról szóló 2012. március 13-i állásfoglalásra (25),

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapra (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapra (26),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0121/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0121/2015),

| A. | mivel a jelenlegi gazdasági helyzetben a bolognai folyamat jelentőségének abban kell állnia, hogy az oktatáshoz való széles körű hozzáférés és annak folyamatos aktualizálása révén sikerüljön a lehető legmagasabb szintre fejleszteni a tudást és az innovációt a polgárok javára, és mivel ennek tükröződnie kell az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatában és a Juncker által meghirdetett európai beruházási terv végrehajtásában; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi gazdasági helyzetben a bolognai folyamat jelentőségének abban kell állnia, hogy az oktatáshoz való széles körű hozzáférés és annak folyamatos aktualizálása révén sikerüljön a lehető legmagasabb szintre fejleszteni a tudást és az innovációt a polgárok javára, és mivel ennek tükröződnie kell az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatában és a Juncker által meghirdetett európai beruházási terv végrehajtásában;

| B. | mivel az elemzések azt mutatják, hogy az EU-ban csaknem minden harmadik munkáltatónak vannak problémái, amikor megfelelően képzett munkavállalókat keresnek; mivel a bolognai reform eddig nem volt túl sikeres az Unión belüli strukturális munkaerőhiány (az egyének szakismerete és a munkaerő-piaci kereslet közötti szakadék) csökkentésére irányuló célkitűzés szempontjából; mivel a strukturális munkaerőhiány Európa számára központi kihívássá vált, amely kihat a társadalom valamennyi területére, kezdve a vállalkozások termelékenységétől és hatékonyságától a fiatalok jelenlegi és jövőbeni jólétéig; |
| --- | --- |

B.

mivel az elemzések azt mutatják, hogy az EU-ban csaknem minden harmadik munkáltatónak vannak problémái, amikor megfelelően képzett munkavállalókat keresnek; mivel a bolognai reform eddig nem volt túl sikeres az Unión belüli strukturális munkaerőhiány (az egyének szakismerete és a munkaerő-piaci kereslet közötti szakadék) csökkentésére irányuló célkitűzés szempontjából; mivel a strukturális munkaerőhiány Európa számára központi kihívássá vált, amely kihat a társadalom valamennyi területére, kezdve a vállalkozások termelékenységétől és hatékonyságától a fiatalok jelenlegi és jövőbeni jólétéig;

| C. | mivel a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség problémájának tekintetében nem történt javulás a válság 2008-as kezdete óta; mivel 2014 végén az EU-ban körülbelül 5 millió 25 év alatti fiatal volt munkanélküli; |
| --- | --- |

C.

mivel a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség problémájának tekintetében nem történt javulás a válság 2008-as kezdete óta; mivel 2014 végén az EU-ban körülbelül 5 millió 25 év alatti fiatal volt munkanélküli;

| D. | mivel, ahogy azt egy filozófus mondta, az egyetemeket az igazság és a szépség keresésének kell fémjeleznie azon feladatukon túl, hogy új szakembereket, tudósokat, mérnököket, tanárokat, orvosokat, politikusokat és polgárokat készítenek fel; |
| --- | --- |

D.

mivel, ahogy azt egy filozófus mondta, az egyetemeket az igazság és a szépség keresésének kell fémjeleznie azon feladatukon túl, hogy új szakembereket, tudósokat, mérnököket, tanárokat, orvosokat, politikusokat és polgárokat készítenek fel;

| E. | mivel fontos, hogy az egyetemeket tekintsük a bolognai folyamat valódi főszereplőinek azon túlmenően, hogy támogatják a regionális és nemzeti intézményeket a koordináció, a szabályozás és a erőforrások terén; |
| --- | --- |

E.

mivel fontos, hogy az egyetemeket tekintsük a bolognai folyamat valódi főszereplőinek azon túlmenően, hogy támogatják a regionális és nemzeti intézményeket a koordináció, a szabályozás és a erőforrások terén;

| F. | mivel a tudományos körökkel együttműködésben végzett kormányközi kezdeményezés során létrejött erőfeszítések arra irányultak, hogy közös európai válasz szülessen a számos országban tapasztalható komoly problémákra, ám azok nem voltak elégségesek; |
| --- | --- |

F.

mivel a tudományos körökkel együttműködésben végzett kormányközi kezdeményezés során létrejött erőfeszítések arra irányultak, hogy közös európai válasz szülessen a számos országban tapasztalható komoly problémákra, ám azok nem voltak elégségesek;

| G. | mivel a bolognai folyamat valódi célja, hogy az egyetemek autonómiájának tiszteletben tartása mellett támogassa a mobilitást és a nemzetköziesítést, továbbá biztosítsa a különböző felsőoktatási rendszerek színvonalának és minőségének kompatibilitását és összehasonlíthatóságát, és ezzel hozzájáruljon egy valóban demokratikus, a polgároknak egyenlő esélyeket nyújtó európai térség létrehozásához; |
| --- | --- |

G.

mivel a bolognai folyamat valódi célja, hogy az egyetemek autonómiájának tiszteletben tartása mellett támogassa a mobilitást és a nemzetköziesítést, továbbá biztosítsa a különböző felsőoktatási rendszerek színvonalának és minőségének kompatibilitását és összehasonlíthatóságát, és ezzel hozzájáruljon egy valóban demokratikus, a polgároknak egyenlő esélyeket nyújtó európai térség létrehozásához;

| H. | mivel szükség van az elmúlt 15 év során elért előrehaladás felmérésére, amely során egyaránt figyelembe kell venni a régiók közötti együttműködéssel kapcsolatosan elmondható sikertörténetet, de szót kell ejteni a felmerülő problémákról, valamint a kitűzött célok egyenetlen mértékű teljesítéséről is; |
| --- | --- |

H.

mivel szükség van az elmúlt 15 év során elért előrehaladás felmérésére, amely során egyaránt figyelembe kell venni a régiók közötti együttműködéssel kapcsolatosan elmondható sikertörténetet, de szót kell ejteni a felmerülő problémákról, valamint a kitűzött célok egyenetlen mértékű teljesítéséről is;

| I. | mivel a nem megfelelő kommunikáció, valamint a valódi cél félreértése következtében előfordulhat, hogy a bolognai folyamatra egyes országokban bürokratikus teherként tekintenek, miközben az országok többségében irányítja és motiválja az oktatási reformokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a nem megfelelő kommunikáció, valamint a valódi cél félreértése következtében előfordulhat, hogy a bolognai folyamatra egyes országokban bürokratikus teherként tekintenek, miközben az országok többségében irányítja és motiválja az oktatási reformokat;

| J. | mivel fontos leszögezni a bolognai folyamat páneurópai jellegét, valamint az összes érdekelt fél, köztük a diákok, a tanárok, a kutatók és a felsőoktatási intézmények nem oktatással foglalkozó dolgozóinak részvételét; |
| --- | --- |

J.

mivel fontos leszögezni a bolognai folyamat páneurópai jellegét, valamint az összes érdekelt fél, köztük a diákok, a tanárok, a kutatók és a felsőoktatási intézmények nem oktatással foglalkozó dolgozóinak részvételét;

| K. | mivel az oktatás, a képzés, beleértve a szakképzést is, a tudás és a kutatás folyamatos és fokozott pénzügyi támogatása különösen a válság jelenlegi időszakában döntő fontosságú; |
| --- | --- |

K.

mivel az oktatás, a képzés, beleértve a szakképzést is, a tudás és a kutatás folyamatos és fokozott pénzügyi támogatása különösen a válság jelenlegi időszakában döntő fontosságú;

| L. | mivel ebben az állandóan változó környezetben újólag meg kell erősíteni a bolognai folyamat alapjául szolgáló politikai kötelezettségvállalást, és az európai intézményeknek, a nemzeti kormányoknak és az összes többi érdekelt félnek a folyamat megvalósításába való bevonását; |
| --- | --- |

L.

mivel ebben az állandóan változó környezetben újólag meg kell erősíteni a bolognai folyamat alapjául szolgáló politikai kötelezettségvállalást, és az európai intézményeknek, a nemzeti kormányoknak és az összes többi érdekelt félnek a folyamat megvalósításába való bevonását;

A bolognai folyamat szerepe

| 1. | megjegyzi, hogy az oktatás és a kutatás társadalmunk egyik fő pillére a készségek fejlesztése, a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy az oktatás területén történő nagyobb mértékű beruházás elengedhetetlen szegénység, a társadalmi egyenlőtlenségek és a munkanélküliség, főként a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség hatékony kezelésére és a társadalmi befogadás elősegítésére; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az oktatás és a kutatás társadalmunk egyik fő pillére a készségek fejlesztése, a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy az oktatás területén történő nagyobb mértékű beruházás elengedhetetlen szegénység, a társadalmi egyenlőtlenségek és a munkanélküliség, főként a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség hatékony kezelésére és a társadalmi befogadás elősegítésére;

| 2. | megjegyzi, hogy a bolognai folyamat segíthetne kezelni az EU-n belüli strukturális munkaerőhiányt, ha lehetővé tenné a diákok számára, hogy a munkaerő-piaci keresletnek megfelelő kompetenciákat szerezzék meg és fejlesszék, és hogy ezáltal el lehetne érni a frissen végzettek foglalkoztathatóságának javításával kapcsolatos fontos célt; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a bolognai folyamat segíthetne kezelni az EU-n belüli strukturális munkaerőhiányt, ha lehetővé tenné a diákok számára, hogy a munkaerő-piaci keresletnek megfelelő kompetenciákat szerezzék meg és fejlesszék, és hogy ezáltal el lehetne érni a frissen végzettek foglalkoztathatóságának javításával kapcsolatos fontos célt;

| 3. | tisztában van azzal a fontos szereppel, amelyet a bolognai folyamat a tudás Európájának létrehozásában tölt be; kiemeli, hogy a tudás, az oktatás és a kutatás terjesztése az Európa 2020 stratégia kulcsfontosságú elemét alkotja, és hozzájárul az európai polgárság kiteljesedésének előmozdításához; kiemeli továbbá, hogy konzultációra van szükség a felsőoktatási közösségen belül (a tanárok, a diákok és a nem oktatói személyzet között) a bolognai folyamattal kapcsolatos reformokkal való szembenállás megértése és olyan közoktatás biztosítása érdekében, amely mindenki számára ingyenes és hozzáférhető és a társadalom igényeihez igazodik; |
| --- | --- |

3.

tisztában van azzal a fontos szereppel, amelyet a bolognai folyamat a tudás Európájának létrehozásában tölt be; kiemeli, hogy a tudás, az oktatás és a kutatás terjesztése az Európa 2020 stratégia kulcsfontosságú elemét alkotja, és hozzájárul az európai polgárság kiteljesedésének előmozdításához; kiemeli továbbá, hogy konzultációra van szükség a felsőoktatási közösségen belül (a tanárok, a diákok és a nem oktatói személyzet között) a bolognai folyamattal kapcsolatos reformokkal való szembenállás megértése és olyan közoktatás biztosítása érdekében, amely mindenki számára ingyenes és hozzáférhető és a társadalom igényeihez igazodik;

| 4. | megjegyzi, hogy a bolognai reformok eredményeként elindult az európai felsőoktatási térség, és jelentős vívmányok születtek az elmúlt 15 év során a felsőoktatási rendszerek összehasonlíthatóbbá tétele, a mobilitás fokozása, minőségbiztosítási rendszerek biztosítása és a diplomák elismerése, az oktatási rendszerek minőségének javítása, valamint az európai felsőoktatás vonzerejének növelése terén; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a bolognai reformok eredményeként elindult az európai felsőoktatási térség, és jelentős vívmányok születtek az elmúlt 15 év során a felsőoktatási rendszerek összehasonlíthatóbbá tétele, a mobilitás fokozása, minőségbiztosítási rendszerek biztosítása és a diplomák elismerése, az oktatási rendszerek minőségének javítása, valamint az európai felsőoktatás vonzerejének növelése terén;

| 5. | megjegyzi, hogy a bolognai folyamaton belül még mindig sok a teendő az oktatási rendszereknek a munkaerő-piaci igényekhez történő hozzáigazítása, az általános foglalkoztathatóság és versenyképesség, valamint az európai felsőoktatás vonzerejének javítása terén; megjegyzi, hogy az európai felsőoktatási intézményeknek gyorsan kell tudniuk reagálni a modern társadalomban végbemenő gazdasági, kulturális, tudományos és technológiai változásokra, hogy teljesen kihasználják a bennük rejlő lehetőségeket a növekedés, a foglalkoztathatóság és a társadalmi kohézió ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a bolognai folyamaton belül még mindig sok a teendő az oktatási rendszereknek a munkaerő-piaci igényekhez történő hozzáigazítása, az általános foglalkoztathatóság és versenyképesség, valamint az európai felsőoktatás vonzerejének javítása terén; megjegyzi, hogy az európai felsőoktatási intézményeknek gyorsan kell tudniuk reagálni a modern társadalomban végbemenő gazdasági, kulturális, tudományos és technológiai változásokra, hogy teljesen kihasználják a bennük rejlő lehetőségeket a növekedés, a foglalkoztathatóság és a társadalmi kohézió ösztönzése érdekében;

| 6. | tudomásul veszi az elkövetkező évek céljait és az európai felsőoktatási térség 2012. évi bukaresti miniszteri szintű konferenciája által felvázolt 2015-ig alkalmazandó nemzeti cselekvési prioritásokat, valamint az európai felsőoktatási térség 2020-ig szóló mobilitási stratégiájára vonatkozó ajánlásait, és javasolja új megfigyelőközpontok létrehozását, a különböző európai egyetemi közösségeket érintő új megközelítések kidolgozását, valamint az említett egyetemi közösségek tagjainak e terv reformfolyamatába való bevonását szolgáló új rendszerek kiépítését; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi az elkövetkező évek céljait és az európai felsőoktatási térség 2012. évi bukaresti miniszteri szintű konferenciája által felvázolt 2015-ig alkalmazandó nemzeti cselekvési prioritásokat, valamint az európai felsőoktatási térség 2020-ig szóló mobilitási stratégiájára vonatkozó ajánlásait, és javasolja új megfigyelőközpontok létrehozását, a különböző európai egyetemi közösségeket érintő új megközelítések kidolgozását, valamint az említett egyetemi közösségek tagjainak e terv reformfolyamatába való bevonását szolgáló új rendszerek kiépítését;

Prioritások és kihívások

| 7. | felhívja az európai felsőoktatási térség országait, hogy hajtsák végre a közösen elfogadott reformokat, amelyek célja a bolognai folyamat által kitűzött célok megvalósításának meggyorsítása, és az európai felsőoktatási térség hitelességének fokozása; ösztönöz azon országok támogatására, amelyek a reformok végrehajtása során nehézségekbe ütköznek; e tekintetben támogatja az országok, régiók és az érintett érdekelt felek közötti széles körű partnerségek létrehozását; |
| --- | --- |

7.

felhívja az európai felsőoktatási térség országait, hogy hajtsák végre a közösen elfogadott reformokat, amelyek célja a bolognai folyamat által kitűzött célok megvalósításának meggyorsítása, és az európai felsőoktatási térség hitelességének fokozása; ösztönöz azon országok támogatására, amelyek a reformok végrehajtása során nehézségekbe ütköznek; e tekintetben támogatja az országok, régiók és az érintett érdekelt felek közötti széles körű partnerségek létrehozását;

| 8. | kéri a tagállamoktól a felsőoktatási intézmények értékelési rendszerének további támogatását és modernizálását, a korábbi nemzetközi oktatási rendszerek normáinak megfelelően, a kiválóság jutalmazásával, figyelembe véve az ismeretek, a kutatás és a tudomány fejlődését; |
| --- | --- |

8.

kéri a tagállamoktól a felsőoktatási intézmények értékelési rendszerének további támogatását és modernizálását, a korábbi nemzetközi oktatási rendszerek normáinak megfelelően, a kiválóság jutalmazásával, figyelembe véve az ismeretek, a kutatás és a tudomány fejlődését;

| 9. | kiemeli, hogy fontos megőrizni az oktatás sokszínűségét, többek között a nyelvi sokszínűséget; sürgeti a tagállamokat, hogy jelentősen növeljék a tanulmányi ösztöndíjakat és biztosítsák, hogy ezehez könnyen hozzá lehessen férni; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy fontos megőrizni az oktatás sokszínűségét, többek között a nyelvi sokszínűséget; sürgeti a tagállamokat, hogy jelentősen növeljék a tanulmányi ösztöndíjakat és biztosítsák, hogy ezehez könnyen hozzá lehessen férni;

| 10. | rámutat arra, hogy az európai oktatási és képzési térség célkitűzései megvalósítása során és az európai oktatási és képzési térséggel, az egész életen át tartó tanulás európai térségével és az európai kutatási térséggel együttműködésben az európai felsőoktatási térség fejlesztése és az elért eredményekre való építkezés érdekében további erőfeszítésekre van szükség; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy az európai oktatási és képzési térség célkitűzései megvalósítása során és az európai oktatási és képzési térséggel, az egész életen át tartó tanulás európai térségével és az európai kutatási térséggel együttműködésben az európai felsőoktatási térség fejlesztése és az elért eredményekre való építkezés érdekében további erőfeszítésekre van szükség;

| 11. | felhívja a bolognai folyamat végrehajtásában érintett összes érdekelt felet a minőségbiztosítás fokozására egy olyan európai felsőoktatási térség megvalósítása érdekében, amely a világméretű tudományos kiválóság referenciájaként növeli vonzerejét; |
| --- | --- |

11.

felhívja a bolognai folyamat végrehajtásában érintett összes érdekelt felet a minőségbiztosítás fokozására egy olyan európai felsőoktatási térség megvalósítása érdekében, amely a világméretű tudományos kiválóság referenciájaként növeli vonzerejét;

| 12. | felhívja a tagállamokat, az európai felsőoktatási térség országait és az EU egészét, hogy – többek között helyi szintű intézkedésekkel, amelyek a bolognai folyamat által kitűzött célok elérésében történő hatékonyabb és dinamikusabb részvételt célozzák – tegyenek többet azért, hogy a bolognai folyamatot jobban megértse és támogassa a nyilvánosság; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat, az európai felsőoktatási térség országait és az EU egészét, hogy – többek között helyi szintű intézkedésekkel, amelyek a bolognai folyamat által kitűzött célok elérésében történő hatékonyabb és dinamikusabb részvételt célozzák – tegyenek többet azért, hogy a bolognai folyamatot jobban megértse és támogassa a nyilvánosság;

| 13. | rámutat arra, hogy a Bizottság a bolognai folyamat tagjaként fontos szerepet tölt be az európai felsőoktatási térség létrehozásában, és felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a folyamat felgyorsításában, valamint a kitűzött célok elérésére irányuló erőfeszítésekben betöltött szerepét; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy a Bizottság a bolognai folyamat tagjaként fontos szerepet tölt be az európai felsőoktatási térség létrehozásában, és felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a folyamat felgyorsításában, valamint a kitűzött célok elérésére irányuló erőfeszítésekben betöltött szerepét;

| 14. | rámutat arra, hogy a meghatározott célok közé fel kell venni a felsőoktatási ágazaton belüli oktatás és kutatás minőségét; úgy véli, hogy az említett célok teljesítésének egyik mutatója a frissen végzettek foglalkoztathatóságának növelése lenne, ami az Európa 2020 stratégia egyik célkitűzése is; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy a meghatározott célok közé fel kell venni a felsőoktatási ágazaton belüli oktatás és kutatás minőségét; úgy véli, hogy az említett célok teljesítésének egyik mutatója a frissen végzettek foglalkoztathatóságának növelése lenne, ami az Európa 2020 stratégia egyik célkitűzése is;

| 15. | a rendelkezésre álló források lehető legjobb és hatékony felhasználása és a közfinanszírozás kiegészítése céljából új és különféle finanszírozási modellek megtalálása érdekében felszólít a kormányok, a felsőoktatási intézmények és a kutatóintézetek közötti párbeszéd folytatására; hangsúlyozza továbbá a Horizont 2020 fontosságát az európai felsőoktatási intézmények közötti, együttműködésen alapuló kutatási projektek ösztönzésében, és aggodalmát fejezi ki a keretprogram finanszírozásának csökkentésére irányuló folyamatos törekvések miatt, miközben a költségvetés más területei érintetlenek maradnak; |
| --- | --- |

15.

a rendelkezésre álló források lehető legjobb és hatékony felhasználása és a közfinanszírozás kiegészítése céljából új és különféle finanszírozási modellek megtalálása érdekében felszólít a kormányok, a felsőoktatási intézmények és a kutatóintézetek közötti párbeszéd folytatására; hangsúlyozza továbbá a Horizont 2020 fontosságát az európai felsőoktatási intézmények közötti, együttműködésen alapuló kutatási projektek ösztönzésében, és aggodalmát fejezi ki a keretprogram finanszírozásának csökkentésére irányuló folyamatos törekvések miatt, miközben a költségvetés más területei érintetlenek maradnak;

| 16. | felhívja a kormányokat, hogy javítsák az oktatással kapcsolatos közfinanszírozás felhasználásának hatékonyságát, és tartsák tiszteletben az EU arra vonatkozó kiemelt célkitűzését, hogy 2020-ra az Unió GDP-jének 3 %-át a kutatásra és fejlesztésbe kell befektetni; hangsúlyozza, hogy az oktatás és a kutatás ambiciózus finanszírozására van szükség, mivel ez azon kulcsfontosságú eszközök egyike, amelyek mindenki számára biztosítják a minőségi oktatáshoz való hozzáférést, valamint a gazdasági válság és a munkanélküliség leküzdését; |
| --- | --- |

16.

felhívja a kormányokat, hogy javítsák az oktatással kapcsolatos közfinanszírozás felhasználásának hatékonyságát, és tartsák tiszteletben az EU arra vonatkozó kiemelt célkitűzését, hogy 2020-ra az Unió GDP-jének 3 %-át a kutatásra és fejlesztésbe kell befektetni; hangsúlyozza, hogy az oktatás és a kutatás ambiciózus finanszírozására van szükség, mivel ez azon kulcsfontosságú eszközök egyike, amelyek mindenki számára biztosítják a minőségi oktatáshoz való hozzáférést, valamint a gazdasági válság és a munkanélküliség leküzdését;

| 17. | megjegyzi, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak kellene a felsőoktatás és a szakképzés számára biztosítania a potenciális finanszírozási lehetőségeket; mély aggodalmát fejezi ki a Horizont 2020 keretprogram kutatáshoz és oktatáshoz közvetlenül kapcsolódó programjainak az Európai Stratégiai Beruházási Alap javára történő tervezett csökkentése miatt; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak kellene a felsőoktatás és a szakképzés számára biztosítania a potenciális finanszírozási lehetőségeket; mély aggodalmát fejezi ki a Horizont 2020 keretprogram kutatáshoz és oktatáshoz közvetlenül kapcsolódó programjainak az Európai Stratégiai Beruházási Alap javára történő tervezett csökkentése miatt;

| 18. | figyelmeztet arra, hogy a Horizont 2020 program finanszírozásának bármilyen csökkentése kétségtelenül kihatna a bolognai folyamat maradéktalan végrehajtására, ezért nyomatékosan sürgeti Bizottságot, hogy vonjon vissza bármilyen hasonló javaslatot; |
| --- | --- |

18.

figyelmeztet arra, hogy a Horizont 2020 program finanszírozásának bármilyen csökkentése kétségtelenül kihatna a bolognai folyamat maradéktalan végrehajtására, ezért nyomatékosan sürgeti Bizottságot, hogy vonjon vissza bármilyen hasonló javaslatot;

| 19. | ösztönzi az egész tudományos közösség és a szociális partnerek közreműködésével zajló, felülről lefelé és alulról felfelé építkező megközelítéseket, és sürgeti az európai felsőoktatási térség minisztereinek politikai elkötelezettségét és egymással való együttműködését a bolognai reformok megvalósításához szükséges közös stratégia kidolgozásában; |
| --- | --- |

19.

ösztönzi az egész tudományos közösség és a szociális partnerek közreműködésével zajló, felülről lefelé és alulról felfelé építkező megközelítéseket, és sürgeti az európai felsőoktatási térség minisztereinek politikai elkötelezettségét és egymással való együttműködését a bolognai reformok megvalósításához szükséges közös stratégia kidolgozásában;

| 20. | kéri a tanulmányi programok egyértelműen meghatározott célkitűzéseket magukban foglaló továbbfejlesztését, amely biztosítja azon általános és szakmai ismereteket és készségkészletet, amelyek egyrészt ahhoz szükségesek, hogy a frissen végzettek fel legyenek készítve a munkaerő-piaci igényekre, illetve az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kapacitásuk kiépítésére, másrészt – alapvetőbb módon – a polgárok integrációjához; támogatja az európai keretnek a szakmai képesítések igazolására való teljes körű alkalmazását; |
| --- | --- |

20.

kéri a tanulmányi programok egyértelműen meghatározott célkitűzéseket magukban foglaló továbbfejlesztését, amely biztosítja azon általános és szakmai ismereteket és készségkészletet, amelyek egyrészt ahhoz szükségesek, hogy a frissen végzettek fel legyenek készítve a munkaerő-piaci igényekre, illetve az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kapacitásuk kiépítésére, másrészt – alapvetőbb módon – a polgárok integrációjához; támogatja az európai keretnek a szakmai képesítések igazolására való teljes körű alkalmazását;

| 21. | hangsúlyozza a STEM-tantárgyak (a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika) szerepét és fontosságukat a társadalom, a gazdaság és a frissen végzettek foglalkoztathatósága szempontjából; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a STEM-tantárgyak (a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika) szerepét és fontosságukat a társadalom, a gazdaság és a frissen végzettek foglalkoztathatósága szempontjából;

| 22. | a mobilitás megkönnyítése és a diákok tanulmányi és iskolán kívüli eredményeinek összeállítása érdekében kéri a hallgatói munkateherhez és a tanulási eredményekhez kapcsolódó kulcsfontosságú eszközök, azaz az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) és az oklevélmelléklet, megfelelő végrehajtását az európai felsőoktatási térségben; |
| --- | --- |

22.

a mobilitás megkönnyítése és a diákok tanulmányi és iskolán kívüli eredményeinek összeállítása érdekében kéri a hallgatói munkateherhez és a tanulási eredményekhez kapcsolódó kulcsfontosságú eszközök, azaz az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) és az oklevélmelléklet, megfelelő végrehajtását az európai felsőoktatási térségben;

| 23. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai felsőoktatási térségben garantálják a felsőfokú képesítések kölcsönös elismerését és kompatibilitását a minőségbiztosítási rendszer európai szinten és az európai felsőoktatási térséghez csatlakozott valamennyi országban történő erősítése érdekében, összhangban az európai minőségbiztosítási szabványok és iránymutatások felülvizsgált változatával; felkéri a az európai felsőoktatási térség valamennyi országát és minőségbiztosítási szervezeteiket, hogy csatlakozzanak az európai minőségbiztosítási hálózatokhoz (a Felsőoktatási Minőségbiztosítás Európai Szövetségéhez (ENQA) és az európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartáshoz (EQAR); |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai felsőoktatási térségben garantálják a felsőfokú képesítések kölcsönös elismerését és kompatibilitását a minőségbiztosítási rendszer európai szinten és az európai felsőoktatási térséghez csatlakozott valamennyi országban történő erősítése érdekében, összhangban az európai minőségbiztosítási szabványok és iránymutatások felülvizsgált változatával; felkéri a az európai felsőoktatási térség valamennyi országát és minőségbiztosítási szervezeteiket, hogy csatlakozzanak az európai minőségbiztosítási hálózatokhoz (a Felsőoktatási Minőségbiztosítás Európai Szövetségéhez (ENQA) és az európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartáshoz (EQAR);

| 24. | ösztönzi a bolognai folyamat partnereit és különösen a Bizottságot, hogy rendszeresen mérjék fel a kompetenciákat és a készségkereslet és -kínálat közötti eltérést, amikor a frissen végzettek belépnek a munka világába; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi a bolognai folyamat partnereit és különösen a Bizottságot, hogy rendszeresen mérjék fel a kompetenciákat és a készségkereslet és -kínálat közötti eltérést, amikor a frissen végzettek belépnek a munka világába;

| 25. | hangsúlyozza az Európa 2020 azzal kapcsolatos stratégiai célkitűzését, hogy a 30–34 évesek 40 %-a fejezze be a felsőfokú oktatást és szerezze meg a megfelelő készségeket és kompetenciákat, hogy megelégedésére szolgáló munkát találjon; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza az Európa 2020 azzal kapcsolatos stratégiai célkitűzését, hogy a 30–34 évesek 40 %-a fejezze be a felsőfokú oktatást és szerezze meg a megfelelő készségeket és kompetenciákat, hogy megelégedésére szolgáló munkát találjon;

| 26. | hangsúlyozza a képesítési keretrendszerek által képviselt érték szerepét az átláthatóság javításában, és kéri a bolognai folyamatban részt vevő valamennyi országot, hogy tegyék kompatibilissé nemzeti képesítési keretrendszerüket az európai felsőoktatási térség rendszereivel és az európai képesítési keretrendszerekkel; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a képesítési keretrendszerek által képviselt érték szerepét az átláthatóság javításában, és kéri a bolognai folyamatban részt vevő valamennyi országot, hogy tegyék kompatibilissé nemzeti képesítési keretrendszerüket az európai felsőoktatási térség rendszereivel és az európai képesítési keretrendszerekkel;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti képesítési keretrendszereket sok tagállamban még hozzá kell igazítani az európai képesítési keretrendszerhez, valamint a minőségbiztosításra vonatkozó európai szabványokhoz és iránymutatásokhoz; megjegyzi, hogy sok nemzeti képesítési keretrendszer még nem szerepel az európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartásban; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti képesítési keretrendszereket sok tagállamban még hozzá kell igazítani az európai képesítési keretrendszerhez, valamint a minőségbiztosításra vonatkozó európai szabványokhoz és iránymutatásokhoz; megjegyzi, hogy sok nemzeti képesítési keretrendszer még nem szerepel az európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartásban;

| 28. | megjegyzi, hogy a diákok, tanárok, kutatók és nem az oktatással foglalkozó dolgozók mobilitása a bolognai folyamat egyik fő prioritása; felhívja a tagállamokat, hogy a mobilitás tekintetében növeljék a lehetőségeket, és kiemeli, hogy fokozni kell az európai felsőoktatási térségre vonatkozó, „Mobilitási stratégia 2020” végrehajtását és a hallgatói mobilitásra vonatkozó 20 %-os mennyiségi célkitűzés 2020-ig történő megvalósulását; kiemeli e tekintetben az Erasmus+ program és a Horizont 2020 kulcsfontosságú szerepét és azt, hogy fontos biztosítani e programok gördülékeny és hatékony végrehajtását és előmozdítását; hangsúlyozza, hogy az Erasmus + programmal kapcsolatos tanulmányi ösztöndíjakat mentesíteni kell az adók és társadalombiztosítási járulékok alól; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a diákok, tanárok, kutatók és nem az oktatással foglalkozó dolgozók mobilitása a bolognai folyamat egyik fő prioritása; felhívja a tagállamokat, hogy a mobilitás tekintetében növeljék a lehetőségeket, és kiemeli, hogy fokozni kell az európai felsőoktatási térségre vonatkozó, „Mobilitási stratégia 2020” végrehajtását és a hallgatói mobilitásra vonatkozó 20 %-os mennyiségi célkitűzés 2020-ig történő megvalósulását; kiemeli e tekintetben az Erasmus+ program és a Horizont 2020 kulcsfontosságú szerepét és azt, hogy fontos biztosítani e programok gördülékeny és hatékony végrehajtását és előmozdítását; hangsúlyozza, hogy az Erasmus + programmal kapcsolatos tanulmányi ösztöndíjakat mentesíteni kell az adók és társadalombiztosítási járulékok alól;

| 29. | felhív a mobilitásban részt vevő hallgatók fokozatos, az egyetemek hivatalos tantervébe történő bevonására; |
| --- | --- |

29.

felhív a mobilitásban részt vevő hallgatók fokozatos, az egyetemek hivatalos tantervébe történő bevonására;

| 30. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a művészeti és zenei tanulmányokat folytató hallgatók és oktatóik is megfelelően legyenek képviselve az uniós mobilitási programokban; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a művészeti és zenei tanulmányokat folytató hallgatók és oktatóik is megfelelően legyenek képviselve az uniós mobilitási programokban;

| 31. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyetemek és felsőoktatási intézmények rangsorolásánál vegyék figyelembe az általuk kialakított európai és nemzetközi partnerség szintjét; |
| --- | --- |

31.

felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyetemek és felsőoktatási intézmények rangsorolásánál vegyék figyelembe az általuk kialakított európai és nemzetközi partnerség szintjét;

| 32. | felhívja a figyelmet arra, hogy a felsőoktatási intézmények központi szerepet játszanak a mobilitás előmozdításában és abban, hogy olyan ismeretekkel és készségekkel övezik fel a frissen végzetteket és a kutatókat, amelyek lehetővé teszik, hogy a foglalkoztathatóság tekintetében sikeresek legyenek a világgazdaságban; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet arra, hogy a felsőoktatási intézmények központi szerepet játszanak a mobilitás előmozdításában és abban, hogy olyan ismeretekkel és készségekkel övezik fel a frissen végzetteket és a kutatókat, amelyek lehetővé teszik, hogy a foglalkoztathatóság tekintetében sikeresek legyenek a világgazdaságban;

| 33. | felhívja a tagállamokat, az EU-t és az európai felsőoktatási térséget, hogy a nyelvtanulás elősegítésével, az adminisztratív akadályok elhárításával fokozzák a mobilitást, biztosítsanak megfelelő pénzügyi támogatási mechanizmust, valamint a támogatások, ösztöndíjak és hitelek hordozhatóságát; megjegyzi, hogy a mobilitásban továbbra is mérsékelten tudnak részt venni a kevésbé tehetős háttérrel rendelkező hallgatók; |
| --- | --- |

33.

felhívja a tagállamokat, az EU-t és az európai felsőoktatási térséget, hogy a nyelvtanulás elősegítésével, az adminisztratív akadályok elhárításával fokozzák a mobilitást, biztosítsanak megfelelő pénzügyi támogatási mechanizmust, valamint a támogatások, ösztöndíjak és hitelek hordozhatóságát; megjegyzi, hogy a mobilitásban továbbra is mérsékelten tudnak részt venni a kevésbé tehetős háttérrel rendelkező hallgatók;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az oktatási paradigma a programtervezés és -végrehajtás tekintetében is a hallgatóközpontú megközelítés felé mozdult el, amely magában foglalja a hallgatók személyes fejlődését; kiemeli annak fontosságát, hogy a hallgatók részt vegyenek a felsőoktatás irányításában; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az oktatási paradigma a programtervezés és -végrehajtás tekintetében is a hallgatóközpontú megközelítés felé mozdult el, amely magában foglalja a hallgatók személyes fejlődését; kiemeli annak fontosságát, hogy a hallgatók részt vegyenek a felsőoktatás irányításában;

| 35. | kiemeli, hogy a tanulmányi programoknak a hosszú távú piaci keresletre kell összpontosítaniuk; hangsúlyozza azt is, hogy a foglalkoztathatóság azt jelenti, hogy a hallgatók a különféle kompetenciák széles körével rendelkeznek, amelyek felkészítik őket a munkaerőpiacra és biztosítja számukra az egész életen át tartó tanulást; e tekintetben az egyetemi közösség és a vállalkozások között a programokról és szakmai gyakorlatról folytatott aktív párbeszédre és nemzeti és határokon átnyúló együttműködésre ösztönöz, ami segíthet a gazdasági válság leküzdésében, ösztönözheti a gazdasági növekedést és hozzájárulhat a tudásalapú társadalom kialakulásához, ezáltal szélesebb társadalmi értelemben lehetőségeket biztosíthat; arra ösztönzi a felsőoktatási intézményeket, hogy legyenek nyitottak a multidiszciplináris tanulmányok, egyetemi kutatóintézetek létrehozása és a különböző partnerekkel való együttműködés felé; |
| --- | --- |

35.

kiemeli, hogy a tanulmányi programoknak a hosszú távú piaci keresletre kell összpontosítaniuk; hangsúlyozza azt is, hogy a foglalkoztathatóság azt jelenti, hogy a hallgatók a különféle kompetenciák széles körével rendelkeznek, amelyek felkészítik őket a munkaerőpiacra és biztosítja számukra az egész életen át tartó tanulást; e tekintetben az egyetemi közösség és a vállalkozások között a programokról és szakmai gyakorlatról folytatott aktív párbeszédre és nemzeti és határokon átnyúló együttműködésre ösztönöz, ami segíthet a gazdasági válság leküzdésében, ösztönözheti a gazdasági növekedést és hozzájárulhat a tudásalapú társadalom kialakulásához, ezáltal szélesebb társadalmi értelemben lehetőségeket biztosíthat; arra ösztönzi a felsőoktatási intézményeket, hogy legyenek nyitottak a multidiszciplináris tanulmányok, egyetemi kutatóintézetek létrehozása és a különböző partnerekkel való együttműködés felé;

| 36. | hangsúlyozza, hogy szükség van az egész életen át tartó tanulás széles körű lehetőségeire, valamint a tanulás kiegészítő formáira, például a nem formális és informális oktatásra, amelyek döntő fontosságúak a puha készségek fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy szükség van az egész életen át tartó tanulás széles körű lehetőségeire, valamint a tanulás kiegészítő formáira, például a nem formális és informális oktatásra, amelyek döntő fontosságúak a puha készségek fejlesztéséhez;

| 37. | szorgalmazza a felsőoktatás, a kutatás és az innováció közötti kapcsolat megerősítésére irányuló erőfeszítéseket, többek között a kutatásalapú oktatás előmozdítása révén, és felhívja a figyelmet a Horizont 2020 programra mint alapvető finanszírozási mechanizmusra a kutatás előmozdítása szempontjából; szorgalmazza a bolognai folyamatot támogató fellépések, például a Horizont 2020 és az Erasmus + programok jobb összehangolását; |
| --- | --- |

37.

szorgalmazza a felsőoktatás, a kutatás és az innováció közötti kapcsolat megerősítésére irányuló erőfeszítéseket, többek között a kutatásalapú oktatás előmozdítása révén, és felhívja a figyelmet a Horizont 2020 programra mint alapvető finanszírozási mechanizmusra a kutatás előmozdítása szempontjából; szorgalmazza a bolognai folyamatot támogató fellépések, például a Horizont 2020 és az Erasmus + programok jobb összehangolását;

| 38. | rugalmasabb tanulási utakat szorgalmaz, amelyek magukban foglalják a közös képzési programokat és az interdiszciplináris tanulmányokat, valamint támogatják az innovációt, a kreativitást, a szakoktatást és -képzést, valamint a duális oktatást, a vállalkozói szellem megerősítését a felsőoktatásban, a tanulás és az oktatás gazdagítása és a készségek széles körének továbbfejlesztése biztosításának és az új tanulási, oktatási és értékelési modellek kidolgozása érdekében kéri az új technológiákban, a digitalizálásban és az információs és kommunikációs technológiákban rejlő lehetőségek feltárását; |
| --- | --- |

38.

rugalmasabb tanulási utakat szorgalmaz, amelyek magukban foglalják a közös képzési programokat és az interdiszciplináris tanulmányokat, valamint támogatják az innovációt, a kreativitást, a szakoktatást és -képzést, valamint a duális oktatást, a vállalkozói szellem megerősítését a felsőoktatásban, a tanulás és az oktatás gazdagítása és a készségek széles körének továbbfejlesztése biztosításának és az új tanulási, oktatási és értékelési modellek kidolgozása érdekében kéri az új technológiákban, a digitalizálásban és az információs és kommunikációs technológiákban rejlő lehetőségek feltárását;

| 39. | felszólítja a felsőoktatási intézményeket, a közigazgatási szerveket, a szociális partnereket és a vállalkozásokat, hogy a foglalkoztathatóság megkönnyítése és javítása érdekében folytassanak folyamatos párbeszédet; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az eszmecserének a felsőoktatásnak a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzése terén kihasználatlan lehetőségeire kell összpontosítania; felszólítja az európai felsőoktatási térség országait és a felsőoktatási intézményeket, hogy a minőségi szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések biztosítása érdekében e tekintetben fokozzák az együttműködést és a mobilitást; hangsúlyozza, hogy az érdekelt feleknek hatékonyabban együtt kell működniük, hogy emeljék az alapképesítések szintjét, valamint megújítsák a képzett munkaerőt, továbbá fejlesszék a pályaválasztási és foglalkoztatási tanácsadó szolgáltatásaikat, valamint ezek elérhetőségét és minőségét; megjegyzi továbbá, hogy a képzési programokon belül erőteljesebben kell ösztönözni a szakmai gyakorlatokat és a munkahelyen történő tanulást; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a felsőoktatási intézményeket, a közigazgatási szerveket, a szociális partnereket és a vállalkozásokat, hogy a foglalkoztathatóság megkönnyítése és javítása érdekében folytassanak folyamatos párbeszédet; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az eszmecserének a felsőoktatásnak a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzése terén kihasználatlan lehetőségeire kell összpontosítania; felszólítja az európai felsőoktatási térség országait és a felsőoktatási intézményeket, hogy a minőségi szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések biztosítása érdekében e tekintetben fokozzák az együttműködést és a mobilitást; hangsúlyozza, hogy az érdekelt feleknek hatékonyabban együtt kell működniük, hogy emeljék az alapképesítések szintjét, valamint megújítsák a képzett munkaerőt, továbbá fejlesszék a pályaválasztási és foglalkoztatási tanácsadó szolgáltatásaikat, valamint ezek elérhetőségét és minőségét; megjegyzi továbbá, hogy a képzési programokon belül erőteljesebben kell ösztönözni a szakmai gyakorlatokat és a munkahelyen történő tanulást;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a menekülteknek meg kell engedni az európai felsőoktatási térség valamennyi intézményéhez való hozzáférést, ami lehetővé teheti számukra, hogy az oktatás segítségével önálló életet építsenek ki; hangsúlyozza ezen túlmenően, hogy a képzettséget igénylő szakmai tevékenységet kereső frissen végzettek esetében a tartózkodási engedélyek további liberalizációjára van szükség; hangsúlyozza, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket a menekültek kölcsönös elismerésére, különösen az ilyen hallgatók mobilitásának szempontjából; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a menekülteknek meg kell engedni az európai felsőoktatási térség valamennyi intézményéhez való hozzáférést, ami lehetővé teheti számukra, hogy az oktatás segítségével önálló életet építsenek ki; hangsúlyozza ezen túlmenően, hogy a képzettséget igénylő szakmai tevékenységet kereső frissen végzettek esetében a tartózkodási engedélyek további liberalizációjára van szükség; hangsúlyozza, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket a menekültek kölcsönös elismerésére, különösen az ilyen hallgatók mobilitásának szempontjából;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok, az Unió és az európai felsőoktatási térséghez csatlakozott összes felsőoktatási intézmény felel a társadalmi és gazdasági kihívásokra választ adó minőségi oktatás biztosításáért, és kiemeli, hogy a bolognai folyamaton belül meghatározott célok elérése érdekében szükség van a szoros együttműködésükre; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok, az Unió és az európai felsőoktatási térséghez csatlakozott összes felsőoktatási intézmény felel a társadalmi és gazdasági kihívásokra választ adó minőségi oktatás biztosításáért, és kiemeli, hogy a bolognai folyamaton belül meghatározott célok elérése érdekében szükség van a szoros együttműködésükre;

| 42. | megjegyzi, hogy csak néhány tagállam hozott létre átfogó stratégiát, hogy bevonja a felsőoktatásba a kedvezőtlen társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező hallgatókat, és ezáltal kezelje az úgynevezett társadalmi szűrő problémáját; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy csak néhány tagállam hozott létre átfogó stratégiát, hogy bevonja a felsőoktatásba a kedvezőtlen társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező hallgatókat, és ezáltal kezelje az úgynevezett társadalmi szűrő problémáját;

| 43. | felhív a középiskolai tanároknak a bolognai folyamatba való bevonására a tanárképzéssel és a foglalkoztatási célú mobilitással kapcsolatos minőség előmozdítása tekintetében a tudásalapú társadalom új oktatási és képzési igényeinek való megfelelés és a jobb hallgatói teljesítményhez való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

43.

felhív a középiskolai tanároknak a bolognai folyamatba való bevonására a tanárképzéssel és a foglalkoztatási célú mobilitással kapcsolatos minőség előmozdítása tekintetében a tudásalapú társadalom új oktatási és képzési igényeinek való megfelelés és a jobb hallgatói teljesítményhez való hozzájárulás érdekében;

| 44. | hangsúlyozza az oktatás szerepét, értékét és küldetését a jövő generációinak formálásában, hozzájárulva a szélesebb körű társadalmi és gazdasági kohézióhoz, valamint a munkahelyteremtéshez, a nagyobb versenyképességhez és a növekedési potenciálhoz; e tekintetben a tanári szakma nagyobb elismerésére hív fel; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza az oktatás szerepét, értékét és küldetését a jövő generációinak formálásában, hozzájárulva a szélesebb körű társadalmi és gazdasági kohézióhoz, valamint a munkahelyteremtéshez, a nagyobb versenyképességhez és a növekedési potenciálhoz; e tekintetben a tanári szakma nagyobb elismerésére hív fel;

| 45. | felszólít arra, hogy tegyenek gazdasági és társadalmi erőfeszítéseket annak érdekében, hogy erősödjön a társadalmi befogadás, biztosítva a minőségi oktatáshoz való tisztességes és nyílt hozzáférést mindenki számára, elősegítve a tudományos és szakmai képesítések, valamint a külföldön töltött tanulmányi időszakok és a korábbi tanulmányok, a puha készségek és a nem formális és informális tanulás elismerését, illetve biztosítva a megfelelő oktatást az egész életen át tartó tanulás révén a diverzifikált hallgatói populáció számára; |
| --- | --- |

45.

felszólít arra, hogy tegyenek gazdasági és társadalmi erőfeszítéseket annak érdekében, hogy erősödjön a társadalmi befogadás, biztosítva a minőségi oktatáshoz való tisztességes és nyílt hozzáférést mindenki számára, elősegítve a tudományos és szakmai képesítések, valamint a külföldön töltött tanulmányi időszakok és a korábbi tanulmányok, a puha készségek és a nem formális és informális tanulás elismerését, illetve biztosítva a megfelelő oktatást az egész életen át tartó tanulás révén a diverzifikált hallgatói populáció számára;

| 46. | kiemeli a bolognai folyamat társadalmi dimenzióját; felhív az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok nemzetközi mobilitási programokban is történő nagyobb részvételének tervbe vételére; |
| --- | --- |

46.

kiemeli a bolognai folyamat társadalmi dimenzióját; felhív az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok nemzetközi mobilitási programokban is történő nagyobb részvételének tervbe vételére;

| 47. | hangsúlyozza az oktatási mobilitás szerepét az interkulturális tanulásban, és hogy a bolognai folyamatnak hathatós lépéseket kell tennie a hallgatók interkulturális ismereteinek és a kultúrák közötti tisztelet előmozdítása terén; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza az oktatási mobilitás szerepét az interkulturális tanulásban, és hogy a bolognai folyamatnak hathatós lépéseket kell tennie a hallgatók interkulturális ismereteinek és a kultúrák közötti tisztelet előmozdítása terén;

| 48. | felszólít arra, hogy az európai felsőoktatási térség külső dimenziójára vonatkozó stratégiát fejlesszék tovább a világ más régióival való együttműködés révén annak érdekében, hogy növeljék a versenyképességet és a vonzerőt a világban, javítsák az európai felsőoktatási térséggel kapcsolatos tájékoztatást, erősítsék a partnerségen alapuló együttműködést, fokozzák a politikai párbeszédet és nagyobb mértékben ismerjék el a képesítéseket; |
| --- | --- |

48.

felszólít arra, hogy az európai felsőoktatási térség külső dimenziójára vonatkozó stratégiát fejlesszék tovább a világ más régióival való együttműködés révén annak érdekében, hogy növeljék a versenyképességet és a vonzerőt a világban, javítsák az európai felsőoktatási térséggel kapcsolatos tájékoztatást, erősítsék a partnerségen alapuló együttműködést, fokozzák a politikai párbeszédet és nagyobb mértékben ismerjék el a képesítéseket;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az európai felsőoktatási térség országai között fokozni kell az adatgyűjtést a bolognai folyamat kihívásainak hatékonyabb azonosítása és kezelése érdekében; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az európai felsőoktatási térség országai között fokozni kell az adatgyűjtést a bolognai folyamat kihívásainak hatékonyabb azonosítása és kezelése érdekében;

| 50. | hangsúlyozza a soron következő európai miniszteri szintű konferencia fontosságát, amelyre 2015 májusában Jerevánban kerül sor, amelyen a 2012–2015 közötti időszakra meghatározott prioritások megvalósítása terén elért előrehaladás tárgyszerű és kritikus felülvizsgálatára kerül sor az európai felsőoktatási térségnek az Unió teljes körű támogatása melletti fellendítése és további megerősítése céljából; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza a soron következő európai miniszteri szintű konferencia fontosságát, amelyre 2015 májusában Jerevánban kerül sor, amelyen a 2012–2015 közötti időszakra meghatározott prioritások megvalósítása terén elért előrehaladás tárgyszerű és kritikus felülvizsgálatára kerül sor az európai felsőoktatási térségnek az Unió teljes körű támogatása melletti fellendítése és további megerősítése céljából;

o

o o

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

51.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012(1).pdf

(6)  http://www.ehea.info/Uploads/%281%29/2012%20EHEA%20Mobility%20Strategy.pdf

(7)  HL L 354., 2013.12.28., 132. o.

(8)  HL L 289., 2005.11.3., 23. o.

(9)  HL L 64., 2006.3.4., 60. o.

(10)  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

(11)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(12)  HL C 302., 2009.12.12., 3. o.

(13)  HL C 135., 2010.5.26., 12. o.

(14)  HL C 191., 2011.7.1., 1. o.

(15)  HL C 199., 2011.7.7., 1. o.

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/Eurydice/documents/thematic_reports/135EN.pdf

(17)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf

(18)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bologna%20Process%20Implementation%20Report.pdf

(19)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf

(20)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf

(21)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5713011/KS-78-09-653-EN.PDF/3eb9f4ec-dc39-4e51-a18b-b61eb7c2518b?version=1.0

(22)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(23)  HL C 8. E, 2010.1.14., 18. o.

(24)  HL C 161. E, 2011.5.31., 95. o.

(25)  HL C 251. E, 2013.8.31., 24. o.

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács rendeletre irányuló javaslata az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról (COM(2015)0010).

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/10

---

P8_TA(2015)0108

Az európai film a digitális korban

Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az európai filmről a digitális korszakban (2014/2148(INI))

(2016/C 346/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i egyezményére,

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1),

| — | tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel „Az európai audiovizuális politika a digitális korszakban” című, 2014. november 25-i tanácsi következtetésekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai audiovizuális politika a digitális korszakban” című, 2014. november 25-i tanácsi következtetésekre (4),

| — | tekintettel az „EURÓPA 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EURÓPA 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló 2010/13/EU irányelv alkalmazásáról – az audiovizuális médiaszolgáltatások és a csatlakoztatott eszközök múltjáról és jövőbeni lehetőségeiről szóló, 2012. május 4-i első bizottsági jelentésre (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

tekintettel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló 2010/13/EU irányelv alkalmazásáról – az audiovizuális médiaszolgáltatások és a csatlakoztatott eszközök múltjáról és jövőbeni lehetőségeiről szóló, 2012. május 4-i első bizottsági jelentésre (COM(2012)0203),

| — | tekintettel a 2010/13/EU irányelv 13., 16. és 17. cikkének a 2009–2010-es időszakban történő alkalmazásáról – az európai műveknek az EU területén nyújtott, műsorrend szerinti és lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokban történő támogatásáról szóló, 2012. szeptember 24-i első bizottsági jelentésre (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010/13/EU irányelv 13., 16. és 17. cikkének a 2009–2010-es időszakban történő alkalmazásáról – az európai műveknek az EU területén nyújtott, műsorrend szerinti és lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokban történő támogatásáról szóló, 2012. szeptember 24-i első bizottsági jelentésre (COM(2012)0522),

| — | tekintettel „Az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívások” című, 2012. december 7-i harmadik bizottsági jelentésére (SWD(2012)0431) és a mozgóképörökségről és a kapcsolódó ágazati tevékenységek versenyképességéről szóló, 2005. november 16-i 2005/865/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívások” című, 2012. december 7-i harmadik bizottsági jelentésére (SWD(2012)0431) és a mozgóképörökségről és a kapcsolódó ágazati tevékenységek versenyképességéről szóló, 2005. november 16-i 2005/865/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló, 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló, 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0789),

| — | tekintettel „Az egységes audiovizuális világ felé: növekedés, alkotómunka, értékek” című, 2013. április 24-i bizottsági zöld könyvre (COM(2013)0231), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes audiovizuális világ felé: növekedés, alkotómunka, értékek” című, 2013. április 24-i bizottsági zöld könyvre (COM(2013)0231),

| — | tekintettel a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló, 2013. november 15-i bizottsági közleményre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló, 2013. november 15-i bizottsági közleményre (5),

| — | tekintettel „Az európai film a digitális korszakban – Egyensúlyban a kulturális sokféleség és a versenyképesség között” című, 2014. május 15-i bizottsági közleményre (COM(2014)0272), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai film a digitális korszakban – Egyensúlyban a kulturális sokféleség és a versenyképesség között” című, 2014. május 15-i bizottsági közleményre (COM(2014)0272),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „Az európai film a digitális korszakban” című, 2014. december 4-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „Az európai film a digitális korszakban” című, 2014. december 4-i véleményére,

| — | tekintettel „Az európai mozi a digitális korszakban” című, 2011. november 16-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai mozi a digitális korszakban” című, 2011. november 16-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az audiovizuális művek európai unióbeli online terjesztéséről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az audiovizuális művek európai unióbeli online terjesztéséről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtásáról szóló, 2013. május 22-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtásáról szóló, 2013. május 22-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az audiovizuális világ teljes konvergenciájának előkészítéséről szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az audiovizuális világ teljes konvergenciájának előkészítéséről szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0123/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0123/2015),

| A. | mivel a filmek gazdasági és kulturális javak is egyben, amelyek növekedési és foglalkoztatási szempontból jelentősen hozzájárulnak az európai gazdasághoz, és eközben a kulturális és nyelvi sokszínűséget tükrözve elősegítik az európai identitás formálódását, előmozdítják az európai kultúrák határokon átnyúló terjedését, valamint a polgárok körében elősegítik a kulturális cserét és a kölcsönös megértést, valamint hozzájárulnak a kritikus gondolkodás kialakulásához és fejlődéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a filmek gazdasági és kulturális javak is egyben, amelyek növekedési és foglalkoztatási szempontból jelentősen hozzájárulnak az európai gazdasághoz, és eközben a kulturális és nyelvi sokszínűséget tükrözve elősegítik az európai identitás formálódását, előmozdítják az európai kultúrák határokon átnyúló terjedését, valamint a polgárok körében elősegítik a kulturális cserét és a kölcsönös megértést, valamint hozzájárulnak a kritikus gondolkodás kialakulásához és fejlődéséhez;

| B. | mivel az európai kulturális és kreatív ágazatban – és különösen az európai filmiparban – rejlő lehetőségek az európai kulturális sokszínűség és örökség, valamint a fenntartható fejlődés biztosítása és a munkahelyteremtés terén továbbra sincsenek teljes mértékben kiaknázva, amelyekből pedig más gazdasági ágazatok is hasznot húzhatnának, világszinten versenyelőnyhöz juttatva ezáltal Európát; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai kulturális és kreatív ágazatban – és különösen az európai filmiparban – rejlő lehetőségek az európai kulturális sokszínűség és örökség, valamint a fenntartható fejlődés biztosítása és a munkahelyteremtés terén továbbra sincsenek teljes mértékben kiaknázva, amelyekből pedig más gazdasági ágazatok is hasznot húzhatnának, világszinten versenyelőnyhöz juttatva ezáltal Európát;

| C. | mivel az európai filmipar – a 2014-ben bemutatott 1 500 filmmel – a világ egyik legnagyobb filmgyártója, azonban mind a finanszírozás, mind a gyártás típusa szempontjából heterogén szerkezetű; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai filmipar – a 2014-ben bemutatott 1 500 filmmel – a világ egyik legnagyobb filmgyártója, azonban mind a finanszírozás, mind a gyártás típusa szempontjából heterogén szerkezetű;

| D. | mivel az európai filmeket a minőség, az eredetiség és a sokszínűség jellemzi, ennek ellenére Unió-szerte csak korlátozott mértékben népszerűsítsék és forgalmazzák őket, és ez a viszonylag alacsony nézőszámokban is tükröződik, miközben élénk nemzetközi versennyel kell szembenézniük, valamint azzal, hogy terjesztésük Európán belül és kívül nehézségekbe ütközik; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai filmeket a minőség, az eredetiség és a sokszínűség jellemzi, ennek ellenére Unió-szerte csak korlátozott mértékben népszerűsítsék és forgalmazzák őket, és ez a viszonylag alacsony nézőszámokban is tükröződik, miközben élénk nemzetközi versennyel kell szembenézniük, valamint azzal, hogy terjesztésük Európán belül és kívül nehézségekbe ütközik;

| E. | mivel a nem nemzeti európai filmek tagállamokban való terjesztése annak ellenére lanyha maradt, hogy minden évben rengeteg film készül, miközben a nem európai alkotásokat széles körben terjesztik az Unióban; |
| --- | --- |

E.

mivel a nem nemzeti európai filmek tagállamokban való terjesztése annak ellenére lanyha maradt, hogy minden évben rengeteg film készül, miközben a nem európai alkotásokat széles körben terjesztik az Unióban;

| F. | mivel az európai kulturális és nyelvi sokszínűség gazdagságát és szilárdságát tükröző európai filmek változatossága azt jelenti, hogy az európai filmpiac természetéből eredően széttagolt; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai kulturális és nyelvi sokszínűség gazdagságát és szilárdságát tükröző európai filmek változatossága azt jelenti, hogy az európai filmpiac természetéből eredően széttagolt;

| G. | mivel a magas színvonalú filmgyártás előmozdítása rendkívül fontos azon kisebb tagállamok számára, amelyek anyanyelvét csak kevesen beszélik; |
| --- | --- |

G.

mivel a magas színvonalú filmgyártás előmozdítása rendkívül fontos azon kisebb tagállamok számára, amelyek anyanyelvét csak kevesen beszélik;

| H. | mivel a Kreatív Európa program MEDIA alprogramja (a következőkben: MEDIA) új finanszírozási forrásokat és lehetőségeket kínál a nem nemzeti európai filmek forgalmazására és terjesztésére, valamint a közönségszervezésre és médiaműveltség fejlesztésére; |
| --- | --- |

H.

mivel a Kreatív Európa program MEDIA alprogramja (a következőkben: MEDIA) új finanszírozási forrásokat és lehetőségeket kínál a nem nemzeti európai filmek forgalmazására és terjesztésére, valamint a közönségszervezésre és médiaműveltség fejlesztésére;

| I. | mivel az egységes digitális piac egyik fő célkitűzésének arra kell irányulnia, hogy bizalmat alakítsanak ki az internettel szemben és növeljék a legális audiovizuális tartalmakhoz való hozzáférést, ezáltal hozzájárulva az európai filmekbe való befektetésekhez; |
| --- | --- |

I.

mivel az egységes digitális piac egyik fő célkitűzésének arra kell irányulnia, hogy bizalmat alakítsanak ki az internettel szemben és növeljék a legális audiovizuális tartalmakhoz való hozzáférést, ezáltal hozzájárulva az európai filmekbe való befektetésekhez;

| J. | mivel első bemutatási intervallumként továbbra is a mozifilmek vetítése teszi ki a filmekből származó bevételek nagy hányadát, és ezért ez elengedhetetlen az európai filmgyártás és -forgalmazás finanszírozása szempontjából, valamint jelentősen befolyásolja a szóban forgó filmeknek a későbbi bemutatási intervallumokban elért sikerét; |
| --- | --- |

J.

mivel első bemutatási intervallumként továbbra is a mozifilmek vetítése teszi ki a filmekből származó bevételek nagy hányadát, és ezért ez elengedhetetlen az európai filmgyártás és -forgalmazás finanszírozása szempontjából, valamint jelentősen befolyásolja a szóban forgó filmeknek a későbbi bemutatási intervallumokban elért sikerét;

| K. | mivel azonban a növekvő számú, alacsony gyártási és promóciós költségvetésű európai filmek számára kedvező lehetőséget jelentenek a rugalmasabb terjesztési stratégiák és a lekérhető videoszolgáltatás keretében biztosított korábbi elérhetőség; |
| --- | --- |

K.

mivel azonban a növekvő számú, alacsony gyártási és promóciós költségvetésű európai filmek számára kedvező lehetőséget jelentenek a rugalmasabb terjesztési stratégiák és a lekérhető videoszolgáltatás keretében biztosított korábbi elérhetőség;

| L. | mivel az értékesítési intervallumok jobb szervezésével maximalizálni lehetne a lehetséges nézőközönséget, és emellett csökkenteni lehetne a filmek nem engedélyezett fogyasztásának vonzerejét; |
| --- | --- |

L.

mivel az értékesítési intervallumok jobb szervezésével maximalizálni lehetne a lehetséges nézőközönséget, és emellett csökkenteni lehetne a filmek nem engedélyezett fogyasztásának vonzerejét;

| M. | mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 13. cikkének (1) bekezdése annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy a lekérhető szolgáltatásokat kínáló szolgáltatók támogassák az európai alkotásokat; mivel ezt a rendelkezést eltérő módon, különböző szintű jogi követelmények előírása mellett hajtották végre, és ennek eredményeképpen a szolgáltatók olyan tagállamokban telepedhetnek le, amelyek a legenyhébb követelményeket alkalmazzák; |
| --- | --- |

M.

mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 13. cikkének (1) bekezdése annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy a lekérhető szolgáltatásokat kínáló szolgáltatók támogassák az európai alkotásokat; mivel ezt a rendelkezést eltérő módon, különböző szintű jogi követelmények előírása mellett hajtották végre, és ennek eredményeképpen a szolgáltatók olyan tagállamokban telepedhetnek le, amelyek a legenyhébb követelményeket alkalmazzák;

| N. | mivel az európai filmipar – nemzeti és uniós forrásokból történő – állami finanszírozása főként a filmgyártásra irányul; |
| --- | --- |

N.

mivel az európai filmipar – nemzeti és uniós forrásokból történő – állami finanszírozása főként a filmgyártásra irányul;

| O. | mivel a Kreatív Európa program létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet 14. cikke értelmében a Bizottság létrehozza a kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszközét a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének elősegítésére és a részt vevő pénzügyi közvetők azon képességének javítására, hogy felmérjék a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő, kölcsönt és finanszírozást igénylő kkv-k projektjeivel összefüggő kockázatokat; |
| --- | --- |

O.

mivel a Kreatív Európa program létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet 14. cikke értelmében a Bizottság létrehozza a kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszközét a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének elősegítésére és a részt vevő pénzügyi közvetők azon képességének javítására, hogy felmérjék a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő, kölcsönt és finanszírozást igénylő kkv-k projektjeivel összefüggő kockázatokat;

| P. | mivel a Bizottság „Az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívások” című, 2012. december 7-i harmadik jelentésében kiemelte, hogy az európai filmörökség csupán 1,5 %-át digitalizálták; mivel ez az arány jelenleg annak ellenére sem változik, hogy egy ideje fennáll annak a kockázata, hogy ez az örökség a jövőbeli generációk számára már nem lesz hozzáférhető, amit például az is mutat, hogy a némafilmek közül mindössze 10 %-ot őriztek meg; |
| --- | --- |

P.

mivel a Bizottság „Az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívások” című, 2012. december 7-i harmadik jelentésében kiemelte, hogy az európai filmörökség csupán 1,5 %-át digitalizálták; mivel ez az arány jelenleg annak ellenére sem változik, hogy egy ideje fennáll annak a kockázata, hogy ez az örökség a jövőbeli generációk számára már nem lesz hozzáférhető, amit például az is mutat, hogy a némafilmek közül mindössze 10 %-ot őriztek meg;

| Q. | mivel a digitalizálás és a médiakonvergencia új lehetőségeket teremt az európai filmek határokon átnyúló forgalmazása és népszerűsítése terén, valamint több lehetőséget kínál az innovációra és a rugalmasságra, ugyanakkor jelentős változást idéz elő a nézők magatartásában és elvárásaiban; |
| --- | --- |

Q.

mivel a digitalizálás és a médiakonvergencia új lehetőségeket teremt az európai filmek határokon átnyúló forgalmazása és népszerűsítése terén, valamint több lehetőséget kínál az innovációra és a rugalmasságra, ugyanakkor jelentős változást idéz elő a nézők magatartásában és elvárásaiban;

| R. | mivel elengedhetetlen finanszírozásról gondoskodni a filmörökség és a kapcsolódó anyagok digitalizálásához, megőrzéséhez és online hozzáférhetőségének biztosításához, valamint megállapítani a digitális filmek megőrzésére vonatkozó európai előírásokat; |
| --- | --- |

R.

mivel elengedhetetlen finanszírozásról gondoskodni a filmörökség és a kapcsolódó anyagok digitalizálásához, megőrzéséhez és online hozzáférhetőségének biztosításához, valamint megállapítani a digitális filmek megőrzésére vonatkozó európai előírásokat;

| S. | mivel média- és különösen a filmműveltség lehetőséget biztosít arra, hogy a polgárok kifejlesszék magukban a kritikus gondolkozás és megértés képességét, valamint hogy fejlesszék kreativitásukat és önkifejezési képességüket; |
| --- | --- |

S.

mivel média- és különösen a filmműveltség lehetőséget biztosít arra, hogy a polgárok kifejlesszék magukban a kritikus gondolkozás és megértés képességét, valamint hogy fejlesszék kreativitásukat és önkifejezési képességüket;

| T. | mivel a digitális korszakban a szerzői jog továbbra is arra hivatott, hogy ösztönözze a filmgyártásba és filmkészítésbe való befektetéseket, valamint a jogtulajdonosok számára megfelelő díjazást biztosítson, ugyanakkor előmozdítsa új szolgáltatások létrejöttét és a polgárok határokon átnyúló hozzáférését, és hogy lehetővé tegye a kulturális és kreatív ágazatok számára, hogy továbbra is hozzájáruljanak a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

T.

mivel a digitális korszakban a szerzői jog továbbra is arra hivatott, hogy ösztönözze a filmgyártásba és filmkészítésbe való befektetéseket, valamint a jogtulajdonosok számára megfelelő díjazást biztosítson, ugyanakkor előmozdítsa új szolgáltatások létrejöttét és a polgárok határokon átnyúló hozzáférését, és hogy lehetővé tegye a kulturális és kreatív ágazatok számára, hogy továbbra is hozzájáruljanak a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez;

| U. | mivel fontos biztosítani az árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól szóló 2012/28/EU irányelv hatékony végrehajtását, valamint azt, hogy a nyilvánosan hozzáférhető árva művek fogalommeghatározása a filmekre is kiterjedjen; |
| --- | --- |

U.

mivel fontos biztosítani az árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól szóló 2012/28/EU irányelv hatékony végrehajtását, valamint azt, hogy a nyilvánosan hozzáférhető árva művek fogalommeghatározása a filmekre is kiterjedjen;

Népszerűsítés, határokon átnyúló forgalmazás és elérhetőség

| 1. | támogatja, hogy az európai filmipar innovatív szolgáltatások, új üzleti modellek és forgalmazási csatornák létrehozására törekedjen annak érdekében, hogy javítsák az európai filmek határokon átnyúló elérhetőségét az Unióban és ezenfelül lehetővé tenné a nézők számára, hogy a filmek minél nagyobb választékához férjenek hozzá egyre több platformon keresztül; e célból javasolja, hogy az európai filmipar merítsen ihletet az Unión kívüli legjobb kereskedelmi gyakorlatokból; |
| --- | --- |

1.

támogatja, hogy az európai filmipar innovatív szolgáltatások, új üzleti modellek és forgalmazási csatornák létrehozására törekedjen annak érdekében, hogy javítsák az európai filmek határokon átnyúló elérhetőségét az Unióban és ezenfelül lehetővé tenné a nézők számára, hogy a filmek minél nagyobb választékához férjenek hozzá egyre több platformon keresztül; e célból javasolja, hogy az európai filmipar merítsen ihletet az Unión kívüli legjobb kereskedelmi gyakorlatokból;

| 2. | elismeri, hogy a kreatív alkotások engedély nélküli felhasználása hatással van az alkotói ciklusra és az alkotók jogaira; hangsúlyozza a nagyobb jogszerű, minőségi kínálat és a fiatalok körében való figyelemfelhívás szükségességét; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a kreatív alkotások engedély nélküli felhasználása hatással van az alkotói ciklusra és az alkotók jogaira; hangsúlyozza a nagyobb jogszerű, minőségi kínálat és a fiatalok körében való figyelemfelhívás szükségességét;

| 3. | azt javasolja, hogy – tekintettel a lekérhető videoszolgáltatás (VOD) és az online ügyletek Unión belüli rohamos növekedésére – alaposabban vizsgálják meg az audiovizuális szolgáltatások határokon átnyúló hordozhatóságának bevezetését, mivel ez lehetővé tenné a nézők számára hogy tartózkodási helyüktől függetlenül hozzáférjenek a filmekhez; |
| --- | --- |

3.

azt javasolja, hogy – tekintettel a lekérhető videoszolgáltatás (VOD) és az online ügyletek Unión belüli rohamos növekedésére – alaposabban vizsgálják meg az audiovizuális szolgáltatások határokon átnyúló hordozhatóságának bevezetését, mivel ez lehetővé tenné a nézők számára hogy tartózkodási helyüktől függetlenül hozzáférjenek a filmekhez;

| 4. | hangsúlyozza az Unió egészére kiterjedő célzott marketing jelentőségét, amely az európai filmek jobb és hatékonyabb népszerűsítésének biztosítása céljából figyelembe veszi az európai nézőközönség kulturális sajátosságait; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az Unió egészére kiterjedő célzott marketing jelentőségét, amely az európai filmek jobb és hatékonyabb népszerűsítésének biztosítása céljából figyelembe veszi az európai nézőközönség kulturális sajátosságait;

| 5. | ebben az értelemben a feliratos filmek elérhetőségének javítását szorgalmazza annak érdekében, hogy fokozzák az európai filmek határokon átnyúló terjesztését, a nézők körében még jobban felhívják a figyelmet Európa kulturális és nyelvi sokszínűségére, valamint javítsák a kölcsönös megértést; |
| --- | --- |

5.

ebben az értelemben a feliratos filmek elérhetőségének javítását szorgalmazza annak érdekében, hogy fokozzák az európai filmek határokon átnyúló terjesztését, a nézők körében még jobban felhívják a figyelmet Európa kulturális és nyelvi sokszínűségére, valamint javítsák a kölcsönös megértést;

| 6. | megjegyzi, hogy a MEDIA alprogram különös szerepet játszik a feliratozás és a szinkronizálás támogatásában, amelynek célja, hogy növeljék nevezetesen az eredeti változatban vetített, feliratos európai filmek elérhetőségét, ami megkönnyíti terjesztésüket, valamint javítja az európai kultúrák és nyelvek megismerését és megértését; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a MEDIA alprogram különös szerepet játszik a feliratozás és a szinkronizálás támogatásában, amelynek célja, hogy növeljék nevezetesen az eredeti változatban vetített, feliratos európai filmek elérhetőségét, ami megkönnyíti terjesztésüket, valamint javítja az európai kultúrák és nyelvek megismerését és megértését;

| 7. | hangsúlyozza a közelmúltban elfogadott, „Közösségi kiszervezésen (crowdsourcing) keresztüli feliratozás az európai alkotások fokozott terjesztése érdekében” elnevezésű előkészítő intézkedésnek és a Bizottság általi, ezen intézkedés végrehajtására irányuló teendőknek a jelentőségét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a közelmúltban elfogadott, „Közösségi kiszervezésen (crowdsourcing) keresztüli feliratozás az európai alkotások fokozott terjesztése érdekében” elnevezésű előkészítő intézkedésnek és a Bizottság általi, ezen intézkedés végrehajtására irányuló teendőknek a jelentőségét;

| 8. | támogatja továbbá az olyan kezdeményezéseket, mint a Bizottságnak „Az európai integráció elősegítése a kultúra által” elnevezésű kísérleti projektje, amelynek célja a feliratos európai filmek kínálatának fokozása az Európa-szerte kiválasztott televíziós műsorok új, feliratozott változatainak elkészítése révén; |
| --- | --- |

8.

támogatja továbbá az olyan kezdeményezéseket, mint a Bizottságnak „Az európai integráció elősegítése a kultúra által” elnevezésű kísérleti projektje, amelynek célja a feliratos európai filmek kínálatának fokozása az Európa-szerte kiválasztott televíziós műsorok új, feliratozott változatainak elkészítése révén;

| 9. | ismételten kiemeli, hogy alapvető jelentőséggel bír a filmek fogyatékossággal élők általi elérhetőségének további javítása, különösen a hangalámondás és a feliratozás révén; |
| --- | --- |

9.

ismételten kiemeli, hogy alapvető jelentőséggel bír a filmek fogyatékossággal élők általi elérhetőségének további javítása, különösen a hangalámondás és a feliratozás révén;

| 10. | hangsúlyozza az európai magántulajdonú, illetve közszolgálati televízió filmgyártásban, illetve a televíziós műsorok és a filmes koprodukciók terén játszott rendkívüli jelentőségét, továbbá kiemeli az Európai Unióban számos, főként kis- és közepes méretű filmgyártó vállalkozás fennmaradásának biztosításában játszott szerepét; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az európai magántulajdonú, illetve közszolgálati televízió filmgyártásban, illetve a televíziós műsorok és a filmes koprodukciók terén játszott rendkívüli jelentőségét, továbbá kiemeli az Európai Unióban számos, főként kis- és közepes méretű filmgyártó vállalkozás fennmaradásának biztosításában játszott szerepét;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament filmdíja, a LUX-díj, amely az évek során egyre nagyobb elismertségre tett szert, a győztes film esetében a felirat mind a 24 hivatalos uniós nyelvre való lefordítása révén jelentős szerepet játszik az európai filmek népszerűsítésében, ezáltal nagyobb láthatóságot, ismertséget és elérhetőséget biztosítva az európai filmeknek; felkéri a nemzeti parlamenteket, hogy az Európai Parlament tájékoztatási irodáival együttműködésben a tagállamokban is népszerűsítsék a LUX-díjat; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament filmdíja, a LUX-díj, amely az évek során egyre nagyobb elismertségre tett szert, a győztes film esetében a felirat mind a 24 hivatalos uniós nyelvre való lefordítása révén jelentős szerepet játszik az európai filmek népszerűsítésében, ezáltal nagyobb láthatóságot, ismertséget és elérhetőséget biztosítva az európai filmeknek; felkéri a nemzeti parlamenteket, hogy az Európai Parlament tájékoztatási irodáival együttműködésben a tagállamokban is népszerűsítsék a LUX-díjat;

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy elő kell mozdítani és támogatni kell az európai koprodukciókat, és hogy az ilyen produkciók gyarapodása Európa-szerte az európai filmek szélesebb körű terjesztését eredményezheti; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet arra, hogy elő kell mozdítani és támogatni kell az európai koprodukciókat, és hogy az ilyen produkciók gyarapodása Európa-szerte az európai filmek szélesebb körű terjesztését eredményezheti;

| 13. | kiemeli továbbá a kiváló minőségű európai tévésorozatok növekvő sikerét, valamint az ilyen sorozatok gyártása, illetve európai és világpiacon való forgalmazása és népszerűsítése további előmozdításának stratégiai jelentőségét; |
| --- | --- |

13.

kiemeli továbbá a kiváló minőségű európai tévésorozatok növekvő sikerét, valamint az ilyen sorozatok gyártása, illetve európai és világpiacon való forgalmazása és népszerűsítése további előmozdításának stratégiai jelentőségét;

| 14. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassanak és mozdítsanak elő filmfesztiválokhoz hasonló eseményeket annak érdekében, hogy területükön belül ösztönözzék és támogassák az európai filmek forgalmazását és terjesztését; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassanak és mozdítsanak elő filmfesztiválokhoz hasonló eseményeket annak érdekében, hogy területükön belül ösztönözzék és támogassák az európai filmek forgalmazását és terjesztését;

| 15. | javasolja, hogy erősítsék meg a mozijegyek árának jobb optimalizálását, az innovatív kedvezményes ajánlatok és az előfizetős ajánlatok fejlesztését célzó intézkedéseket, amelyek hozzájárulnának a filmszínházak vonzerejének és mindenki számára való hozzáférhetőségének biztosításához; |
| --- | --- |

15.

javasolja, hogy erősítsék meg a mozijegyek árának jobb optimalizálását, az innovatív kedvezményes ajánlatok és az előfizetős ajánlatok fejlesztését célzó intézkedéseket, amelyek hozzájárulnának a filmszínházak vonzerejének és mindenki számára való hozzáférhetőségének biztosításához;

Közönségszervezés

| 16. | arra bátorítja a forgalmazókat és a mozitulajdonosokat, hogy növeljék az egyéb európai országokból származó filmek ismertségét és elérhetőségét, hogy azok a szélesebb nézőközönséghez is eljussanak; |
| --- | --- |

16.

arra bátorítja a forgalmazókat és a mozitulajdonosokat, hogy növeljék az egyéb európai országokból származó filmek ismertségét és elérhetőségét, hogy azok a szélesebb nézőközönséghez is eljussanak;

| 17. | elismeri, hogy a filmszínházak még mindig a filmek bemutatásának és népszerűsítésének legfontosabb, valamint társadalmi szempontból is fontos helyek, ahol az emberek találkoznak és véleményt cserélnek; hangsúlyozza, hogy a kis és független filmszínházak eltűnése, különösen a kisvárosokban és a kevésbé fejlett régiókban, korlátozza az európai kulturális forrásokhoz, örökséghez és párbeszédhez való hozzáférést; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a filmszínházak megőrzésének céljából nyújtsanak támogatást valamennyi filmszínház digitális vetítő és hangtechnológiával való felszereléséhez; |
| --- | --- |

17.

elismeri, hogy a filmszínházak még mindig a filmek bemutatásának és népszerűsítésének legfontosabb, valamint társadalmi szempontból is fontos helyek, ahol az emberek találkoznak és véleményt cserélnek; hangsúlyozza, hogy a kis és független filmszínházak eltűnése, különösen a kisvárosokban és a kevésbé fejlett régiókban, korlátozza az európai kulturális forrásokhoz, örökséghez és párbeszédhez való hozzáférést; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a filmszínházak megőrzésének céljából nyújtsanak támogatást valamennyi filmszínház digitális vetítő és hangtechnológiával való felszereléséhez;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a filmeknek a gyártás korai szakaszában való népszerűsítése fontos ahhoz, hogy Európa-szerte fokozzák a terjesztést, és nagyobb ismertséget biztosítsanak a lehetséges nézőközönség körében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a filmeknek a gyártás korai szakaszában való népszerűsítése fontos ahhoz, hogy Európa-szerte fokozzák a terjesztést, és nagyobb ismertséget biztosítsanak a lehetséges nézőközönség körében;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a MEDIA fontos szerepet tölt be a közönségszervezéssel kapcsolatos innovatív megközelítések vizsgálatában, különösen a fesztiválok, a filmműveltséget előmozdító kezdeményezések és a közönségszervezésre irányuló fellépések támogatása révén; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a MEDIA fontos szerepet tölt be a közönségszervezéssel kapcsolatos innovatív megközelítések vizsgálatában, különösen a fesztiválok, a filmműveltséget előmozdító kezdeményezések és a közönségszervezésre irányuló fellépések támogatása révén;

Egyenlő versenyfeltételek

| 20. | emlékeztet arra, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 13. cikkének (1) bekezdése annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy a lekérhető szolgáltatásokat kínáló szolgáltatók támogassák az európai alkotásokat; hangsúlyozza, hogy ezt a rendelkezést egyenlőtlen módon, különböző szintű jogi követelmények előírása mellett hajtották végre, és ennek eredményeképpen a szolgáltatók olyan tagállamokban telepedhetnek le, amelyek a legenyhébb követelményeket alkalmazzák; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 13. cikkének (1) bekezdése annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy a lekérhető szolgáltatásokat kínáló szolgáltatók támogassák az európai alkotásokat; hangsúlyozza, hogy ezt a rendelkezést egyenlőtlen módon, különböző szintű jogi követelmények előírása mellett hajtották végre, és ennek eredményeképpen a szolgáltatók olyan tagállamokban telepedhetnek le, amelyek a legenyhébb követelményeket alkalmazzák;

| 21. | úgy véli, hogy mindenkinek, aki pénzügyi részesedést vállal az európai filmalkotások készítésében, még ha csak közvetetten is, de gazdasági hasznot kellene húznia az európai filmalkotások közvetlen kínálatából, forgalmazásából vagy terjesztéséből, ideértve az interneten vagy a lekérhető videoszolgáltatáson keresztüli elérhetővé tételt is; felszólítja a Bizottságot, hogy ezt a megközelítést vegye alapul a filmekkel kapcsolatos tagállami támogatási rendszerek és versenyszempontok értékelésekor is; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy mindenkinek, aki pénzügyi részesedést vállal az európai filmalkotások készítésében, még ha csak közvetetten is, de gazdasági hasznot kellene húznia az európai filmalkotások közvetlen kínálatából, forgalmazásából vagy terjesztéséből, ideértve az interneten vagy a lekérhető videoszolgáltatáson keresztüli elérhetővé tételt is; felszólítja a Bizottságot, hogy ezt a megközelítést vegye alapul a filmekkel kapcsolatos tagállami támogatási rendszerek és versenyszempontok értékelésekor is;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy ezt vegye figyelembe a jelenlegi jogi keret felülvizsgálatára vonatkozó javaslat benyújtásakor annak érdekében, hogy minden szolgáltató számára tisztességes és egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az európai audiovizuális piacon; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy ezt vegye figyelembe a jelenlegi jogi keret felülvizsgálatára vonatkozó javaslat benyújtásakor annak érdekében, hogy minden szolgáltató számára tisztességes és egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az európai audiovizuális piacon;

| 23. | felszólítja a VOD- és SVOD-platformokat, hogy tegyék nyilvánosan elérhetővé a katalógusukban szereplő egyes filmek fogyasztási adatait annak érdekében, hogy hatásuk megfelelő értékelése biztosított legyen; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a VOD- és SVOD-platformokat, hogy tegyék nyilvánosan elérhetővé a katalógusukban szereplő egyes filmek fogyasztási adatait annak érdekében, hogy hatásuk megfelelő értékelése biztosított legyen;

Finanszírozás

| 24. | úgy véli, hogy az európai filmek európai és nemzetközi piacokon való terjesztésének fokozása érdekében javítani kell a gyártás és a forgalmazás állami finanszírozása közötti egyensúlyt azzal a céllal, hogy növeljék a készítés, a népszerűsítés és a nemzetközi forgalmazás támogatását; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az európai filmek európai és nemzetközi piacokon való terjesztésének fokozása érdekében javítani kell a gyártás és a forgalmazás állami finanszírozása közötti egyensúlyt azzal a céllal, hogy növeljék a készítés, a népszerűsítés és a nemzetközi forgalmazás támogatását;

| 25. | elengedhetetlennek tartja a filmek forgalmazására, népszerűsítésére és marketingjére szánt költségvetés abszolút értelemben vett növelését anélkül, hogy ez hátrányosan érintené a filmgyártás finanszírozását; |
| --- | --- |

25.

elengedhetetlennek tartja a filmek forgalmazására, népszerűsítésére és marketingjére szánt költségvetés abszolút értelemben vett növelését anélkül, hogy ez hátrányosan érintené a filmgyártás finanszírozását;

| 26. | felszólítja különösen a tagállamokat, hogy növeljék a nemzeti filmek külföldi, valamint a nem nemzeti európai filmek korai szakaszban való forgalmazásának és népszerűsítésének közfinanszírozásból történő támogatását; |
| --- | --- |

26.

felszólítja különösen a tagállamokat, hogy növeljék a nemzeti filmek külföldi, valamint a nem nemzeti európai filmek korai szakaszban való forgalmazásának és népszerűsítésének közfinanszírozásból történő támogatását;

| 27. | felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be olyan ösztönzőket, amelyek megkönnyítik az európai filmek gyártását, forgalmazását, rendelkezésre állását és növelik azok vonzerejét; úgy véli, hogy az azonos mértékű, csökkentett héakulcsnak az online és hagyományos módon értékesített kulturális audiovizuális művekre való alkalmazása ösztönzi az új szolgáltatások és platformok növekedését; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be olyan ösztönzőket, amelyek megkönnyítik az európai filmek gyártását, forgalmazását, rendelkezésre állását és növelik azok vonzerejét; úgy véli, hogy az azonos mértékű, csökkentett héakulcsnak az online és hagyományos módon értékesített kulturális audiovizuális művekre való alkalmazása ösztönzi az új szolgáltatások és platformok növekedését;

| 28. | kiemeli a Kreatív Európa program kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze által a kulturális és kreatív ágazatban tevékenykedő kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítésében és a pénzügyi közvetítőknek a befektetések növelésére való ösztönzésében játszott szerepét, ami növeli a filmipar finanszírozási lehetőségeit; |
| --- | --- |

28.

kiemeli a Kreatív Európa program kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze által a kulturális és kreatív ágazatban tevékenykedő kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítésében és a pénzügyi közvetítőknek a befektetések növelésére való ösztönzésében játszott szerepét, ami növeli a filmipar finanszírozási lehetőségeit;

| 29. | ösztönzi, hogy a filmek európai és nemzeti támogatási rendszereinek hatékonyságát és eredményességét különösen a támogatott alkotások minősége és az általuk elért nézők száma alapján értékeljék, és ennek során azt is vegyék figyelembe, hogy a forgalmazás és a közönségszervezés tekintetében milyen mértékben állnak rendelkezésre finanszírozási eszközök, és azok mennyire hatékonyak; felszólítja a Bizottságot, hogy az így kapott eredményekből leszűrt bevált gyakorlatokat osszák meg a többi uniós tagállammal is; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi, hogy a filmek európai és nemzeti támogatási rendszereinek hatékonyságát és eredményességét különösen a támogatott alkotások minősége és az általuk elért nézők száma alapján értékeljék, és ennek során azt is vegyék figyelembe, hogy a forgalmazás és a közönségszervezés tekintetében milyen mértékben állnak rendelkezésre finanszírozási eszközök, és azok mennyire hatékonyak; felszólítja a Bizottságot, hogy az így kapott eredményekből leszűrt bevált gyakorlatokat osszák meg a többi uniós tagállammal is;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a filmgyártás és közös filmgyártás jelentős pénzügyi befektetést igényel, és a jelenlegi jogi keret nem akadályozza a több országra kiterjedő engedélyeket, ezért hangsúlyozza, hogy a különféle gyártási és forgalmazási eljárásokat továbbra is alkalmazni kellene annak érdekében, hogy ösztönözzék az európai filmekbe való befektetéseket, reagáljanak a nyelvi és kulturális sokszínűséget mutató európai piac igényeire, valamint megőrizzék és előmozdítsák a kulturális sokszínűséget; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a filmgyártás és közös filmgyártás jelentős pénzügyi befektetést igényel, és a jelenlegi jogi keret nem akadályozza a több országra kiterjedő engedélyeket, ezért hangsúlyozza, hogy a különféle gyártási és forgalmazási eljárásokat továbbra is alkalmazni kellene annak érdekében, hogy ösztönözzék az európai filmekbe való befektetéseket, reagáljanak a nyelvi és kulturális sokszínűséget mutató európai piac igényeire, valamint megőrizzék és előmozdítsák a kulturális sokszínűséget;

| 31. | kiemeli, hogy az európai filmek számos európai, nemzeti és regionális közforrásból részesülnek támogatásban, melyek hatékonyságának növelése érdekében ösztönözni kellene, hogy a felhasználásuk fokozottabban kiegészítő jellegű legyen; |
| --- | --- |

31.

kiemeli, hogy az európai filmek számos európai, nemzeti és regionális közforrásból részesülnek támogatásban, melyek hatékonyságának növelése érdekében ösztönözni kellene, hogy a felhasználásuk fokozottabban kiegészítő jellegű legyen;

Európai Filmfórum

| 32. | üdvözli az Európai Filmfórum létrehozására irányuló bizottsági kezdeményezést, amelynek célja, hogy előmozdítsa a digitális korszakban az összes érdekelt féllel az ágazat előtt jelenleg álló kihívásokról folytatott strukturált párbeszédet, az együttműködés, az információgyűjtés és a legjobb gyakorlatok cseréjének javítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

üdvözli az Európai Filmfórum létrehozására irányuló bizottsági kezdeményezést, amelynek célja, hogy előmozdítsa a digitális korszakban az összes érdekelt féllel az ágazat előtt jelenleg álló kihívásokról folytatott strukturált párbeszédet, az együttműködés, az információgyűjtés és a legjobb gyakorlatok cseréjének javítása érdekében;

| 33. | e tekintetben az összes érintett intézmény széles körű részvételét szorgalmazza, valamint kéri, hogy működjenek együtt egymással és főként az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

33.

e tekintetben az összes érintett intézmény széles körű részvételét szorgalmazza, valamint kéri, hogy működjenek együtt egymással és főként az Európai Parlamenttel;

Médiaműveltség

| 34. | felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolai tanterven belül és a kulturális oktatási intézményekben erősítsék meg a médiaműveltség és különösen a filmműveltség javítására irányuló erőfeszítéseiket, valamint nemzeti, regionális és helyi szinten dolgozzanak ki a formális, informális és nem formális oktatás és képzés valamennyi szintjét lefedő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolai tanterven belül és a kulturális oktatási intézményekben erősítsék meg a médiaműveltség és különösen a filmműveltség javítására irányuló erőfeszítéseiket, valamint nemzeti, regionális és helyi szinten dolgozzanak ki a formális, informális és nem formális oktatás és képzés valamennyi szintjét lefedő kezdeményezéseket;

| 35. | tudatában van annak, hogy a filmszínház generációkat átívelően rendkívül jelentős szerepet tölt be a film- és médiaműveltség elsajátítására szolgáló helyszínként, és üdvözli a filmszínházak e szerepét célzottan támogató intézkedéseket; |
| --- | --- |

35.

tudatában van annak, hogy a filmszínház generációkat átívelően rendkívül jelentős szerepet tölt be a film- és médiaműveltség elsajátítására szolgáló helyszínként, és üdvözli a filmszínházak e szerepét célzottan támogató intézkedéseket;

| 36. | felhívja a figyelmet az oktatási célú, fiataloknak szóló filmalkotások támogatására, és támogatja azokat a versenyeket, amelyek keretében a fiatalokat audiovizuális alkotások létrehozására ösztönzik; emellett kiemeli a MEDIA által a filmműveltségre irányuló projekt támogatása terén kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

36.

felhívja a figyelmet az oktatási célú, fiataloknak szóló filmalkotások támogatására, és támogatja azokat a versenyeket, amelyek keretében a fiatalokat audiovizuális alkotások létrehozására ösztönzik; emellett kiemeli a MEDIA által a filmműveltségre irányuló projekt támogatása terén kínált lehetőségeket;

Innováció

| 37. | támogatja az olyan innovatív projekteket és gyakorlatokat, mint a Bizottságnak az európai filmek digitális korszakban megvalósuló terjesztésére irányuló előkészítő intézkedése, amelynek célja a filmek több tagállamon belül, a médián keresztül történő rugalmasabb bemutatásának vizsgálata, és üdvözli, hogy ezt az intézkedést beépítették a Kreatív Európa programba; |
| --- | --- |

37.

támogatja az olyan innovatív projekteket és gyakorlatokat, mint a Bizottságnak az európai filmek digitális korszakban megvalósuló terjesztésére irányuló előkészítő intézkedése, amelynek célja a filmek több tagállamon belül, a médián keresztül történő rugalmasabb bemutatásának vizsgálata, és üdvözli, hogy ezt az intézkedést beépítették a Kreatív Európa programba;

| 38. | úgy véli, hogy az ilyen – a bemutatási intervallumok rugalmasabbá tételével járó – kezdeményezések előnyösek lehetnek bizonyos típusú európai filmek esetében az elérhetőség, a közönség megszólítása, a bevételek és a költségmegtakarítások szempontjából, valamint a Bizottságot és a tagállamokat e kezdeményezések további vizsgálatára ösztönzi; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az ilyen – a bemutatási intervallumok rugalmasabbá tételével járó – kezdeményezések előnyösek lehetnek bizonyos típusú európai filmek esetében az elérhetőség, a közönség megszólítása, a bevételek és a költségmegtakarítások szempontjából, valamint a Bizottságot és a tagállamokat e kezdeményezések további vizsgálatára ösztönzi;

Digitalizálás és archiválás

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a filmalkotások digitalizálását, és hozzanak létre a digitális formátumokra vonatkozó kötelező tárolási mechanizmusokat, vagy a meglévőket igazítsák hozzá ezekhez a formátumokhoz, előírva a digitális filmekre vonatkozó nemzetközi szabványos digitális mesterkópia tárolását; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a filmalkotások digitalizálását, és hozzanak létre a digitális formátumokra vonatkozó kötelező tárolási mechanizmusokat, vagy a meglévőket igazítsák hozzá ezekhez a formátumokhoz, előírva a digitális filmekre vonatkozó nemzetközi szabványos digitális mesterkópia tárolását;

| 40. | kiemeli az audiovizuális archívumok, különösen a mozgóképörökség-védelmi intézmények és a közszolgálati műsorszolgáltatók archívumainak jelentőségét, és sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő szintű finanszírozási és jogvédelmi rendszereket közérdekű küldetéseik teljesítésének elősegítése érdekében, ideértve a megőrzést, a digitalizálást és a filmörökség a nyilvánosság számára való elérhetővé tételét; |
| --- | --- |

40.

kiemeli az audiovizuális archívumok, különösen a mozgóképörökség-védelmi intézmények és a közszolgálati műsorszolgáltatók archívumainak jelentőségét, és sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő szintű finanszírozási és jogvédelmi rendszereket közérdekű küldetéseik teljesítésének elősegítése érdekében, ideértve a megőrzést, a digitalizálást és a filmörökség a nyilvánosság számára való elérhetővé tételét;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az EUROPEANA európai digitális könyvtár fontos szerepet tölt be az európai audiovizuális örökség (film- és televíziós alkotások egyaránt) digitális könyvtáraként; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az EUROPEANA európai digitális könyvtár fontos szerepet tölt be az európai audiovizuális örökség (film- és televíziós alkotások egyaránt) digitális könyvtáraként;

o

o o

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(2)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 221. o.

(4)  HL C 433., 2014.12.3., 2. o.

(5)  HL C 332., 2013.11.15., 1. o.

(6)  HL C 153. E, 2013.5.31., 102. o.

(7)  HL C 353. E, 2013.12.3., 64. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0215.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0232.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/17

---

P8_TA(2015)0109

Az új uniós erdőgazdálkodási stratégia

Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról (2014/2223(INI))

(2016/C 346/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett „Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett „Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2013)0659),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak az e közleményhez csatolt (SWD(2013)0342) és (SWD(2013)0343) számú munkadokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak az e közleményhez csatolt (SWD(2013)0342) és (SWD(2013)0343) számú munkadokumentumaira,

| — | tekintettel a Mezőgazdaság és Halászati Tanács 2014. május 19-i ülésének az új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdaság és Halászati Tanács 2014. május 19-i ülésének az új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia” című 2014. január 30-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia” című 2014. január 30-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett„Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia” című bizottsági közleményről szóló 2014. július 10-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett„Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia” című bizottsági közleményről szóló 2014. július 10-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió erdészeti stratégiájának végrehajtásáról szóló, 2006. február 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió erdészeti stratégiájának végrehajtásáról szóló, 2006. február 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2013. november 20-i 1386/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2013. november 20-i 1386/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiára, amely az „Innovatív Unió” és az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezést is magában foglalja; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiára, amely az „Innovatív Unió” és az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezést is magában foglalja;

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2013)0216),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0126/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0126/2015),

| A. | mivel az Európai Unió nem rendelkezik hatáskörrel a közös erdőgazdálkodási politika kidolgozására, ugyanakkor az Unió egyes politikái hatást gyakorolhatnak a nemzeti erdőgazdálkodási politikákra, miközben a tagállamok hozzák meg az erdőgazdálkodás és az erdők tekintetében a megfelelő politikai megközelítésekre vonatkozó döntéseket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió nem rendelkezik hatáskörrel a közös erdőgazdálkodási politika kidolgozására, ugyanakkor az Unió egyes politikái hatást gyakorolhatnak a nemzeti erdőgazdálkodási politikákra, miközben a tagállamok hozzák meg az erdőgazdálkodás és az erdők tekintetében a megfelelő politikai megközelítésekre vonatkozó döntéseket;

| B. | mivel a tagállamok egyértelmű hatásköre ellenére megvannak a potenciális előnyei annak, ha az erdőalapú ágazatot, e fontos, európai szinten, de különösen a vidéki térségekben munkahelyeket garantáló, továbbá az ökoszisztémákat védő és mindenki számára környezetvédelmi előnyöket nyújtó gazdasági ágazatot jobban és aktívabban összehangolják és pozícionálják a tagállami hatáskör sérelme nélkül; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok egyértelmű hatásköre ellenére megvannak a potenciális előnyei annak, ha az erdőalapú ágazatot, e fontos, európai szinten, de különösen a vidéki térségekben munkahelyeket garantáló, továbbá az ökoszisztémákat védő és mindenki számára környezetvédelmi előnyöket nyújtó gazdasági ágazatot jobban és aktívabban összehangolják és pozícionálják a tagállami hatáskör sérelme nélkül;

| C. | mivel a fa megújuló erőforrás, amely gyakran kevéssé kiaknázott Európában, és szavatolni kell e nyersanyag intelligens és fenntartható felhasználását, többek között a know-how továbbfejlesztése és cseréje révén is; |
| --- | --- |

C.

mivel a fa megújuló erőforrás, amely gyakran kevéssé kiaknázott Európában, és szavatolni kell e nyersanyag intelligens és fenntartható felhasználását, többek között a know-how továbbfejlesztése és cseréje révén is;

| D. | mivel az erdők az egyedi növény-, állat- és gombavilág forrását jelentik; |
| --- | --- |

D.

mivel az erdők az egyedi növény-, állat- és gombavilág forrását jelentik;

| E. | mivel az erdők méretüket és jellegzetességeiket tekintve jelentős eltéréseket mutatnak, és néhány tagállam területének több mint felét erdők borítják; mivel a fenntartható gazdálkodás keretében kezelt erdők rendkívül fontosak a helyi, regionális, európai és nemzetközi értékteremtés, a vidéki térségekben a foglalkoztatás biztosításaés – különösen a strukturálisan hátrányos helyzetű régiókban – az emberi egészség javát szolgáló, biogazdaságon alapuló társadalomhoz való hozzájárulás szempontjából, és egyúttal jelentős mértékben hozzájárulnak a környezet és az éghajlat védelméhez, valamint a biológiai sokféleséghez is; |
| --- | --- |

E.

mivel az erdők méretüket és jellegzetességeiket tekintve jelentős eltéréseket mutatnak, és néhány tagállam területének több mint felét erdők borítják; mivel a fenntartható gazdálkodás keretében kezelt erdők rendkívül fontosak a helyi, regionális, európai és nemzetközi értékteremtés, a vidéki térségekben a foglalkoztatás biztosításaés – különösen a strukturálisan hátrányos helyzetű régiókban – az emberi egészség javát szolgáló, biogazdaságon alapuló társadalomhoz való hozzájárulás szempontjából, és egyúttal jelentős mértékben hozzájárulnak a környezet és az éghajlat védelméhez, valamint a biológiai sokféleséghez is;

| F. | mivel az erdei biomassza az egyik legfontosabb megújuló energiaforrás; mivel az európai erdők jelenleg az uniós szén-dioxid-kibocsátás mintegy 10 %-át kötik meg és tárolják, és ily módon határozottan hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérséklését célzó erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

F.

mivel az erdei biomassza az egyik legfontosabb megújuló energiaforrás; mivel az európai erdők jelenleg az uniós szén-dioxid-kibocsátás mintegy 10 %-át kötik meg és tárolják, és ily módon határozottan hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérséklését célzó erőfeszítésekhez;

| G. | mivel társadalmunk urbanizálódása következtében az uniós polgároknak kevés a kapcsolata az erdőkkel, és csekély ismeretekkel rendelkeznek az erdőgazdálkodást és annak a jólétre, a munkahelyekre, az éghajlatra, a környezetre, az emberi egészségre és a teljes értékteremtési láncra gyakorolt hatását, valamint a tágabb ökoszisztémával való kapcsolatát illetően; |
| --- | --- |

G.

mivel társadalmunk urbanizálódása következtében az uniós polgároknak kevés a kapcsolata az erdőkkel, és csekély ismeretekkel rendelkeznek az erdőgazdálkodást és annak a jólétre, a munkahelyekre, az éghajlatra, a környezetre, az emberi egészségre és a teljes értékteremtési láncra gyakorolt hatását, valamint a tágabb ökoszisztémával való kapcsolatát illetően;

| H. | mivel egyre több uniós szakpolitika támaszt igényeket az erdőkkel szemben; mivel ezeket az igényeket gondosan mérlegelni kell, valamint a fa biogazdaságban való új felhasználási módjai és a bioenergia iránti igényt erőforrás-hatékonyságnak, új technológiák használatának és a fenntartható ellátás korlátainak tiszteletben tartásának kell kísérnie; |
| --- | --- |

H.

mivel egyre több uniós szakpolitika támaszt igényeket az erdőkkel szemben; mivel ezeket az igényeket gondosan mérlegelni kell, valamint a fa biogazdaságban való új felhasználási módjai és a bioenergia iránti igényt erőforrás-hatékonyságnak, új technológiák használatának és a fenntartható ellátás korlátainak tiszteletben tartásának kell kísérnie;

| I. | mivel az európai erdőgazdálkodás a fenntartható gazdálkodáson és a hosszú távú tervezésen alapul, és a fenntarthatóság elvét minden szinten (a helyi szinttől a globális szintig) még erőteljesebben érvényesíteni kell a munkahelyteremtés, a biológiai sokféleség védelme, az éghajlatváltozás mérséklése és az elsivatagosodás elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai erdőgazdálkodás a fenntartható gazdálkodáson és a hosszú távú tervezésen alapul, és a fenntarthatóság elvét minden szinten (a helyi szinttől a globális szintig) még erőteljesebben érvényesíteni kell a munkahelyteremtés, a biológiai sokféleség védelme, az éghajlatváltozás mérséklése és az elsivatagosodás elleni küzdelem érdekében;

| J. | mivel ki kell emelni az erdők gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szerepét a kulturális és természeti örökség védelmének és előmozdításának és a fenntartható (öko)turizmus összefüggésében; |
| --- | --- |

J.

mivel ki kell emelni az erdők gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szerepét a kulturális és természeti örökség védelmének és előmozdításának és a fenntartható (öko)turizmus összefüggésében;

| K. | mivel a világ népességének növekedése egyre nagyobb energiaigénnyel párosul, ezért az erdőknek fontosabb szerepet kell játszaniuk az Unió jövőbeli energiaszerkezetében; |
| --- | --- |

K.

mivel a világ népességének növekedése egyre nagyobb energiaigénnyel párosul, ezért az erdőknek fontosabb szerepet kell játszaniuk az Unió jövőbeli energiaszerkezetében;

Általános megjegyzések – Az erdő, az erdőgazdálkodás és az erdőalapú ágazatok szerepe a gazdaságban és a társadalomban

| 1. | üdvözli a Bizottság új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról szóló közleményét és az azt kísérő munkadokumentumokat, és nyomatékosan rámutat arra, hogy az uniós erdőgazdálkodási stratégia súlypontját a fenntartható erdőgazdálkodásra és gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból az erdők többfunkciós szerepére kell helyezni, továbbá biztosítani kell az erdőgazdálkodáshoz közvetlen vagy közvetett módon kapcsolódó közösségi szakpolitikák jobb koordinációját és az azokról szóló jobb tájékoztatást; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az egyre intenzívebb európai szakpolitikai kezdeményezések, így a gazdaság- és foglalkoztatáspolitika, az energiapolitika, a környezet- és éghajlatvédelmi politika az erdőgazdálkodás erőteljesebb hozzájárulását követelik meg; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról szóló közleményét és az azt kísérő munkadokumentumokat, és nyomatékosan rámutat arra, hogy az uniós erdőgazdálkodási stratégia súlypontját a fenntartható erdőgazdálkodásra és gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból az erdők többfunkciós szerepére kell helyezni, továbbá biztosítani kell az erdőgazdálkodáshoz közvetlen vagy közvetett módon kapcsolódó közösségi szakpolitikák jobb koordinációját és az azokról szóló jobb tájékoztatást; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az egyre intenzívebb európai szakpolitikai kezdeményezések, így a gazdaság- és foglalkoztatáspolitika, az energiapolitika, a környezet- és éghajlatvédelmi politika az erdőgazdálkodás erőteljesebb hozzájárulását követelik meg;

| 2. | hangsúlyozza, hogy szisztematikusabban meg kell határozni az erdei ökoszisztéma-szolgáltatások értékét, és azt figyelembe kell venni az állami és magánszektoron belüli döntéshozatalkor; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy szisztematikusabban meg kell határozni az erdei ökoszisztéma-szolgáltatások értékét, és azt figyelembe kell venni az állami és magánszektoron belüli döntéshozatalkor;

| 3. | rámutat, hogy csak az egészséges és ellenálló hegyvidéki erdők képesek teljes mértékben betölteni azt a szerepüket, hogy védjék az embereket és a természetet, mivel megakadályozzák a lavinák lezúdulását és a kőomlást, valamint az áradásokkal szemben természetes védelmet nyújtanak; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen különösen a határokon átnyúló információcsere; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy csak az egészséges és ellenálló hegyvidéki erdők képesek teljes mértékben betölteni azt a szerepüket, hogy védjék az embereket és a természetet, mivel megakadályozzák a lavinák lezúdulását és a kőomlást, valamint az áradásokkal szemben természetes védelmet nyújtanak; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen különösen a határokon átnyúló információcsere;

| 4. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a közösségi szintre emelésre irányuló minden kísérletet le kell állítani, és tiszteletben kell tartani az ágazat helyi és regionális jellegét és a tagállamok hatásköri illetékességét, emellett törekedni kell az Európai Unió és a tagállamok egyes hatásköreinek összeegyeztetésére; |
| --- | --- |

4.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a közösségi szintre emelésre irányuló minden kísérletet le kell állítani, és tiszteletben kell tartani az ágazat helyi és regionális jellegét és a tagállamok hatásköri illetékességét, emellett törekedni kell az Európai Unió és a tagállamok egyes hatásköreinek összeegyeztetésére;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az EU erdeit igen nagy változatosság jellemzi, többek között jelentős különbségek vannak az erdők tulajdonviszonyai, mérete, jellege és a felmerülő kihívások tekintetében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az EU erdeit igen nagy változatosság jellemzi, többek között jelentős különbségek vannak az erdők tulajdonviszonyai, mérete, jellege és a felmerülő kihívások tekintetében;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az EU erdészeti stratégiának figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy az erdők az egyes tagállamok területének több mint felét borítják, és hogy a fenntartható módon kezelt erdők tehát rendkívül fontosak, mivel hozzáadott értéket teremtenek helyi és regionális szinten, és munkahelyeket teremtenek a vidéki térségekben, ugyanakkor jelentős mértékben hozzájárulnak a környezetvédelemhez; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az EU erdészeti stratégiának figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy az erdők az egyes tagállamok területének több mint felét borítják, és hogy a fenntartható módon kezelt erdők tehát rendkívül fontosak, mivel hozzáadott értéket teremtenek helyi és regionális szinten, és munkahelyeket teremtenek a vidéki térségekben, ugyanakkor jelentős mértékben hozzájárulnak a környezetvédelemhez;

| 7. | hangsúlyozza a táj adottságaihoz igazodó őshonos fafajtákból álló, ellenálló vegyes erdők különösen értékes szerepét, valamint az általuk nyújtott alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokra és a biológiai sokféleséghez való hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a táj adottságaihoz igazodó őshonos fafajtákból álló, ellenálló vegyes erdők különösen értékes szerepét, valamint az általuk nyújtott alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokra és a biológiai sokféleséghez való hozzájárulásukat;

| 8. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák az erdőtulajdonosok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megőrizzék a helyi viszonyoknak megfelelő, őshonos vegyes erdőket, illetve ilyen erdőket telepítsenek; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák az erdőtulajdonosok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megőrizzék a helyi viszonyoknak megfelelő, őshonos vegyes erdőket, illetve ilyen erdőket telepítsenek;

| 9. | csalódottságának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az erdészeti dolgozók munkakörülményeit referenciaként nem emelik be a javasolt stratégiába, és arra kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az intelligens munkaszervezés, a magas szintű technológiai előírások és a minőségi munkahelyek kérdését; |
| --- | --- |

9.

csalódottságának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az erdészeti dolgozók munkakörülményeit referenciaként nem emelik be a javasolt stratégiába, és arra kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az intelligens munkaszervezés, a magas szintű technológiai előírások és a minőségi munkahelyek kérdését;

| 10. | megjegyzi, hogy az erdőgazdálkodási ágazat napjainkban több mint 3 millió európai polgárt foglalkoztat, és hangsúlyozza, hogy az ágazat hosszú távú versenyképessége csak szakképzett munkaerővel érhető el; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az erdőgazdálkodási ágazat napjainkban több mint 3 millió európai polgárt foglalkoztat, és hangsúlyozza, hogy az ágazat hosszú távú versenyképessége csak szakképzett munkaerővel érhető el;

| 11. | úgy véli, hogy az uniós erdészeti stratégiának meg kell határoznia azokat a feltételeket, amely lehetővé teszik, hogy az EU megfelelő képzési létesítményekkel és olyan munkaerővel rendelkezzen, amely maradéktalanul ismeri az erdészeti ágazatot érintő jelenlegi kihívásokat és veszélyeket, és egyben ismeri az erdőgazdálkodásra vonatkozó biztonsági szabályokat is; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az uniós erdészeti stratégiának meg kell határoznia azokat a feltételeket, amely lehetővé teszik, hogy az EU megfelelő képzési létesítményekkel és olyan munkaerővel rendelkezzen, amely maradéktalanul ismeri az erdészeti ágazatot érintő jelenlegi kihívásokat és veszélyeket, és egyben ismeri az erdőgazdálkodásra vonatkozó biztonsági szabályokat is;

| 12. | hangsúlyozza egy közös, átfogó és holisztikus stratégia szükségességét, és üdvözli az erdők és az erdőalapú ágazat gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szerepének és előnyeinek elismerését az EU-ban; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza egy közös, átfogó és holisztikus stratégia szükségességét, és üdvözli az erdők és az erdőalapú ágazat gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szerepének és előnyeinek elismerését az EU-ban;

| 13. | úgy véli, hogy ezen elismerés szilárd alapot biztosít az EU erdészeti ágazata számára, többek között az erdőket érintő katasztrófák megelőzése és kezelése során, az energiahatékonyság javítására, a versenyképesség fokozására, a foglalkoztatás növelésére, valamint az erdőalapú iparágak megerősítésére és az ökológiai funkciók megőrzésére; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy ezen elismerés szilárd alapot biztosít az EU erdészeti ágazata számára, többek között az erdőket érintő katasztrófák megelőzése és kezelése során, az energiahatékonyság javítására, a versenyképesség fokozására, a foglalkoztatás növelésére, valamint az erdőalapú iparágak megerősítésére és az ökológiai funkciók megőrzésére;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a biogazdaság jelentős szerepet játszik a növekedéssel, foglalkoztatással és befektetéssel kapcsolatos új bizottsági prioritások elérésében; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a biogazdaság jelentős szerepet játszik a növekedéssel, foglalkoztatással és befektetéssel kapcsolatos új bizottsági prioritások elérésében;

| 15. | tudomásul veszi, hogy az EU-nak támogatnia kell a nemzeti politikákat az aktív, többfunkciós, fenntartható erdőgazdálkodás elérése érdekében, beleértve a különböző erdőtípusokra vonatkozó gazdálkodást, valamint a határokon átnyúló kihívásokkal – mint például az erdőtüzekkel, az éghajlat változásaival, a természeti katasztrófákkal és az idegenhonos özönfajokkal – szembeni együttműködés megerősítését; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi, hogy az EU-nak támogatnia kell a nemzeti politikákat az aktív, többfunkciós, fenntartható erdőgazdálkodás elérése érdekében, beleértve a különböző erdőtípusokra vonatkozó gazdálkodást, valamint a határokon átnyúló kihívásokkal – mint például az erdőtüzekkel, az éghajlat változásaival, a természeti katasztrófákkal és az idegenhonos özönfajokkal – szembeni együttműködés megerősítését;

| 16. | úgy véli, hogy a stratégiában mélyrehatóbban kell foglalkozni a fák betegségeinek problémájával, mint például a tölgyek pusztulásával, amely károkat okoz Portugália, Spanyolország és Franciaország paratölgyerdőiben, különleges madárvédelmi területeket és bioszféra-rezervátumokat is érintve; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a stratégiában mélyrehatóbban kell foglalkozni a fák betegségeinek problémájával, mint például a tölgyek pusztulásával, amely károkat okoz Portugália, Spanyolország és Franciaország paratölgyerdőiben, különleges madárvédelmi területeket és bioszféra-rezervátumokat is érintve;

| 17. | rámutat, hogy a fa iránti kereslet előrejelzések szerinti növekedése lehetőség, egyszersmind pedig kihívás is az erdők és valamennyi erdőalapú ágazat számára, főként azért, mert az éghajlatváltozás következtében várhatóan az erdőket gyakrabban és súlyosabban sújtják majd aszályok, tűzvészek, viharok és fertőzések; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy óvni kell az erdőket ezektől a fokozódó fenyegetésektől, valamint hogy össze kell egyeztetni termelő- és védőfunkcióikat; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a fa iránti kereslet előrejelzések szerinti növekedése lehetőség, egyszersmind pedig kihívás is az erdők és valamennyi erdőalapú ágazat számára, főként azért, mert az éghajlatváltozás következtében várhatóan az erdőket gyakrabban és súlyosabban sújtják majd aszályok, tűzvészek, viharok és fertőzések; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy óvni kell az erdőket ezektől a fokozódó fenyegetésektől, valamint hogy össze kell egyeztetni termelő- és védőfunkcióikat;

| 18. | üdvözli az erdőtakaró méretének főként őshonos fafajtákkal történő növelésére irányuló fellépést, különösen az élelmiszer-termelésre nem alkalmas – főként a városi területekhez közel elhelyezkedő – területeken a káros hőhatások mérséklése, a szennyezés csökkentése, valamint az emberek és az erdők közötti kapcsolatok javítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

üdvözli az erdőtakaró méretének főként őshonos fafajtákkal történő növelésére irányuló fellépést, különösen az élelmiszer-termelésre nem alkalmas – főként a városi területekhez közel elhelyezkedő – területeken a káros hőhatások mérséklése, a szennyezés csökkentése, valamint az emberek és az erdők közötti kapcsolatok javítása érdekében;

| 19. | kifejezetten támogatja a Bizottságnak az erdőkkel összefüggő foglalkoztatás és jólétteremtés Európában történő fenntartható előmozdítására irányuló törekvéseit, |
| --- | --- |

19.

kifejezetten támogatja a Bizottságnak az erdőkkel összefüggő foglalkoztatás és jólétteremtés Európában történő fenntartható előmozdítására irányuló törekvéseit,

| 20. | hangsúlyozza, hogy a fa és – a parafához, faszármazékokhoz, többek között textilrostokhoz hasonló – más erdőalapú anyagok fenntartható termelése és felhasználása fontos szerepet játszik a fenntartható gazdasági modellek kialakítására és a zöld munkahelyek teremtésére nézve; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a fa és – a parafához, faszármazékokhoz, többek között textilrostokhoz hasonló – más erdőalapú anyagok fenntartható termelése és felhasználása fontos szerepet játszik a fenntartható gazdasági modellek kialakítására és a zöld munkahelyek teremtésére nézve;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze az értéklánc végén tapasztalható ellátási nehézségeket, amelyek a harmadik országokban a kereslet, különösen a rönkfa iránti kereslet növekedésével állnak összefüggésben, valamint hogy támogassa az ágazatot; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze az értéklánc végén tapasztalható ellátási nehézségeket, amelyek a harmadik országokban a kereslet, különösen a rönkfa iránti kereslet növekedésével állnak összefüggésben, valamint hogy támogassa az ágazatot;

| 22. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek ösztönzőket annak érdekében, hogy a női erdőtulajdonosok egyre növekvő csoportja számára külön tanácsadást és támogatást biztosítsanak, hogy erdeikkel aktívan és fenntarthatóan gazdálkodjanak; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek ösztönzőket annak érdekében, hogy a női erdőtulajdonosok egyre növekvő csoportja számára külön tanácsadást és támogatást biztosítsanak, hogy erdeikkel aktívan és fenntarthatóan gazdálkodjanak;

| 23. | kiemeli, hogy az uniós erdők mintegy 60 %-a magántulajdonban van, és közel 16 millió magán erdőtulajdonos van, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza a tulajdon és a tulajdonjogok jelentőségét, és támogat minden olyan intézkedést, amely lehetővé teszi az érdekszövetségek számára, hogy részt vegyenek a fenntartható erdőgazdálkodás megerősítéséről és megvalósításáról szóló párbeszédben és javítsák az információcserét; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy az uniós erdők mintegy 60 %-a magántulajdonban van, és közel 16 millió magán erdőtulajdonos van, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza a tulajdon és a tulajdonjogok jelentőségét, és támogat minden olyan intézkedést, amely lehetővé teszi az érdekszövetségek számára, hogy részt vegyenek a fenntartható erdőgazdálkodás megerősítéséről és megvalósításáról szóló párbeszédben és javítsák az információcserét;

| 24. | rámutat arra, hogy az erdőtulajdonosok a vidéki térségek meghatározó szereplői, és ezzel összefüggésben üdvözli az erdőgazdálkodásnak és az agrárerdészetnek a 2014–2020-as időszakra szóló KAP keretében megvalósuló vidékfejlesztési programon belüli elismerését; |
| --- | --- |

24.

rámutat arra, hogy az erdőtulajdonosok a vidéki térségek meghatározó szereplői, és ezzel összefüggésben üdvözli az erdőgazdálkodásnak és az agrárerdészetnek a 2014–2020-as időszakra szóló KAP keretében megvalósuló vidékfejlesztési programon belüli elismerését;

| 25. | úgy véli, hogy az uniós erdőgazdálkodási stratégia hatékonyabban végrehajtható, ha azt megfelelően összehangolják a meglévő uniós finanszírozással, többek között az EMVA-val; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az uniós erdőgazdálkodási stratégia hatékonyabban végrehajtható, ha azt megfelelően összehangolják a meglévő uniós finanszírozással, többek között az EMVA-val;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és a régióknak lehetőségük van kihasználni az egyes vidékfejlesztési programok keretében rendelkezésre álló forrásokat, hogy támogassák a fenntartható erdőgazdálkodást és előmozdítsák az agrárerdészetet, és ily módon olyan környezeti közjavakat biztosítsanak, mint például oxigéntermelés, a szén-dioxid elnyelése és a terményeknek az időjárás hatásaival szemben nyújtott védelme, valamint ösztönözzék a helyi gazdaságot, és környezetbarát munkahelyeket teremtsenek; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és a régióknak lehetőségük van kihasználni az egyes vidékfejlesztési programok keretében rendelkezésre álló forrásokat, hogy támogassák a fenntartható erdőgazdálkodást és előmozdítsák az agrárerdészetet, és ily módon olyan környezeti közjavakat biztosítsanak, mint például oxigéntermelés, a szén-dioxid elnyelése és a terményeknek az időjárás hatásaival szemben nyújtott védelme, valamint ösztönözzék a helyi gazdaságot, és környezetbarát munkahelyeket teremtsenek;

| 27. | elismeri, hogy az erdőgazdálkodással és a fakitermeléssel összefüggésben javítani kell a szállítást és a logisztikát; felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki ezért fenntartható, kevesebb kedvezőtlen éghajlati hatással járó logisztikai és fakitermelési rendszereket, amelyeknek részét kell, hogy képezze a fenntartható bioüzemanyaggal hajtott tehergépjárművek és hajók alkalmazása, valamint a vasutak fokozott igénybevétele; szorgalmazza, hogy e célból vegyék igénybe az Unió strukturális alapjait és vidékfejlesztési programjait; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy az erdőgazdálkodással és a fakitermeléssel összefüggésben javítani kell a szállítást és a logisztikát; felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki ezért fenntartható, kevesebb kedvezőtlen éghajlati hatással járó logisztikai és fakitermelési rendszereket, amelyeknek részét kell, hogy képezze a fenntartható bioüzemanyaggal hajtott tehergépjárművek és hajók alkalmazása, valamint a vasutak fokozott igénybevétele; szorgalmazza, hogy e célból vegyék igénybe az Unió strukturális alapjait és vidékfejlesztési programjait;

| 28. | elismeri az erdőknek az emberek fizikai és mentális egészségére gyakorolt pozitív hatását, valamint azt, hogy az erdők által biztosított közjavak a környezetvédelemmel és a szabadidős tevékenységekkel összefüggésben fontos értéket képviselnek, továbbá hozzájárulnak az életminőséghez, különösen az oxigénellátás, a szénmegkötés, a levegő megszűrése, a víz tárolása és megszűrése, az erózió szabályozása és a lavina elleni védelem, valamint a szabadtéri tevékenységekhez biztosított tér tekintetében; |
| --- | --- |

28.

elismeri az erdőknek az emberek fizikai és mentális egészségére gyakorolt pozitív hatását, valamint azt, hogy az erdők által biztosított közjavak a környezetvédelemmel és a szabadidős tevékenységekkel összefüggésben fontos értéket képviselnek, továbbá hozzájárulnak az életminőséghez, különösen az oxigénellátás, a szénmegkötés, a levegő megszűrése, a víz tárolása és megszűrése, az erózió szabályozása és a lavina elleni védelem, valamint a szabadtéri tevékenységekhez biztosított tér tekintetében;

| 29. | ösztönzi az erdők és a fás területek megközelíthetőségének elősegítése érdekében a városi területek és az erdők közötti tömegközlekedést; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi az erdők és a fás területek megközelíthetőségének elősegítése érdekében a városi területek és az erdők közötti tömegközlekedést;

| 30. | hangsúlyozza az erdőkkel összefüggő egyéb tevékenységek, például a fától eltérő erdészeti termékek (gombák és bogyós gyümölcsök) szedésének, valamint a legeltetés és a méhészkedés fontos szerepét; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza az erdőkkel összefüggő egyéb tevékenységek, például a fától eltérő erdészeti termékek (gombák és bogyós gyümölcsök) szedésének, valamint a legeltetés és a méhészkedés fontos szerepét;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az olyan gazdasági tevékenységeket, amelyek a gyógyszeripar, a kozmetikai ipar és az élelmiszeripar számára nyersanyagforrásként szolgálhatnak, továbbá alternatív megoldást kínálhatnak a munkanélküliség és a vidéki területekről való elvándorlás kezelése terén, valamint támogassa az e tevékenységekből származó, az emberi egészségre jótékony hatással járó termékeket; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az olyan gazdasági tevékenységeket, amelyek a gyógyszeripar, a kozmetikai ipar és az élelmiszeripar számára nyersanyagforrásként szolgálhatnak, továbbá alternatív megoldást kínálhatnak a munkanélküliség és a vidéki területekről való elvándorlás kezelése terén, valamint támogassa az e tevékenységekből származó, az emberi egészségre jótékony hatással járó termékeket;

Erőforrás-hatékonyság – A fa mint fenntartható nyersanyag (fenntartható erdőgazdálkodás)

| 32. | hangsúlyozza, hogy a fa és más fakitermelésből származó termékek mint megújuló és éghajlatbarát nyersanyagok hasznosítása és a fenntartható erdőgazdálkodás fontos szerepet játszik az Európai Unió társadalompolitikai céljai, így az energetikai átállás, az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint az Európa 2020 és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából; rámutat arra, hogy az aktív erdőgazdálkodás hiánya e célok ellen hat; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a fa és más fakitermelésből származó termékek mint megújuló és éghajlatbarát nyersanyagok hasznosítása és a fenntartható erdőgazdálkodás fontos szerepet játszik az Európai Unió társadalompolitikai céljai, így az energetikai átállás, az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint az Európa 2020 és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából; rámutat arra, hogy az aktív erdőgazdálkodás hiánya e célok ellen hat;

| 33. | hangsúlyozza, hogy azon erdők CO2-elnyelő kapacitása, ahol erdőgazdálkodás folyik, nagyobb, mint ott, ahol ilyen gazdálkodásra nem kerül sor, és hangsúlyozza a fenntartható erdőgazdálkodás jelentőségét az uniós erdők szénmegkötési potenciáljának maximalizálásában; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy azon erdők CO2-elnyelő kapacitása, ahol erdőgazdálkodás folyik, nagyobb, mint ott, ahol ilyen gazdálkodásra nem kerül sor, és hangsúlyozza a fenntartható erdőgazdálkodás jelentőségét az uniós erdők szénmegkötési potenciáljának maximalizálásában;

| 34. | úgy véli, hogy az erdőket nem szabad pusztán szén-dioxid-elnyelőknek tekinteni; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az erdőket nem szabad pusztán szén-dioxid-elnyelőknek tekinteni;

| 35. | hangsúlyozza, hogy ki kell használni az európai erdei erőforrások és erdészeti anyagok újrahasznosításának és hatékony felhasználásának lehetőségét, mivel ezáltal csökkenthető az Unióban jelentkező kereskedelmimérleg-hiány, javítható az Unió faipari önellátó képessége és az erdészeti ágazat versenyképessége, csökkenthető a nem fenntartható erdőgazdálkodás, megóvható a környezet, valamint csökkenthető a harmadik országokban zajló erdőirtás; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy ki kell használni az európai erdei erőforrások és erdészeti anyagok újrahasznosításának és hatékony felhasználásának lehetőségét, mivel ezáltal csökkenthető az Unióban jelentkező kereskedelmimérleg-hiány, javítható az Unió faipari önellátó képessége és az erdészeti ágazat versenyképessége, csökkenthető a nem fenntartható erdőgazdálkodás, megóvható a környezet, valamint csökkenthető a harmadik országokban zajló erdőirtás;

| 36. | határozottan támogatja a fa mint korlátozottan rendelkezésre álló nyersanyag erőforrás-hatékony felhasználását, és a fafelhasználás kapcsán a jogilag kötelező prioritási sorrend ellen emel szót, mivel az egyrészt korlátozza az energiapiacot és a biomassza új és innovatív hasznosítási módjainak fejlődését, másrészt pedig egyes távoli és vidéki területeken, már csak infrastrukturális okokból is, megvalósíthatatlan; |
| --- | --- |

36.

határozottan támogatja a fa mint korlátozottan rendelkezésre álló nyersanyag erőforrás-hatékony felhasználását, és a fafelhasználás kapcsán a jogilag kötelező prioritási sorrend ellen emel szót, mivel az egyrészt korlátozza az energiapiacot és a biomassza új és innovatív hasznosítási módjainak fejlődését, másrészt pedig egyes távoli és vidéki területeken, már csak infrastrukturális okokból is, megvalósíthatatlan;

| 37. | támogatja a tengerentúli közlekedés okozta szénlábnyom minimalizálása, valamint a fenntartható helyi termelés ösztönzése érdekében a nyitott, piacorientált megközelítést és az összes piaci szereplő szabadságát, elsőbbséget biztosítva a helyileg előállított faanyagnak; |
| --- | --- |

37.

támogatja a tengerentúli közlekedés okozta szénlábnyom minimalizálása, valamint a fenntartható helyi termelés ösztönzése érdekében a nyitott, piacorientált megközelítést és az összes piaci szereplő szabadságát, elsőbbséget biztosítva a helyileg előállított faanyagnak;

| 38. | mivel az Unió néhány legnagyobb biomasszaforrása a leggyérebben lakott és legtávolabbi térségekben található, elengedhetetlennek tartja, hogy a stratégia az ilyen térségek sajátosságait is teljes mértékben figyelembe vegye; |
| --- | --- |

38.

mivel az Unió néhány legnagyobb biomasszaforrása a leggyérebben lakott és legtávolabbi térségekben található, elengedhetetlennek tartja, hogy a stratégia az ilyen térségek sajátosságait is teljes mértékben figyelembe vegye;

| 39. | az energiaszegénység elleni küzdelemnek, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret megújuló energiával kapcsolatos céljaihoz való hozzájárulásnak, valamint az új vállalkozási lehetőségek megnyitásának egyik eszközeként elismeri a fa energetikai szempontból meglévő értékét; |
| --- | --- |

39.

az energiaszegénység elleni küzdelemnek, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret megújuló energiával kapcsolatos céljaihoz való hozzájárulásnak, valamint az új vállalkozási lehetőségek megnyitásának egyik eszközeként elismeri a fa energetikai szempontból meglévő értékét;

| 40. | úgy véli, hogy az erdei erőforrások jobb hasznosításának biztosítása érdekében az új erdőgazdálkodási stratégiának jobb együttműködést kell lehetővé tennie a faalapú iparágak strukturálásának és a szereplők átcsoportosításának kérdésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy az erdei erőforrások jobb hasznosításának biztosítása érdekében az új erdőgazdálkodási stratégiának jobb együttműködést kell lehetővé tennie a faalapú iparágak strukturálásának és a szereplők átcsoportosításának kérdésével kapcsolatban;

| 41. | úgy véli, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásnak általánosan elismert és elfogadott elveken és eszközökön, például a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó kritériumokon és mutatókon kell alapulnia, amelyeknek a fa végső felhasználásától függetlenül minden esetben ki kell terjedniük az egész ágazatra; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásnak általánosan elismert és elfogadott elveken és eszközökön, például a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó kritériumokon és mutatókon kell alapulnia, amelyeknek a fa végső felhasználásától függetlenül minden esetben ki kell terjedniük az egész ágazatra;

| 42. | támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együtt a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó ambiciózus, objektív és számon kérhető kritériumokat és mutatókat kíván kidolgozni, hangsúlyozva, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó egységes jelentéstétel páneurópai kiindulópontját és a fenntarthatósági tanúsítás alapját képező kritériumoknak összhangban kell állniuk a Forest Europe (az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia) (2) keretében elfogadott követelményekkel és az Európában található erdőfajták sokféleségének figyelembevételével; |
| --- | --- |

42.

támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együtt a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó ambiciózus, objektív és számon kérhető kritériumokat és mutatókat kíván kidolgozni, hangsúlyozva, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó egységes jelentéstétel páneurópai kiindulópontját és a fenntarthatósági tanúsítás alapját képező kritériumoknak összhangban kell állniuk a Forest Europe (az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia) (2) keretében elfogadott követelményekkel és az Európában található erdőfajták sokféleségének figyelembevételével;

| 43. | elismeri, hogy az erdészeti termékek iránti növekvő kereslet, amely elsősorban a biomasszából származó megújuló energiák fejlődéséből fakad, olyan új intézkedéseket tesz szükségessé, amelyek a fenntartható erdőgazdálkodás biztosítása mellett növelik a rendelkezésre álló famennyiséget; |
| --- | --- |

43.

elismeri, hogy az erdészeti termékek iránti növekvő kereslet, amely elsősorban a biomasszából származó megújuló energiák fejlődéséből fakad, olyan új intézkedéseket tesz szükségessé, amelyek a fenntartható erdőgazdálkodás biztosítása mellett növelik a rendelkezésre álló famennyiséget;

| 44. | rámutat a Forest Europe keretében az „európai erdőgazdálkodási egyezmény” – azaz a fenntartható erdőgazdálkodásnak és az erdőgazdálkodási politikán belüli érdekek közötti egyensúly javításának kötelező kerete – tekintetében folyó tárgyalásokon (3) elért jelentős előrelépésekre, valamint felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést annak érdekében, hogy újrakezdjék a tárgyalásokat és előmozdítsák azok sikeres lezárását; |
| --- | --- |

44.

rámutat a Forest Europe keretében az „európai erdőgazdálkodási egyezmény” – azaz a fenntartható erdőgazdálkodásnak és az erdőgazdálkodási politikán belüli érdekek közötti egyensúly javításának kötelező kerete – tekintetében folyó tárgyalásokon (3) elért jelentős előrelépésekre, valamint felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést annak érdekében, hogy újrakezdjék a tárgyalásokat és előmozdítsák azok sikeres lezárását;

| 45. | úgy véli, hogy az erdőgazdálkodási tervek vagy az azokkal egyenértékű eszközök fontos stratégiai eszközök lehetnek bizonyos konkrét intézkedéseknek az egyes vállalkozások szintjén történő végrehajtása, a hosszú távú tervezés, valamint az európai erdők esetében a fenntartható erdőgazdálkodás végrehajtása tekintetében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az e tervekben szereplő konkrét intézkedések erdőgazdaságok szintjén történő végrehajtásának továbbra is a nemzeti szabályozás hatálya alá kell tartoznia; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy az erdőgazdálkodási tervek vagy az azokkal egyenértékű eszközök fontos stratégiai eszközök lehetnek bizonyos konkrét intézkedéseknek az egyes vállalkozások szintjén történő végrehajtása, a hosszú távú tervezés, valamint az európai erdők esetében a fenntartható erdőgazdálkodás végrehajtása tekintetében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az e tervekben szereplő konkrét intézkedések erdőgazdaságok szintjén történő végrehajtásának továbbra is a nemzeti szabályozás hatálya alá kell tartoznia;

| 46. | felszólítja a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elveivel összhangban kövessék nyomon és mozdítsák elő az erdőgazdálkodási tervek végrehajtását, anélkül, hogy felesleges adminisztratív terheket hoznának létre; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elveivel összhangban kövessék nyomon és mozdítsák elő az erdőgazdálkodási tervek végrehajtását, anélkül, hogy felesleges adminisztratív terheket hoznának létre;

| 47. | üdvözli az erdőgazdálkodási tervek és a Natura 2000 területek tekintetében készülő gazdálkodási tervek világos különválasztását; |
| --- | --- |

47.

üdvözli az erdőgazdálkodási tervek és a Natura 2000 területek tekintetében készülő gazdálkodási tervek világos különválasztását;

| 48. | rámutat arra, hogy az erdőgazdálkodási tervek csupán a bizonyos méret feletti gazdasággal rendelkező kedvezményezettek számára előfeltételei annak, hogy uniós vidékfejlesztési támogatásban részesüljenek, és a küszöbérték alatti méretű erdők mentesülnek ez alól; megjegyzi továbbá, hogy egyenértékű eszközök is jóváhagyhatók; |
| --- | --- |

48.

rámutat arra, hogy az erdőgazdálkodási tervek csupán a bizonyos méret feletti gazdasággal rendelkező kedvezményezettek számára előfeltételei annak, hogy uniós vidékfejlesztési támogatásban részesüljenek, és a küszöbérték alatti méretű erdők mentesülnek ez alól; megjegyzi továbbá, hogy egyenértékű eszközök is jóváhagyhatók;

| 49. | felszólítja a tagállamokat, hogy a jogszabályok végrehajtásakor maradéktalanul használják ki ezt a meglévő rugalmasságot, különösen a kisebb szereplőknek kedvezve; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a tagállamokat, hogy a jogszabályok végrehajtásakor maradéktalanul használják ki ezt a meglévő rugalmasságot, különösen a kisebb szereplőknek kedvezve;

| 50. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek ösztönzőket, és támogassanak olyan új üzleti modelleket, például termelési közösségeket, amelyek célja a kis magán erdőtulajdonosok arra való ösztönzése, hogy erdeikkel aktívan és fenntarthatóan gazdálkodjanak; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek ösztönzőket, és támogassanak olyan új üzleti modelleket, például termelési közösségeket, amelyek célja a kis magán erdőtulajdonosok arra való ösztönzése, hogy erdeikkel aktívan és fenntarthatóan gazdálkodjanak;

| 51. | kitart amellett, hogy a stratégia megfelelő módon történő végrehajtása érdekében alapvető fontossággal bír egy olyan meghatározott, hosszú távú cselekvési terv megléte, amely a hozzáadottérték- és munkahelyteremtés céljából hangsúlyozza az erdőkből származó faanyag mobilizálásának és fenntartható használatának jelentőségét, ugyanakkor pedig eszközöket biztosít a magántulajdonban álló erdészeti vállalkozások megerősítésére, és támogatja az erdőtulajdonosok szervezett csoportosulásait; |
| --- | --- |

51.

kitart amellett, hogy a stratégia megfelelő módon történő végrehajtása érdekében alapvető fontossággal bír egy olyan meghatározott, hosszú távú cselekvési terv megléte, amely a hozzáadottérték- és munkahelyteremtés céljából hangsúlyozza az erdőkből származó faanyag mobilizálásának és fenntartható használatának jelentőségét, ugyanakkor pedig eszközöket biztosít a magántulajdonban álló erdészeti vállalkozások megerősítésére, és támogatja az erdőtulajdonosok szervezett csoportosulásait;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a hatékony erőforrás-gazdálkodásnak ki kell terjednie a mezőgazdasági művelésre alkalmatlan földterületek erdősítésére, illetve a mezővédő erdősávok létrehozására irányuló támogatási programokra; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a hatékony erőforrás-gazdálkodásnak ki kell terjednie a mezőgazdasági művelésre alkalmatlan földterületek erdősítésére, illetve a mezővédő erdősávok létrehozására irányuló támogatási programokra;

Kutatás és fejlesztés – Oktatás és képzés

| 53. | úgy véli, hogy kiemelt jelentőséget kellene tulajdonítani a kutatás gyakorlati alkalmazásának, mivel az új elgondolások az ágazat egészének javát szolgálhatják, és az erdőalapú iparág a növekedés szempontjából nagy lehetőségeket rejt magában; úgy véli továbbá, hogy az ágazaton belüli további innovációs beruházások új termelési réseket nyithatnak és hatékonyabb ipari folyamatokat hozhatnak létre, amelyek biztosítanák a rendelkezésre álló erőforrások ésszerűbb felhasználását, valamint minimalizálhatnák az erdészeti erőforrásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy kiemelt jelentőséget kellene tulajdonítani a kutatás gyakorlati alkalmazásának, mivel az új elgondolások az ágazat egészének javát szolgálhatják, és az erdőalapú iparág a növekedés szempontjából nagy lehetőségeket rejt magában; úgy véli továbbá, hogy az ágazaton belüli további innovációs beruházások új termelési réseket nyithatnak és hatékonyabb ipari folyamatokat hozhatnak létre, amelyek biztosítanák a rendelkezésre álló erőforrások ésszerűbb felhasználását, valamint minimalizálhatnák az erdészeti erőforrásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat;

| 54. | felszólítja a Bizottságot, hogy az erdőgazdálkodás és a faipar prioritásainak szempontjából értékelje az európai kutatási és fejlesztési programokat (Horizont 2020) és a kis- és középvállalkozások versenyképességét támogató programot (COSME), és adott esetben dolgozzon ki új eszközöket az erdőalapú ágazat számára, valamint az új, innovatív faipari termékekkel kapcsolatos költségkímélő megoldások terén ösztönözze a célozott kutatást a fenntartható faalapú biogazdaság fejlődésének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot, hogy az erdőgazdálkodás és a faipar prioritásainak szempontjából értékelje az európai kutatási és fejlesztési programokat (Horizont 2020) és a kis- és középvállalkozások versenyképességét támogató programot (COSME), és adott esetben dolgozzon ki új eszközöket az erdőalapú ágazat számára, valamint az új, innovatív faipari termékekkel kapcsolatos költségkímélő megoldások terén ösztönözze a célozott kutatást a fenntartható faalapú biogazdaság fejlődésének támogatása érdekében;

| 55. | üdvözli az erdőkkel kapcsolatos bevált gyakorlatok és meglévő ismeretek tagállamok közötti megosztásának előnyeit, és felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassa az iparág, a tudományos szakemberek és a termelők közötti információcserét; |
| --- | --- |

55.

üdvözli az erdőkkel kapcsolatos bevált gyakorlatok és meglévő ismeretek tagállamok közötti megosztásának előnyeit, és felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassa az iparág, a tudományos szakemberek és a termelők közötti információcserét;

| 56. | hangsúlyozza az uniós kutatási, fejlesztési és innovációs keretprogramok támogatásának jelentőségét az intelligens és fenntartható növekedés, a magasabb hozzáadott értékű termékek, a tisztább technológiák és a technológiai haladás magasabb szintjének elérésében, különösen a minőségi bioüzemanyagok terén és a fa építőipari felhasználásában, illetve az autóiparban és a textilágazatban is; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza az uniós kutatási, fejlesztési és innovációs keretprogramok támogatásának jelentőségét az intelligens és fenntartható növekedés, a magasabb hozzáadott értékű termékek, a tisztább technológiák és a technológiai haladás magasabb szintjének elérésében, különösen a minőségi bioüzemanyagok terén és a fa építőipari felhasználásában, illetve az autóiparban és a textilágazatban is;

| 57. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság szerint a biogazdaság 2009-ben több mint 2000 milliárd euró értékű piacként 20 millió embernek adott munkát, ami a teljes uniós foglalkoztatás 9 %-a volt; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság szerint a biogazdaság 2009-ben több mint 2000 milliárd euró értékű piacként 20 millió embernek adott munkát, ami a teljes uniós foglalkoztatás 9 %-a volt;

| 58. | megállapítja, hogy a Horizont 2020 keretprogramon belül a biogazdasághoz kapcsolódó kutatásra és innovációra fordított minden euró hozzávetőleg 10 euró hozzáadott értéket teremt; hangsúlyozza, hogy az erdők kulcsszerepet játszanak a biogazdaságban, és ez a jövőben is így lesz; |
| --- | --- |

58.

megállapítja, hogy a Horizont 2020 keretprogramon belül a biogazdasághoz kapcsolódó kutatásra és innovációra fordított minden euró hozzávetőleg 10 euró hozzáadott értéket teremt; hangsúlyozza, hogy az erdők kulcsszerepet játszanak a biogazdaságban, és ez a jövőben is így lesz;

| 59. | úgy véli, hogy a kutatás és a technológia területén elért előrehaladásnak megfelelően ösztönözni kell a kőolajalapú vagy nagy hőigényű nyersanyagok fával és fakitermelésből származó termékekkel történő felváltását, ami pozitívan járulhat hozzá a további előnyök eléréséhez az éghajlat-változás mérséklése, valamint a munkahelyteremtés tekintetében; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy a kutatás és a technológia területén elért előrehaladásnak megfelelően ösztönözni kell a kőolajalapú vagy nagy hőigényű nyersanyagok fával és fakitermelésből származó termékekkel történő felváltását, ami pozitívan járulhat hozzá a további előnyök eléréséhez az éghajlat-változás mérséklése, valamint a munkahelyteremtés tekintetében;

| 60. | hangsúlyozza, hogy el kell végezni az erdőalapú iparágak értékláncát befolyásoló összes uniós jogszabály költségelemzését azzal a céllal, hogy minden felesleges és terhet jelentő bürokrácia megszűnjön, illetve létrejöjjön az iparág hosszú távú versenyképességének fenntartható növekedéséhez szükséges keret, valamint hogy ugyanakkor támogatást kapjon az az elv, amely szerint az erdészeti ágazatot és az erdőalapú ágazatok értékláncait érintő jogalkotási javaslatokat hatásvizsgálat segítségével alaposan meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy el kell végezni az erdőalapú iparágak értékláncát befolyásoló összes uniós jogszabály költségelemzését azzal a céllal, hogy minden felesleges és terhet jelentő bürokrácia megszűnjön, illetve létrejöjjön az iparág hosszú távú versenyképességének fenntartható növekedéséhez szükséges keret, valamint hogy ugyanakkor támogatást kapjon az az elv, amely szerint az erdészeti ágazatot és az erdőalapú ágazatok értékláncait érintő jogalkotási javaslatokat hatásvizsgálat segítségével alaposan meg kell vizsgálni;

| 61. | úgy véli, hogy az erdőkre vonatkozó ismeretanyag bővítése alapvető jelentőséggel bír a kutatás számára, és az erdőgazdálkodási stratégia végrehajtásához elengedhetetlenek a megbízható információk; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy az erdőkre vonatkozó ismeretanyag bővítése alapvető jelentőséggel bír a kutatás számára, és az erdőgazdálkodási stratégia végrehajtásához elengedhetetlenek a megbízható információk;

| 62. | megállapítja, hogy a Copernicus program és más európai szintű űrprogramok keretében rendelkezésre állnak információs és ellenőrzési erőforrások, és javasolja ezen erőforrások és eszközök fokozott igénybevételét; |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy a Copernicus program és más európai szintű űrprogramok keretében rendelkezésre állnak információs és ellenőrzési erőforrások, és javasolja ezen erőforrások és eszközök fokozott igénybevételét;

| 63. | rámutat arra, hogy a nemzeti erdőnyilvántartások az erdők állományfelmérésének átfogó nyomonkövetési eszközei, és figyelembe veszik a regionális szempontokat, valamint kielégítik a bürokrácia és a költségek csökkentése iránti igényeket; |
| --- | --- |

63.

rámutat arra, hogy a nemzeti erdőnyilvántartások az erdők állományfelmérésének átfogó nyomonkövetési eszközei, és figyelembe veszik a regionális szempontokat, valamint kielégítik a bürokrácia és a költségek csökkentése iránti igényeket;

| 64. | üdvözli a Bizottságnak a nemzeti adatokon alapuló, európai erdészeti információs rendszer létrehozására irányuló erőfeszítéseit, valamint az új és meglévő adatok összehasonlíthatóságának javítását célzó kezdeményezéseit, ezért meg kívánja erősíteni az erdészet és a faalapú ágazat gazdasági és foglalkoztatási adatainak elemzését; |
| --- | --- |

64.

üdvözli a Bizottságnak a nemzeti adatokon alapuló, európai erdészeti információs rendszer létrehozására irányuló erőfeszítéseit, valamint az új és meglévő adatok összehasonlíthatóságának javítását célzó kezdeményezéseit, ezért meg kívánja erősíteni az erdészet és a faalapú ágazat gazdasági és foglalkoztatási adatainak elemzését;

| 65. | különösen kiemeli, hogy hosszabb távon gyűjtött adatokra van szükség ahhoz, hogy elősegítsék az erdőgazdálkodás terén tapasztalható tendenciák megértését és annak éghajlatváltozáshoz való hozzáigazítását; |
| --- | --- |

65.

különösen kiemeli, hogy hosszabb távon gyűjtött adatokra van szükség ahhoz, hogy elősegítsék az erdőgazdálkodás terén tapasztalható tendenciák megértését és annak éghajlatváltozáshoz való hozzáigazítását;

| 66. | úgy véli, hogy a gyakorlott és kellően képzett munkaerő elengedhetetlen a fenntartható erdőgazdálkodás sikeres megvalósításához, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki intézkedéseket, és lehetőség szerint használják ki a meglévő európai eszközöket, így az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapot (EMVA), az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), az Európai Szociális Alapot (ESZA) és az európai képzési programokat (Oktatás és képzés 2020), hogy támogassák a generációs megújulást, és megoldást találjanak az erdők esetében a képzett munkaerő terén mutatkozó hiányra; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a gyakorlott és kellően képzett munkaerő elengedhetetlen a fenntartható erdőgazdálkodás sikeres megvalósításához, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki intézkedéseket, és lehetőség szerint használják ki a meglévő európai eszközöket, így az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapot (EMVA), az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), az Európai Szociális Alapot (ESZA) és az európai képzési programokat (Oktatás és képzés 2020), hogy támogassák a generációs megújulást, és megoldást találjanak az erdők esetében a képzett munkaerő terén mutatkozó hiányra;

| 67. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az ágazattal kapcsolatos tájékoztató kampányok bevezetését, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet az ágazat által a munkanélküliség és az elvándorlás kezelése terén kínált lehetőségekre, valamint növeljék az ágazat vonzerejét a fiatalok körében; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az ágazattal kapcsolatos tájékoztató kampányok bevezetését, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet az ágazat által a munkanélküliség és az elvándorlás kezelése terén kínált lehetőségekre, valamint növeljék az ágazat vonzerejét a fiatalok körében;

| 68. | úgy véli, hogy különösen az új szereplők és a fiatal erdészek, illetve az építőipar meglévő munkavállalói számára képzési programokat kell kidolgozni annak érdekében, hogy növeljék a fa felhasználásában rejlő lehetőségekkel kapcsolatos ismereteiket, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás és a termelési láncban később következő szakaszok tekintetében továbbra is biztosított legyen a tudásátadás; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy különösen az új szereplők és a fiatal erdészek, illetve az építőipar meglévő munkavállalói számára képzési programokat kell kidolgozni annak érdekében, hogy növeljék a fa felhasználásában rejlő lehetőségekkel kapcsolatos ismereteiket, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás és a termelési láncban később következő szakaszok tekintetében továbbra is biztosított legyen a tudásátadás;

| 69. | elismeri, hogy az erdészeti termékek teljes életciklusára vonatkozó fenntartható gazdálkodás jelentős mértékben hozzájárulhat a zöld gazdaság célkitűzéseinek megvalósításához, különösen azokéhoz, amelyek az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére és az erőforrások hatékony felhasználására vonatkoznak; |
| --- | --- |

69.

elismeri, hogy az erdészeti termékek teljes életciklusára vonatkozó fenntartható gazdálkodás jelentős mértékben hozzájárulhat a zöld gazdaság célkitűzéseinek megvalósításához, különösen azokéhoz, amelyek az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére és az erőforrások hatékony felhasználására vonatkoznak;

| 70. | úgy véli, hogy a tagállamoknak elő kellene mozdítaniuk az erdészeti termékek fenntartható építőipari felhasználását, például a fenntartható forrásból származó nyersanyagokból épült, megfizethetőbb házak építése során történő alkalmazásukat; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a tagállamoknak elő kellene mozdítaniuk az erdészeti termékek fenntartható építőipari felhasználását, például a fenntartható forrásból származó nyersanyagokból épült, megfizethetőbb házak építése során történő alkalmazásukat;

| 71. | felhívja a figyelmet azon hagyományos, nagy értékű felhasználási formákra – például a fa építőipari és csomagolóanyagként történő felhasználására –, amelyekben továbbra is jelentős növekedési potenciál rejlik; |
| --- | --- |

71.

felhívja a figyelmet azon hagyományos, nagy értékű felhasználási formákra – például a fa építőipari és csomagolóanyagként történő felhasználására –, amelyekben továbbra is jelentős növekedési potenciál rejlik;

| 72. | megjegyzi, hogy a jelenlegi technológiai fejlesztések lehetővé teszik a főkent fából épült, nagy befogadóképességű lakóövezetek építését, számottevően csökkentve ezáltal az építőiparból származó szén-dioxid-kibocsátást; |
| --- | --- |

72.

megjegyzi, hogy a jelenlegi technológiai fejlesztések lehetővé teszik a főkent fából épült, nagy befogadóképességű lakóövezetek építését, számottevően csökkentve ezáltal az építőiparból származó szén-dioxid-kibocsátást;

| 73. | hangsúlyozza, hogy a különböző tagállamokban eltérnek az építési célú fafelhasználás szabályai; ezért szorgalmazza, hogy uniós szabályok elfogadásával mozdítsák elő a fa szélesebb körű építőipari alkalmazását; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy a különböző tagállamokban eltérnek az építési célú fafelhasználás szabályai; ezért szorgalmazza, hogy uniós szabályok elfogadásával mozdítsák elő a fa szélesebb körű építőipari alkalmazását;

| 74. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki kezdeményezéseket a tudás- és technológiaátadás támogatása, valamint az erdőgazdálkodás és az erdőalapú ágazatok terén a kutatás és az innováció támogatására szolgáló, meglévő uniós programok maradéktalan kihasználása céljából; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki kezdeményezéseket a tudás- és technológiaátadás támogatása, valamint az erdőgazdálkodás és az erdőalapú ágazatok terén a kutatás és az innováció támogatására szolgáló, meglévő uniós programok maradéktalan kihasználása céljából;

| 75. | megjegyzi, hogy jelentős hiányosságok mutatkoznak az erdőgazdálkodásnak az éghajlatváltozáshoz történő hozzáigazítására irányuló tudományos és technológiai kutatásban, ezen belül pedig az olyan kártevők és betegségek szaporodásával járó hatásokkal kapcsolatos kutatásban, amelyek komoly fenyegetést jelentenek az európai erdők és az erdőalapú ágazatok számára; |
| --- | --- |

75.

megjegyzi, hogy jelentős hiányosságok mutatkoznak az erdőgazdálkodásnak az éghajlatváltozáshoz történő hozzáigazítására irányuló tudományos és technológiai kutatásban, ezen belül pedig az olyan kártevők és betegségek szaporodásával járó hatásokkal kapcsolatos kutatásban, amelyek komoly fenyegetést jelentenek az európai erdők és az erdőalapú ágazatok számára;

| 76. | ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tevőlegesen hívják fel a figyelmet az európai erdők és erdőgazdálkodás gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szerepére, valamint a fenntartható, erdőre épülő biogazdaság, illetve a fa mint az Európai Unió egyik fő megújuló nyersanyaga jelentőségére; |
| --- | --- |

76.

ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tevőlegesen hívják fel a figyelmet az európai erdők és erdőgazdálkodás gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szerepére, valamint a fenntartható, erdőre épülő biogazdaság, illetve a fa mint az Európai Unió egyik fő megújuló nyersanyaga jelentőségére;

| 77. | fontosnak tartja a biomassza ésszerű felhasználására és a gyorsan növekedő energianövények fejlesztésére irányuló tudományos kutatás ösztönzését, valamint a biomassza-hulladék felhasználására szolgáló gazdasági ösztönzést biztosító modell kialakítását; |
| --- | --- |

77.

fontosnak tartja a biomassza ésszerű felhasználására és a gyorsan növekedő energianövények fejlesztésére irányuló tudományos kutatás ösztönzését, valamint a biomassza-hulladék felhasználására szolgáló gazdasági ösztönzést biztosító modell kialakítását;

Globális kihívás – Környezetvédelem és éghajlatváltozás

| 78. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás pozitív hatással van a biológiai sokféleségre és az éghajlatváltozás következményeinek enyhítésére, és csökkentheti az erdőtüzek, a kártevőkkel való fertőződés és a betegségek kockázatát; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás pozitív hatással van a biológiai sokféleségre és az éghajlatváltozás következményeinek enyhítésére, és csökkentheti az erdőtüzek, a kártevőkkel való fertőződés és a betegségek kockázatát;

| 79. | hangsúlyozza, hogy az Unió egyetértett abban, hogy 2020-ig meg kell állítani a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások – köztük a beporzás – romlását, fenntartja az ökoszisztémákat és szolgáltatásaikat, és helyreállítja a leromlott ökoszisztémák legalább 15 %-át; hozzáteszi, hogy az Unió abban is egyetértett, hogy az erdőgazdálkodásnak fenntarthatónak kell lennie, az erdőknek, az erdők biológiai sokféleségének és az általuk nyújtott szolgáltatásoknak védelemben kell részesülniük, és a lehetőségekhez képest javítani kell azokat, továbbá javítani kell az erdők éghajlatváltozással, tűzvészekkel, viharokkal, kártevőkkel és fertőzésekkel szembeni ellenálló képességét; hangsúlyozza ezenkívül, hogy ennek megfelelően olyan megújított uniós erdészeti stratégia kidolgozására és végrehajtására van szükség, amely figyelembe veszi az erdőkkel szembeni igények és az erdők előnyeinek sokféleségét, és hozzájárul a fokozottabban stratégiai erdővédelmi és -fejlesztési megközelítéshez, többek között fenntartható erdőgazdálkodás útján (4); |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy az Unió egyetértett abban, hogy 2020-ig meg kell állítani a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások – köztük a beporzás – romlását, fenntartja az ökoszisztémákat és szolgáltatásaikat, és helyreállítja a leromlott ökoszisztémák legalább 15 %-át; hozzáteszi, hogy az Unió abban is egyetértett, hogy az erdőgazdálkodásnak fenntarthatónak kell lennie, az erdőknek, az erdők biológiai sokféleségének és az általuk nyújtott szolgáltatásoknak védelemben kell részesülniük, és a lehetőségekhez képest javítani kell azokat, továbbá javítani kell az erdők éghajlatváltozással, tűzvészekkel, viharokkal, kártevőkkel és fertőzésekkel szembeni ellenálló képességét; hangsúlyozza ezenkívül, hogy ennek megfelelően olyan megújított uniós erdészeti stratégia kidolgozására és végrehajtására van szükség, amely figyelembe veszi az erdőkkel szembeni igények és az erdők előnyeinek sokféleségét, és hozzájárul a fokozottabban stratégiai erdővédelmi és -fejlesztési megközelítéshez, többek között fenntartható erdőgazdálkodás útján (4);

| 80. | rámutat arra, hogy vannak olyan kérdéskörök, amelyeket tovább kellene vizsgálni, konkrétan a növényevők túlnépesedésének problémája, az erdők egészségi állapota és a fenntartható fatermelés megkönnyítése, az erdők genetikai erőforrásai, az erdőtüzek megelőzésére és leküzdésére, valamint a talajerózió elkerülésére irányuló intézkedések, valamint a növénytakaró helyreállítása; |
| --- | --- |

80.

rámutat arra, hogy vannak olyan kérdéskörök, amelyeket tovább kellene vizsgálni, konkrétan a növényevők túlnépesedésének problémája, az erdők egészségi állapota és a fenntartható fatermelés megkönnyítése, az erdők genetikai erőforrásai, az erdőtüzek megelőzésére és leküzdésére, valamint a talajerózió elkerülésére irányuló intézkedések, valamint a növénytakaró helyreállítása;

| 81. | elismeri, hogy a rövid vágásfordulójú erdészet fenntartható fabiomasszával tud szolgálni, miközben biztosítja a terület szükséges fenntartását, ekként pedig csökkenti a pihentetett vagy elhagyott területeken a talajerózió és a földcsuszamlások kockázatát; |
| --- | --- |

81.

elismeri, hogy a rövid vágásfordulójú erdészet fenntartható fabiomasszával tud szolgálni, miközben biztosítja a terület szükséges fenntartását, ekként pedig csökkenti a pihentetett vagy elhagyott területeken a talajerózió és a földcsuszamlások kockázatát;

| 82. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét lépéseket az 5. sz. aicsi célkitűzés elérésére, amelynek értelmében valamennyi természetes élőhely – köztük az erdők – csökkenésének arányát 2020-ra legalább a felére kell csökkenteni, és – amennyire lehetséges – a nullához közeli szintre kell hozni, a pusztulást és a töredezettséget pedig jelentős mértékben csökkenteni kell; |
| --- | --- |

82.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét lépéseket az 5. sz. aicsi célkitűzés elérésére, amelynek értelmében valamennyi természetes élőhely – köztük az erdők – csökkenésének arányát 2020-ra legalább a felére kell csökkenteni, és – amennyire lehetséges – a nullához közeli szintre kell hozni, a pusztulást és a töredezettséget pedig jelentős mértékben csökkenteni kell;

| 83. | sürgeti a tagállamokat, hogy erdészeti politikáikat oly módon alakítsák ki, hogy teljes mértékben figyelembe veszik az erdőknek a biológiai sokféleség megóvásával, a talajerózió megelőzésével, a szénmegkötéssel és a levegőtisztítással, valamint a vízkörforgás fenntartásával összefüggésben fennálló jelentőségét; |
| --- | --- |

83.

sürgeti a tagállamokat, hogy erdészeti politikáikat oly módon alakítsák ki, hogy teljes mértékben figyelembe veszik az erdőknek a biológiai sokféleség megóvásával, a talajerózió megelőzésével, a szénmegkötéssel és a levegőtisztítással, valamint a vízkörforgás fenntartásával összefüggésben fennálló jelentőségét;

| 84. | rámutat arra, hogy a biogazdaságra mint Európa intelligens és zöld növekedésének kulcsfontosságú elemére szükség van az „Innovatív Unió” és az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés céljainak Európa 2020 stratégia keretében történő megvalósításához, és hogy a fa mint nyersanyag jelentős szerepet játszik e bioalapú gazdaság elérése felé tett előrehaladás szempontjából; |
| --- | --- |

84.

rámutat arra, hogy a biogazdaságra mint Európa intelligens és zöld növekedésének kulcsfontosságú elemére szükség van az „Innovatív Unió” és az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés céljainak Európa 2020 stratégia keretében történő megvalósításához, és hogy a fa mint nyersanyag jelentős szerepet játszik e bioalapú gazdaság elérése felé tett előrehaladás szempontjából;

| 85. | hangsúlyozza, hogy sürgősen tisztázni kell az erdei biomassza energia céljából történő különböző felhasználásainak üvegházhatását, és meg kell határozni azokat a felhasználásokat, amelyek a politika időkeretein belül a mérséklés szempontjából a legnagyobb előnyöket tudják elérni; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy sürgősen tisztázni kell az erdei biomassza energia céljából történő különböző felhasználásainak üvegházhatását, és meg kell határozni azokat a felhasználásokat, amelyek a politika időkeretein belül a mérséklés szempontjából a legnagyobb előnyöket tudják elérni;

| 86. | úgy véli, hogy az erdészeti értékláncok gazdasági életképességének az innováció és a technológiaátadás révén történő elősegítése érdekében fontos előmozdítani a biogazdaság koncepciójának – a nyersanyag-kínálat fenntarthatósági határainak tiszteletben tartása melletti – alkalmazását; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy az erdészeti értékláncok gazdasági életképességének az innováció és a technológiaátadás révén történő elősegítése érdekében fontos előmozdítani a biogazdaság koncepciójának – a nyersanyag-kínálat fenntarthatósági határainak tiszteletben tartása melletti – alkalmazását;

| 87. | nagyobb támogatást szorgalmaz a különféle erdészeti termékek számára, biztosítandó az erdészeti termékek különféle keresleteinek kiegyensúlyozottságát és a fenntartható kínálati potenciálhoz, valamint az erdők által kínált más ökoszisztéma-funkciókhoz és -szolgáltatásokhoz képest történő értékelését; |
| --- | --- |

87.

nagyobb támogatást szorgalmaz a különféle erdészeti termékek számára, biztosítandó az erdészeti termékek különféle keresleteinek kiegyensúlyozottságát és a fenntartható kínálati potenciálhoz, valamint az erdők által kínált más ökoszisztéma-funkciókhoz és -szolgáltatásokhoz képest történő értékelését;

| 88. | komoly aggodalmának ad hangot a világszerte – különösen a fejlődő országokban – zajló és gyakran illegális fakitermelésnek betudható erdőirtás üteme miatt; |
| --- | --- |

88.

komoly aggodalmának ad hangot a világszerte – különösen a fejlődő országokban – zajló és gyakran illegális fakitermelésnek betudható erdőirtás üteme miatt;

| 89. | támogatja azokat a mechanizmusokat, amelyek az erdőgazdálkodás fenntarthatóbb felhasználás irányába tartó globális továbbfejlődését mozdítják elő, és ennek kapcsán rámutat különösen a fáról szóló uniós rendeletre (5), melynek célja az illegális fakitermelés és a harmadik országokból importált illegális fa európai piacokon való forgalomba hozatala elleni küzdelem, valamint az Európai Unióba történő fabehozatal engedélyezési rendszerére (FLEGT) (6) és az önkéntes partnerségi megállapodásokra; |
| --- | --- |

89.

támogatja azokat a mechanizmusokat, amelyek az erdőgazdálkodás fenntarthatóbb felhasználás irányába tartó globális továbbfejlődését mozdítják elő, és ennek kapcsán rámutat különösen a fáról szóló uniós rendeletre (5), melynek célja az illegális fakitermelés és a harmadik országokból importált illegális fa európai piacokon való forgalomba hozatala elleni küzdelem, valamint az Európai Unióba történő fabehozatal engedélyezési rendszerére (FLEGT) (6) és az önkéntes partnerségi megállapodásokra;

| 90. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegye közzé a fáról szóló uniós rendelet működésének és hatékonyságának rég várt felülvizsgálatát, valamint hangsúlyozza, hogy az új rendeletnek arányosnak kellene lennie, és – a rendelet céljának veszélyeztetése nélkül – meg kellene vizsgálnia az európai erdőtulajdonosokra és erdészekre háruló szükségtelen költségek és jelentéstételi kötelezettségek csökkentésének módjait; |
| --- | --- |

90.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegye közzé a fáról szóló uniós rendelet működésének és hatékonyságának rég várt felülvizsgálatát, valamint hangsúlyozza, hogy az új rendeletnek arányosnak kellene lennie, és – a rendelet céljának veszélyeztetése nélkül – meg kellene vizsgálnia az európai erdőtulajdonosokra és erdészekre háruló szükségtelen költségek és jelentéstételi kötelezettségek csökkentésének módjait;

| 91. | úgy véli, hogy a globális felmelegedés és az éghajlatváltozás jelentette kihívásokra tekintettel az ökoszisztémáknak és a fajok populációinak egészségesnek, biológiailag sokfélének és erősnek kell lenniük ahhoz, hogy ellenállóak legyenek; |
| --- | --- |

91.

úgy véli, hogy a globális felmelegedés és az éghajlatváltozás jelentette kihívásokra tekintettel az ökoszisztémáknak és a fajok populációinak egészségesnek, biológiailag sokfélének és erősnek kell lenniük ahhoz, hogy ellenállóak legyenek;

| 92. | rámutat azokra a lehetőségekre, amelyeket a Natura 2000 területek kínálnak, ahol – kivételes természeti erőforrásaiknak köszönhetően – lehetőség van kiemelkedő környezeti és kulturális minőségű erdészeti termékek és szolgáltatások előállítására; |
| --- | --- |

92.

rámutat azokra a lehetőségekre, amelyeket a Natura 2000 területek kínálnak, ahol – kivételes természeti erőforrásaiknak köszönhetően – lehetőség van kiemelkedő környezeti és kulturális minőségű erdészeti termékek és szolgáltatások előállítására;

| 93. | hangsúlyozza az egészséges erdei ökoszisztémáknak az állat- és növényvilág számára élőhelyet biztosító közegként betöltött jelentőségét, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az olyan jó szándékú jogszabályok, mint az uniós élőhelyvédelmi irányelv, hatással vannak a földgazdálkodási döntésekre, és azokat az arányosság elvének megfelelően kell végrehajtani; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza az egészséges erdei ökoszisztémáknak az állat- és növényvilág számára élőhelyet biztosító közegként betöltött jelentőségét, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az olyan jó szándékú jogszabályok, mint az uniós élőhelyvédelmi irányelv, hatással vannak a földgazdálkodási döntésekre, és azokat az arányosság elvének megfelelően kell végrehajtani;

| 94. | elismeri az erdőknek a kapcsolódó ágazatok fejlődésében játszott szerepét, és e tekintetben kitart amellett, hogy fontos támogatni a beporzási folyamatot elősegítő mézelő fák termesztőit; |
| --- | --- |

94.

elismeri az erdőknek a kapcsolódó ágazatok fejlődésében játszott szerepét, és e tekintetben kitart amellett, hogy fontos támogatni a beporzási folyamatot elősegítő mézelő fák termesztőit;

| 95. | úgy véli, hogy egyes problémák, különösen az illegális fakitermelés, globális szinten érintik az erdészeti ágazatot, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a kapcsolódó nemzetközi szervezeteknél erősítse meg az erdészeti ágazat támogatását; |
| --- | --- |

95.

úgy véli, hogy egyes problémák, különösen az illegális fakitermelés, globális szinten érintik az erdészeti ágazatot, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a kapcsolódó nemzetközi szervezeteknél erősítse meg az erdészeti ágazat támogatását;

| 96. | megállapítja, hogy fokozódik a biomassza – és különösen a fa – iránti kereslet, és ezért üdvözli a Bizottság és a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassák a fejlődő országokat az erdészeti politika és az erdőjogi rendelkezések javítását célzó intézkedéseikben, különösen a REDD+ (7) (az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentése) keretében; |
| --- | --- |

96.

megállapítja, hogy fokozódik a biomassza – és különösen a fa – iránti kereslet, és ezért üdvözli a Bizottság és a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassák a fejlődő országokat az erdészeti politika és az erdőjogi rendelkezések javítását célzó intézkedéseikben, különösen a REDD+ (7) (az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentése) keretében;

| 97. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy erdőirtással és erdőpusztulással foglalkozó cselekvési tervet az erdőirtásról szóló közleményben meghatározott célok megvalósítása érdekében, ahogyan azt a hetedik környezetvédelmi cselekvési program szorgalmazza; fontosnak tartja, hogy ne csak a már létező erdők megóvásáról és gazdálkodásáról szülessenek rendelkezések, hanem a kiirtott erdőterületek újratelepítéséről is; |
| --- | --- |

97.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy erdőirtással és erdőpusztulással foglalkozó cselekvési tervet az erdőirtásról szóló közleményben meghatározott célok megvalósítása érdekében, ahogyan azt a hetedik környezetvédelmi cselekvési program szorgalmazza; fontosnak tartja, hogy ne csak a már létező erdők megóvásáról és gazdálkodásáról szülessenek rendelkezések, hanem a kiirtott erdőterületek újratelepítéséről is;

| 98. | úgy véli továbbá, hogy külön ki kell térni azoknak a területeknek kiterjedt újraerdősítésére, amelyeken többször erdőtűz pusztított; |
| --- | --- |

98.

úgy véli továbbá, hogy külön ki kell térni azoknak a területeknek kiterjedt újraerdősítésére, amelyeken többször erdőtűz pusztított;

Végrehajtás és jelentéstétel

| 99. | hangsúlyozza, hogy az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása többéves összehangolt folyamat, amelynek során figyelembe kell venni a Parlament véleményét, valamint a stratégiát hatékonyan, következetesen és kevés bürokrácia mellett kellene végrehajtani; |
| --- | --- |

99.

hangsúlyozza, hogy az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása többéves összehangolt folyamat, amelynek során figyelembe kell venni a Parlament véleményét, valamint a stratégiát hatékonyan, következetesen és kevés bürokrácia mellett kellene végrehajtani;

| 100. | sajnálja, hogy a végrehajtási folyamat részben azelőtt megkezdődött, hogy a Parlament elfogadta volna álláspontját, és úgy véli, hogy ez nincs összhangban az erdészettel kapcsolatos szakpolitikák jobb összehangolásának céljával, ahogy azt a Bizottság a stratégia szövegében állítja; |
| --- | --- |

100.

sajnálja, hogy a végrehajtási folyamat részben azelőtt megkezdődött, hogy a Parlament elfogadta volna álláspontját, és úgy véli, hogy ez nincs összhangban az erdészettel kapcsolatos szakpolitikák jobb összehangolásának céljával, ahogy azt a Bizottság a stratégia szövegében állítja;

| 101. | úgy véli, hogy az új stratégiának kapcsolatokat kell kialakítania az Unió és a tagállamok finanszírozási stratégiái és tervei között, és növelnie kell az egységességet az ágazatokon átívelő tevékenységek tervezése, finanszírozása és végrehajtása szintjén; |
| --- | --- |

101.

úgy véli, hogy az új stratégiának kapcsolatokat kell kialakítania az Unió és a tagállamok finanszírozási stratégiái és tervei között, és növelnie kell az egységességet az ágazatokon átívelő tevékenységek tervezése, finanszírozása és végrehajtása szintjén;

| 102. | szorgalmazza a stratégia inkluzív, kellően strukturált és kiegyensúlyozott végrehajtását; |
| --- | --- |

102.

szorgalmazza a stratégia inkluzív, kellően strukturált és kiegyensúlyozott végrehajtását;

| 103. | úgy véli ezért, hogy az Erdészeti Állandó Bizottság megbízatását meg kell erősíteni és több erőforrással kell ellátni, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára, hogy az új uniós erdészeti stratégia unós szintű végrehajtása során maradéktalanul kihasználja a tagállamok szakértelmét; felszólítja a Bizottságot, hogy az erdőgazdálkodásra és a faiparra hatást gyakorló minden kezdeményezés vagy jogszabály-tervezet előterjesztése előtt kellő időben konzultáljon az Erdészeti Állandó Bizottsággal; |
| --- | --- |

103.

úgy véli ezért, hogy az Erdészeti Állandó Bizottság megbízatását meg kell erősíteni és több erőforrással kell ellátni, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára, hogy az új uniós erdészeti stratégia unós szintű végrehajtása során maradéktalanul kihasználja a tagállamok szakértelmét; felszólítja a Bizottságot, hogy az erdőgazdálkodásra és a faiparra hatást gyakorló minden kezdeményezés vagy jogszabály-tervezet előterjesztése előtt kellő időben konzultáljon az Erdészeti Állandó Bizottsággal;

| 104. | hangsúlyozza az erdészettel és parafával foglalkozó társadalmi párbeszédben részt vevő csoport és az egyéb érdekelt felek fontos szerepét, és szorgalmazza ezeknek a stratégia végrehajtásába történő megfelelő bevonását; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza az erdészettel és parafával foglalkozó társadalmi párbeszédben részt vevő csoport és az egyéb érdekelt felek fontos szerepét, és szorgalmazza ezeknek a stratégia végrehajtásába történő megfelelő bevonását;

| 105. | úgy véli, hogy az erdészeti problémák transzverzális jellege miatt a fenntartható erdőgazdálkodás és a kapcsolódó iparágak sajátos jellegét esetlegesen érintő bármilyen intézkedés meghozatala előtt a Bizottság különböző szervei közötti belső együttműködésre van szükség; ezért arra kéri a Környezetvédelmi, az Éghajlatpolitikai, a Mezőgazdasági, az Energiaügyi és a Kutatási és Innovációs Főigazgatóságot, valamint az egyéb érintett főigazgatóságokat, hogy stratégiai szinten működjenek együtt annak érdekében, hogy a fokozott koordináció és kommunikáció révén biztosítsák a stratégia hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

105.

úgy véli, hogy az erdészeti problémák transzverzális jellege miatt a fenntartható erdőgazdálkodás és a kapcsolódó iparágak sajátos jellegét esetlegesen érintő bármilyen intézkedés meghozatala előtt a Bizottság különböző szervei közötti belső együttműködésre van szükség; ezért arra kéri a Környezetvédelmi, az Éghajlatpolitikai, a Mezőgazdasági, az Energiaügyi és a Kutatási és Innovációs Főigazgatóságot, valamint az egyéb érintett főigazgatóságokat, hogy stratégiai szinten működjenek együtt annak érdekében, hogy a fokozott koordináció és kommunikáció révén biztosítsák a stratégia hatékony végrehajtását;

| 106. | úgy véli, hogy tekintettel a Bizottság által a növekedés, foglalkoztatás és beruházások tekintetében meghatározott prioritásokra, az új uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása során kiemelten kell kezelni az erdészeti ágazat versenyképességének és fenntarthatóságának előmozdítását, a vidéki és városi térségek támogatását, a tudásbázis kiszélesítését, az erdők védelmét és ökoszisztémáik megőrzését, a koordináció és kommunikáció előmozdítását, valamint a fa és a fától eltérő erdészeti termékek fokozott falhasználását is; |
| --- | --- |

106.

úgy véli, hogy tekintettel a Bizottság által a növekedés, foglalkoztatás és beruházások tekintetében meghatározott prioritásokra, az új uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása során kiemelten kell kezelni az erdészeti ágazat versenyképességének és fenntarthatóságának előmozdítását, a vidéki és városi térségek támogatását, a tudásbázis kiszélesítését, az erdők védelmét és ökoszisztémáik megőrzését, a koordináció és kommunikáció előmozdítását, valamint a fa és a fától eltérő erdészeti termékek fokozott falhasználását is;

| 107. | felszólítja a Bizottságot, hogy konkrét intézkedéseket tartalmazó, határozott cselekvési tervvel egészítse ki a stratégiát, valamint évente számoljon be a Parlamentnek a stratégia konkrét fellépéseinek végrehajtása terén elért eredményekről; |
| --- | --- |

107.

felszólítja a Bizottságot, hogy konkrét intézkedéseket tartalmazó, határozott cselekvési tervvel egészítse ki a stratégiát, valamint évente számoljon be a Parlamentnek a stratégia konkrét fellépéseinek végrehajtása terén elért eredményekről;

| 108. | egy bővített AGRI–ENVI–ITRE bizottság összehívása mellett emel szót, hogy lehetőség nyíljon az új uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása során elért eredmények kiegyensúlyozott megvitatására; |
| --- | --- |

108.

egy bővített AGRI–ENVI–ITRE bizottság összehívása mellett emel szót, hogy lehetőség nyíljon az új uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása során elért eredmények kiegyensúlyozott megvitatására;

o

o o

| 109. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

109.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 290. E, 2006.11.29., 413. o.

(2)  Forest Europe – miniszteri konferencia az európai erdők védelmében, államközi tárgyalóbizottság, amelynek célja az európai erdőkről szóló jogilag kötelező egyezmény megkötése: http://www.foresteurope.org/

(3)  Lásd: http://www.forestnegotiations.org/

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 995/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról.

(6)  A Tanács 2173/2005/EK rendelete (2005. december 20.) az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról (FLEGT = az erdészeti jogszabályok végrehajtása, erdészeti irányítás és erdészeti termékek kereskedelme).

(7)  Az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentésére irányuló program: http://unfccc.int/methods/redd/items/7377.php

---

2015. április 29., szerda

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/27

---

P8_TA(2015)0173

Az Európai Ügyészség

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2016/C 346/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0534),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2014. március 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2014. március 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0363),

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0535),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6., és 7. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6., és 7. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemtervről szóló, 2009. november 30-i tanácsi állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemtervről szóló, 2009. november 30-i tanácsi állásfoglalásra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 86., 218., 263., 265., 267., 268. és 340. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 86., 218., 263., 265., 267., 268. és 340. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság időközi jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0055/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság időközi jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0055/2015),

| A. | mivel a Bizottság által összegyűjtött és elemzett adatok alapján az Unió pénzügyi érdekeit érintő gyanított csalások átlagosan évente 500 millió eurót tesznek ki, bár jó okkal feltételezhető, hogy évente körülbelül 3 milliárd euró tekintetében merül fel a csalás kockázata; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság által összegyűjtött és elemzett adatok alapján az Unió pénzügyi érdekeit érintő gyanított csalások átlagosan évente 500 millió eurót tesznek ki, bár jó okkal feltételezhető, hogy évente körülbelül 3 milliárd euró tekintetében merül fel a csalás kockázata;

| B. | mivel a vádemelés aránya alacsony – a 2006 és 2013 közötti nyolc évben körülbelül 31 % – az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) tagállamokhoz címzett igazságügyi vonatkozású ajánlásaihoz képest; mivel az Európai Ügyészség egyik célja e jelentős eltérés áthidalása; |
| --- | --- |

B.

mivel a vádemelés aránya alacsony – a 2006 és 2013 közötti nyolc évben körülbelül 31 % – az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) tagállamokhoz címzett igazságügyi vonatkozású ajánlásaihoz képest; mivel az Európai Ügyészség egyik célja e jelentős eltérés áthidalása;

| C. | mivel bizonyos tagállamok esetleg kevésbé hatékonyak az EU pénzügyi érdekeit érintő csalás felderítése és üldözése tekintetében, ezáltal károsítva az Unió költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi tagállam adófizetőit; |
| --- | --- |

C.

mivel bizonyos tagállamok esetleg kevésbé hatékonyak az EU pénzügyi érdekeit érintő csalás felderítése és üldözése tekintetében, ezáltal károsítva az Unió költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi tagállam adófizetőit;

| D. | mivel 2014. március 12-i állásfoglalásában a Parlament a Tanácsot az állandó információáramlás és a folyamatos konzultáció révén a jogalkotási munkába való nagymértékű bevonásra kérte; |
| --- | --- |

D.

mivel 2014. március 12-i állásfoglalásában a Parlament a Tanácsot az állandó információáramlás és a folyamatos konzultáció révén a jogalkotási munkába való nagymértékű bevonásra kérte;

| E. | mivel az eltérő tagállami jogrendszerek, jogi hagyományok, bűnüldözési és igazságügyi rendszerek nem hátráltathatják vagy veszélyeztethetik a csalással és az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekményekkel szembeni küzdelmet; |
| --- | --- |

E.

mivel az eltérő tagállami jogrendszerek, jogi hagyományok, bűnüldözési és igazságügyi rendszerek nem hátráltathatják vagy veszélyeztethetik a csalással és az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekményekkel szembeni küzdelmet;

| F. | mivel a szervezett bűnözés a terrorizmust is finanszírozza, és a bűnözői csoportok csalással pénzt gyűjtenek; |
| --- | --- |

F.

mivel a szervezett bűnözés a terrorizmust is finanszírozza, és a bűnözői csoportok csalással pénzt gyűjtenek;

| G. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke lehetővé teszi az Európai Ügyészség hatáskörének kiterjesztését az uniós dimenziójú bűncselekményekre; mivel ezt a lehetőséget a Tanács figyelembe veheti, miután az Európai Ügyészséget létrehozták és az jól működik; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikke lehetővé teszi az Európai Ügyészség hatáskörének kiterjesztését az uniós dimenziójú bűncselekményekre; mivel ezt a lehetőséget a Tanács figyelembe veheti, miután az Európai Ügyészséget létrehozták és az jól működik;

| 1. | megerősíti azt a határozott szándékát, hogy foglalkozzon az Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos prioritásokkal, és hogy meghatározza azokat az elveket és feltételeket, amelyek mellett egyetértését megadhatja; |
| --- | --- |

1.

megerősíti azt a határozott szándékát, hogy foglalkozzon az Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos prioritásokkal, és hogy meghatározza azokat az elveket és feltételeket, amelyek mellett egyetértését megadhatja;

| 2. | ismételten hangsúlyozza a 2014. március 12-i állásfoglalásával elfogadott korábbi időközi jelentésben foglaltakat, és törekszik arra, hogy a tanácsi vita legutóbbi fejleményei nyomán ezeket kiegészítse és naprakésszé tegye; |
| --- | --- |

2.

ismételten hangsúlyozza a 2014. március 12-i állásfoglalásával elfogadott korábbi időközi jelentésben foglaltakat, és törekszik arra, hogy a tanácsi vita legutóbbi fejleményei nyomán ezeket kiegészítse és naprakésszé tegye;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy biztosítsa az átláthatóságot és a demokratikus legitimációt a Parlament teljes körű tájékoztatása és a Parlamenttel való rendszeres konzultációk révén; arra sürgeti a Tanácsot, hogy az Európai Ügyészségről szóló rendelet elfogadásával való egyetértés biztosításának előfeltételeként a Parlament nézeteit vegye megfelelően figyelembe; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy biztosítsa az átláthatóságot és a demokratikus legitimációt a Parlament teljes körű tájékoztatása és a Parlamenttel való rendszeres konzultációk révén; arra sürgeti a Tanácsot, hogy az Európai Ügyészségről szóló rendelet elfogadásával való egyetértés biztosításának előfeltételeként a Parlament nézeteit vegye megfelelően figyelembe;

| 4. | emlékeztet arra, hogy az Európai Ügyészségnek az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalásokhoz kapcsolódó bűncselekmények tekintetében kell hatáskörrel rendelkeznie; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az érintett bűncselekményeket az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló javasolt irányelv (az úgynevezett PIF-irányelv) fogja meghatározni; felhívja a Tanácsot, újítsa meg erőfeszítéseit a PIF-irányelvre vonatkozó megállapodás elérése tekintetében az Európai Ügyészség létrehozása érdekében, ugyanakkor elismeri a társjogalkotók PIF-irányelv elfogadására irányuló tárgyalásai során elért előrelépést; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy az Európai Ügyészségnek az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalásokhoz kapcsolódó bűncselekmények tekintetében kell hatáskörrel rendelkeznie; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az érintett bűncselekményeket az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló javasolt irányelv (az úgynevezett PIF-irányelv) fogja meghatározni; felhívja a Tanácsot, újítsa meg erőfeszítéseit a PIF-irányelvre vonatkozó megállapodás elérése tekintetében az Európai Ügyészség létrehozása érdekében, ugyanakkor elismeri a társjogalkotók PIF-irányelv elfogadására irányuló tárgyalásai során elért előrelépést;

| 5. | úgy véli, hogy innovatív megközelítésre van szükség az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás elkövetőivel szembeni nyomozás és vádhatósági eljárás lefolytatásához, valamint bíróság elé állításukhoz annak érdekében, hogy növekedjen a csalás elleni küzdelem hatékonysága, a visszafizetés aránya és az adófizetők EU intézményeibe vetett bizalma; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy innovatív megközelítésre van szükség az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás elkövetőivel szembeni nyomozás és vádhatósági eljárás lefolytatásához, valamint bíróság elé állításukhoz annak érdekében, hogy növekedjen a csalás elleni küzdelem hatékonysága, a visszafizetés aránya és az adófizetők EU intézményeibe vetett bizalma;

| 6. | létfontosságúnak tartja annak biztosítását, hogy létrejöjjön egy egységes, erős, független Európai Ügyészség, amely képes az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények elkövetőivel szembeni nyomozás és vádhatósági eljárás lefolytatására, valamint bíróság elé állításukra, úgy véli továbbá, hogy bármely ennél gyengébb megoldás az Unió költségvetését károsítaná; |
| --- | --- |

6.

létfontosságúnak tartja annak biztosítását, hogy létrejöjjön egy egységes, erős, független Európai Ügyészség, amely képes az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények elkövetőivel szembeni nyomozás és vádhatósági eljárás lefolytatására, valamint bíróság elé állításukra, úgy véli továbbá, hogy bármely ennél gyengébb megoldás az Unió költségvetését károsítaná;

A független Európai Ügyészség

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség felépítésének teljes mértékben függetlennek kell lennie a nemzeti kormányoktól és az uniós intézményektől, valamint védelmet kell élveznie a politikai befolyással és nyomásgyakorlással szemben; felszólít ezért az európai főügyész és helyettesei, az európai ügyészek és a delegált európai ügyészek kiválasztására és kinevezésére irányuló eljárások nyitottságára, objektivitására és átláthatóságára; úgy véli, hogy az összeférhetetlenségek megakadályozása érdekében az európai ügyész tisztségét teljes munkaidőben ellátandó tisztségként kell betölteni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség felépítésének teljes mértékben függetlennek kell lennie a nemzeti kormányoktól és az uniós intézményektől, valamint védelmet kell élveznie a politikai befolyással és nyomásgyakorlással szemben; felszólít ezért az európai főügyész és helyettesei, az európai ügyészek és a delegált európai ügyészek kiválasztására és kinevezésére irányuló eljárások nyitottságára, objektivitására és átláthatóságára; úgy véli, hogy az összeférhetetlenségek megakadályozása érdekében az európai ügyész tisztségét teljes munkaidőben ellátandó tisztségként kell betölteni;

| 8. | hangsúlyozza a Parlament részvételének fontosságát az európai ügyészek kinevezésére irányuló eljárásokban, és nyílt versenyvizsgát javasol a feddhetetlenség, szakmaiság, tapasztalat és készségek tekintetében a szükséges kritériumoknak megfelelő jelöltek számára, úgy véli, hogy az Európai Ügyészeket a Tanácsnak és a Parlamentnek közös megegyezéssel kell kineveznie a Bizottság által összeállított szűkített lista alapján, egy független szakértői testület általi értékelést követően, amelynek tagjait elismert szakértelemmel rendelkező bírák, ügyészek és ügyvédek közül választják; az európai főügyészt ugyanezen eljárásnak megfelelően kell kinevezni, miután őt a Parlament meghallgatta; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a Parlament részvételének fontosságát az európai ügyészek kinevezésére irányuló eljárásokban, és nyílt versenyvizsgát javasol a feddhetetlenség, szakmaiság, tapasztalat és készségek tekintetében a szükséges kritériumoknak megfelelő jelöltek számára, úgy véli, hogy az Európai Ügyészeket a Tanácsnak és a Parlamentnek közös megegyezéssel kell kineveznie a Bizottság által összeállított szűkített lista alapján, egy független szakértői testület általi értékelést követően, amelynek tagjait elismert szakértelemmel rendelkező bírák, ügyészek és ügyvédek közül választják; az európai főügyészt ugyanezen eljárásnak megfelelően kell kinevezni, miután őt a Parlament meghallgatta;

| 9. | úgy véli, hogy a kollégium tagjait az Európai Unió Bíróságának határozata nyomán, a Tanács, a Bizottság, a Parlament és/vagy az európai főügyész kérelmére kell felmenteni; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a kollégium tagjait az Európai Unió Bíróságának határozata nyomán, a Tanács, a Bizottság, a Parlament és/vagy az európai főügyész kérelmére kell felmenteni;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően be kell vonniuk a nemzeti igazságügyi önszabályozó testületeket a delegált európai ügyészek kinevezési eljárásaiba; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően be kell vonniuk a nemzeti igazságügyi önszabályozó testületeket a delegált európai ügyészek kinevezési eljárásaiba;

| 11. | üdvözli a tanácsi szövegben foglalt azon rendelkezést, hogy az új szerv által végzett tevékenységek folyamatos értékelésének garantálása érdekében évente jelentést terjesztenek az uniós intézmények elé; felszólítja a Tanácsot annak biztosítására, hogy az éves jelentés többek között tartalmazzon részletes adatokat a nemzeti hatóságoknak az Európai Ügyészséggel való együttműködés iránti hajlandóságáról; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a tanácsi szövegben foglalt azon rendelkezést, hogy az új szerv által végzett tevékenységek folyamatos értékelésének garantálása érdekében évente jelentést terjesztenek az uniós intézmények elé; felszólítja a Tanácsot annak biztosítására, hogy az éves jelentés többek között tartalmazzon részletes adatokat a nemzeti hatóságoknak az Európai Ügyészséggel való együttműködés iránti hajlandóságáról;

Az Európai Ügyészség és a nemzeti hatóságok hatásköreinek világos elhatárolása

| 12. | úgy véli, hogy az Európai Ügyészség és a nemzeti hatóságok közötti hatáskörmegosztásra vonatkozó szabályokat egyértelműen meg kell határozni a működési szakaszt érintő bizonytalanságok vagy félreértelmezések elkerülése érdekében: az Európai Ügyészség hatáskörének az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelv szerint az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalásnak minősülő bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásra és vádhatósági feladatok ellátására kell kiterjednie; úgy véli, hogy mielőtt a nemzeti hatóságok saját nyomozásaikat megindítanák, először az Európai Ügyészségnek kell határoznia arról, hogy hatáskörrel rendelkezik-e egy adott ügyben, hogy el lehessen kerülni a kevéssé hatékony párhuzamos nyomozásokat; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az Európai Ügyészség és a nemzeti hatóságok közötti hatáskörmegosztásra vonatkozó szabályokat egyértelműen meg kell határozni a működési szakaszt érintő bizonytalanságok vagy félreértelmezések elkerülése érdekében: az Európai Ügyészség hatáskörének az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelv szerint az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalásnak minősülő bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásra és vádhatósági feladatok ellátására kell kiterjednie; úgy véli, hogy mielőtt a nemzeti hatóságok saját nyomozásaikat megindítanák, először az Európai Ügyészségnek kell határoznia arról, hogy hatáskörrel rendelkezik-e egy adott ügyben, hogy el lehessen kerülni a kevéssé hatékony párhuzamos nyomozásokat;

| 13. | kitart amellett, hogy az esetlegesen az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekménnyel kapcsolatban nyomozást folytató nemzeti hatóságok kötelesek legyenek tájékoztatni az Európai Ügyészséget az ilyen nyomozásokról; ismét hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség függetlenségének és eredményességének biztosítása érdekében az Európai Ügyészséget fel kell hatalmazni az ilyen nyomozások átvételére akkor, ha megítélése szerint ez indokolt; |
| --- | --- |

13.

kitart amellett, hogy az esetlegesen az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekménnyel kapcsolatban nyomozást folytató nemzeti hatóságok kötelesek legyenek tájékoztatni az Európai Ügyészséget az ilyen nyomozásokról; ismét hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség függetlenségének és eredményességének biztosítása érdekében az Európai Ügyészséget fel kell hatalmazni az ilyen nyomozások átvételére akkor, ha megítélése szerint ez indokolt;

| 14. | megismétli, hogy az Európai Ügyészség hatásköre csak azokban az esetekben terjedhet ki az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekményeken túl más bűncselekményekre, ha teljesülnek az alábbi kumulatív feltételek:






  a) | egy adott cselekmény egyszerre minősül az Unió pénzügyi érdekeit sértő és egyéb bűncselekménynek; valamint |
| --- | --- | --- |

14.

megismétli, hogy az Európai Ügyészség hatásköre csak azokban az esetekben terjedhet ki az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekményeken túl más bűncselekményekre, ha teljesülnek az alábbi kumulatív feltételek:

a)

egy adott cselekmény egyszerre minősül az Unió pénzügyi érdekeit sértő és egyéb bűncselekménynek; valamint

| b) | az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmény a meghatározó, az egyéb bűncselekmény pedig csupán járulékos; valamint |
| --- | --- |

b)

az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmény a meghatározó, az egyéb bűncselekmény pedig csupán járulékos; valamint

| c) | az egyéb bűncselekmény ki lenne zárva az újabb eljárás indítása vagy azzal kapcsolatban a büntetés kiszabása alól, amennyiben nem az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekménnyel együtt indítanának miatta eljárást és hoznának ítéletet; |
| --- | --- |

c)

az egyéb bűncselekmény ki lenne zárva az újabb eljárás indítása vagy azzal kapcsolatban a büntetés kiszabása alól, amennyiben nem az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekménnyel együtt indítanának miatta eljárást és hoznának ítéletet;

úgy véli továbbá, hogy amennyiben az Európai Ügyészség és a nemzeti bűnüldöző hatóságok között a hatáskör gyakorlásával kapcsolatban vita merül fel, az Európai Ügyészségnek kell határoznia központi szinten arról, hogy ki folytassa le a nyomozást illetve a vádhatósági eljárást; úgy véli továbbá, hogy a hatáskört megállapító határozattal szemben az említett kritériumokkal összhangban minden esetben lehetővé kell tenni a bírósági felülvizsgálatot;

Hatékony felépítés az ügyek hatékony kezelése érdekében

| 15. | sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok jelenleg a kollégiumkénti felépítés lehetőségét vizsgálják a Bizottság által eredetileg javasolt hierarchikus felépítés helyett, e tekintetben úgy véli, hogy a büntetőeljárás megindítására vonatkozó határozatot, a joghatóság megválasztására, az ügy átcsoportosítására, az eljárás megszüntetésére és a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondásra vonatkozó határozatokat központi szinten, a tanácsoknak kell meghozniuk; |
| --- | --- |

15.

sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok jelenleg a kollégiumkénti felépítés lehetőségét vizsgálják a Bizottság által eredetileg javasolt hierarchikus felépítés helyett, e tekintetben úgy véli, hogy a büntetőeljárás megindítására vonatkozó határozatot, a joghatóság megválasztására, az ügy átcsoportosítására, az eljárás megszüntetésére és a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondásra vonatkozó határozatokat központi szinten, a tanácsoknak kell meghozniuk;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a tanácsoknak vezető szerepet kell játszaniuk a nyomozásokban és a vádhatósági eljárásokban, és tevékenységük nem korlátozódhat pusztán a koordinációs feladatokra, hanem felügyelniük kell az adott terület delegált európai ügyészeinek munkáját is; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a tanácsoknak vezető szerepet kell játszaniuk a nyomozásokban és a vádhatósági eljárásokban, és tevékenységük nem korlátozódhat pusztán a koordinációs feladatokra, hanem felügyelniük kell az adott terület delegált európai ügyészeinek munkáját is;

| 17. | aggodalmát fejezi ki azonban a központi hivatal európai ügyésze és az ezen európai ügyész tagállamában indított eljárás közötti automatikus kapcsolat miatt, mivel ez nyilvánvaló hiányosságokhoz vezethet az ügyészek függetlensége tekintetében és az egyenletes ügyelosztás szempontjából; |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki azonban a központi hivatal európai ügyésze és az ezen európai ügyész tagállamában indított eljárás közötti automatikus kapcsolat miatt, mivel ez nyilvánvaló hiányosságokhoz vezethet az ügyészek függetlensége tekintetében és az egyenletes ügyelosztás szempontjából;

| 18. | felhív ezért a központi szintű hivatal munkaterhének racionális szervezésére; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az ügyek tanácsok közötti elosztása rendszerének előre meghatározott és objektív szempontokat kell követnie; felveti továbbá, hogy egy későbbi szakaszban elképzelhetővé válhat a tanácsok szakosodása; |
| --- | --- |

18.

felhív ezért a központi szintű hivatal munkaterhének racionális szervezésére; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az ügyek tanácsok közötti elosztása rendszerének előre meghatározott és objektív szempontokat kell követnie; felveti továbbá, hogy egy későbbi szakaszban elképzelhetővé válhat a tanácsok szakosodása;

| 19. | meggyőződése, hogy a nemzeti bűnüldözési rendszerekkel kapcsolatban szükséges tudást, tapasztalatot és szakértelmet az Európai Ügyészség központi hivatalának személyzete is biztosítani fogja; |
| --- | --- |

19.

meggyőződése, hogy a nemzeti bűnüldözési rendszerekkel kapcsolatban szükséges tudást, tapasztalatot és szakértelmet az Európai Ügyészség központi hivatalának személyzete is biztosítani fogja;

Nyomozati intézkedések és a bizonyítékok elfogadhatósága

| 20. | felhívja a jogalkotót, hogy határokon átnyúló ügyekben az Európai Ügyészség nyomozati intézkedéseire vonatkozó engedély beszerzése tekintetében biztosítson egyszerűsített eljárásokat, azon tagállamok jogának megfelelően, ahol a kérdéses intézkedést végrehajtják; emlékeztet arra, hogy a társjogalkotók a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelvben elfogadták azokat a kritériumokat, amelyek esetén a tagállamok a kölcsönös elismerés elve alapján nyomozati intézkedéseket kérhetnek; úgy véli, hogy az Európai Ügyészség által engedélyezendő nyomozati intézkedések tekintetében is ugyanezeket a kritériumokat kell alkalmazni, különösen a megtagadás indokait illetően; |
| --- | --- |

20.

felhívja a jogalkotót, hogy határokon átnyúló ügyekben az Európai Ügyészség nyomozati intézkedéseire vonatkozó engedély beszerzése tekintetében biztosítson egyszerűsített eljárásokat, azon tagállamok jogának megfelelően, ahol a kérdéses intézkedést végrehajtják; emlékeztet arra, hogy a társjogalkotók a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelvben elfogadták azokat a kritériumokat, amelyek esetén a tagállamok a kölcsönös elismerés elve alapján nyomozati intézkedéseket kérhetnek; úgy véli, hogy az Európai Ügyészség által engedélyezendő nyomozati intézkedések tekintetében is ugyanezeket a kritériumokat kell alkalmazni, különösen a megtagadás indokait illetően;

| 21. | felhívja a Tanácsot, hogy az EUSZ 6. cikkével, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az emberi jogok európai egyezményével összhangban biztosítsa az Európai Ügyészség által a vonatkozó európai és nemzeti jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartása mellett beszerzett bizonyítékok Unió-szerte való elfogadhatóságát, mivel ez a vádhatósági eljárások eredményességéhez nélkülözhetetlen; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Tanácsot, hogy az EUSZ 6. cikkével, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az emberi jogok európai egyezményével összhangban biztosítsa az Európai Ügyészség által a vonatkozó európai és nemzeti jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartása mellett beszerzett bizonyítékok Unió-szerte való elfogadhatóságát, mivel ez a vádhatósági eljárások eredményességéhez nélkülözhetetlen;

| 22. | ismételten hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Ügyészség tevékenyen felkutasson minden releváns – akár terhelő, akár mentő – bizonyítékot; kitart amellett továbbá, hogy a vádlottak vagy gyanúsítottak számára az Európai Ügyészség által végzett nyomozással kapcsolatban biztosítani kell bizonyos jogokat a bizonyítékok tekintetében, így különösen:






  a) | a gyanúsítottnak vagy vádlottnak biztosítani kell azt a jogot, hogy bizonyítékot terjesszen az Európai Ügyészség elé; |
| --- | --- | --- |

22.

ismételten hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Ügyészség tevékenyen felkutasson minden releváns – akár terhelő, akár mentő – bizonyítékot; kitart amellett továbbá, hogy a vádlottak vagy gyanúsítottak számára az Európai Ügyészség által végzett nyomozással kapcsolatban biztosítani kell bizonyos jogokat a bizonyítékok tekintetében, így különösen:

a)

a gyanúsítottnak vagy vádlottnak biztosítani kell azt a jogot, hogy bizonyítékot terjesszen az Európai Ügyészség elé;

| b) | a gyanúsítottnak vagy vádlottnak jogot kell biztosítani annak kérelmezésére, hogy az Európai Ügyészség a nyomozás szempontjából releváns valamennyi bizonyítékot szerezze be, többek között hogy szakértőket rendeljen ki és tanúkat hallgasson ki; |
| --- | --- |

b)

a gyanúsítottnak vagy vádlottnak jogot kell biztosítani annak kérelmezésére, hogy az Európai Ügyészség a nyomozás szempontjából releváns valamennyi bizonyítékot szerezze be, többek között hogy szakértőket rendeljen ki és tanúkat hallgasson ki;

| 23. | úgy véli, hogy tekintettel arra, hogy az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó, határokon átnyúló bűncselekmények esetében többszörös joghatóság merülhet fel, mindenképpen gondoskodni kell arról, hogy az európai ügyészek, a delegált európai ügyészek és a nemzeti vádhatóságok az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekményekhez kapcsolódó vádhatósági eljárások tekintetében teljes körűen tiszteletben tartsák a ne bis in idem elvet; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy tekintettel arra, hogy az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó, határokon átnyúló bűncselekmények esetében többszörös joghatóság merülhet fel, mindenképpen gondoskodni kell arról, hogy az európai ügyészek, a delegált európai ügyészek és a nemzeti vádhatóságok az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekményekhez kapcsolódó vádhatósági eljárások tekintetében teljes körűen tiszteletben tartsák a ne bis in idem elvet;

A bírósági felülvizsgálat lehetősége

| 24. | megerősíti, hogy a bírói jogorvoslathoz való jogot mindig érvényesíteni kell az Európai Ügyészség tevékenységével kapcsolatban, és elismeri azt is, hogy az Európai Ügyészségnek hatékonyan szükséges működnie; úgy véli ezért, hogy lehetővé kell tenni, hogy az Európai Ügyészség által hozott bármely határozat az illetékes bíróság általi bírósági felülvizsgálat tárgyát képezhesse; hangsúlyozza, hogy a tanácsok határozataival, például a vádhatósági eljárás tekintetében a joghatóság megválasztására, az eljárás megszüntetésére, az ügy átcsoportosítására vagy a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondásra vonatkozó határozatokkal szemben biztosítani kell az uniós bíróságok általi felülvizsgálat lehetőségét; |
| --- | --- |

24.

megerősíti, hogy a bírói jogorvoslathoz való jogot mindig érvényesíteni kell az Európai Ügyészség tevékenységével kapcsolatban, és elismeri azt is, hogy az Európai Ügyészségnek hatékonyan szükséges működnie; úgy véli ezért, hogy lehetővé kell tenni, hogy az Európai Ügyészség által hozott bármely határozat az illetékes bíróság általi bírósági felülvizsgálat tárgyát képezhesse; hangsúlyozza, hogy a tanácsok határozataival, például a vádhatósági eljárás tekintetében a joghatóság megválasztására, az eljárás megszüntetésére, az ügy átcsoportosítására vagy a büntetőjogi igény érvényesítéséről való lemondásra vonatkozó határozatokkal szemben biztosítani kell az uniós bíróságok általi felülvizsgálat lehetőségét;

| 25. | úgy véli, hogy a bírósági felülvizsgálat szempontjából a tagállamok illetékes bíróságai előtt az Európai Ügyészséget a vádhatósági feladatai körében elfogadott valamennyi nyomozati és egyéb eljárási intézkedése tekintetében nemzeti hatóságnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a bírósági felülvizsgálat szempontjából a tagállamok illetékes bíróságai előtt az Európai Ügyészséget a vádhatósági feladatai körében elfogadott valamennyi nyomozati és egyéb eljárási intézkedése tekintetében nemzeti hatóságnak kell tekinteni;

A gyanúsítottak és vádlottak jogainak koherens védelme

| 26. | emlékeztet arra, hogy az új ügyészségnek tevékenységét a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak az EUSZ 6. cikkében, az EUMSZ 16. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogai, továbbá a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogaira és a személyes adatok védelmére vonatkozóan már elfogadott uniós szintű jogszabályokban meghatározott jogai teljes tiszteletben tartásával kell ellátnia; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy az új ügyészségnek tevékenységét a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak az EUSZ 6. cikkében, az EUMSZ 16. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogai, továbbá a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogaira és a személyes adatok védelmére vonatkozóan már elfogadott uniós szintű jogszabályokban meghatározott jogai teljes tiszteletben tartásával kell ellátnia;

| 27. | megerősíti, hogy a költségmentességről szóló jövőbeli irányelvet ugyanolyan módon alkalmazni kell azokra a gyanúsítottakra vagy vádlottakra is, akikkel szemben az Európai Ügyészség folytat nyomozást vagy vádhatósági eljárást; felszólítja a tagállamokat, hogy uniós irányelv hiányában a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban gondoskodjanak a költségmentességhez való tényleges hozzáférésről; |
| --- | --- |

27.

megerősíti, hogy a költségmentességről szóló jövőbeli irányelvet ugyanolyan módon alkalmazni kell azokra a gyanúsítottakra vagy vádlottakra is, akikkel szemben az Európai Ügyészség folytat nyomozást vagy vádhatósági eljárást; felszólítja a tagállamokat, hogy uniós irányelv hiányában a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban gondoskodjanak a költségmentességhez való tényleges hozzáférésről;

| 28. | hangsúlyozza, hogy minden gyanúsítottnak vagy vádlottnak, akivel szemben az Európai Ügyészség nyomozást vagy vádhatósági eljárást folytat, joga van személyes adatai védelméhez; hangsúlyozza e tekintetében, hogy a személyes adatok Európai Ügyészség általi kezelésére vonatkoznia kell a 45/2001/EK rendeletnek; hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletben foglalt, adatkezelésre vonatkozó bármely különös rendelkezés csak kiegészítheti és pontosíthatja a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit, és csak a szükséges mértékben; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy minden gyanúsítottnak vagy vádlottnak, akivel szemben az Európai Ügyészség nyomozást vagy vádhatósági eljárást folytat, joga van személyes adatai védelméhez; hangsúlyozza e tekintetében, hogy a személyes adatok Európai Ügyészség általi kezelésére vonatkoznia kell a 45/2001/EK rendeletnek; hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletben foglalt, adatkezelésre vonatkozó bármely különös rendelkezés csak kiegészítheti és pontosíthatja a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit, és csak a szükséges mértékben;

| 29. | ismét megerősíti, hogy határozott szándékában áll az Európai Ügyészség létrehozása és az Eurojust reformja, a Bizottság mindkét javaslatában előirányzottak szerint; kéri, hogy a Bizottság igazítsa ki a kollégiumi struktúra költségvetési hatására vonatkozó becsléseket; kéri az Eurojust, az Európai Ügyészség és az OLAF közötti viszonyok egyértelművé tételét, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében betöltött szerepük elhatárolható legyen; kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg ezen ügynökségekkel kapcsolatban egy integráltabb megközelítés lehetőségét a nyomozások hatékonyabbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

29.

ismét megerősíti, hogy határozott szándékában áll az Európai Ügyészség létrehozása és az Eurojust reformja, a Bizottság mindkét javaslatában előirányzottak szerint; kéri, hogy a Bizottság igazítsa ki a kollégiumi struktúra költségvetési hatására vonatkozó becsléseket; kéri az Eurojust, az Európai Ügyészség és az OLAF közötti viszonyok egyértelművé tételét, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében betöltött szerepük elhatárolható legyen; kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg ezen ügynökségekkel kapcsolatban egy integráltabb megközelítés lehetőségét a nyomozások hatékonyabbá tétele érdekében;

o

o o

| 30. | sürgeti a Tanácsot, hogy kövesse a fent említett ajánlásokat, és kiemeli, hogy az előbbiekben említett feltételek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a Parlament egyetértését adja a Tanács rendelettervezetéhez; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a Tanácsot, hogy kövesse a fent említett ajánlásokat, és kiemeli, hogy az előbbiekben említett feltételek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a Parlament egyetértését adja a Tanács rendelettervezetéhez;

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

31.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0234.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0444.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/32

---

P8_TA(2015)0174

Alkoholstratégia

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az alkoholstratégiáról (2015/2543(RSP))

(2016/C 346/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós alkoholstratégia kapcsán a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000008/2015 – B8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós alkoholstratégia kapcsán a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000008/2015 – B8-0108/2015),

| — | tekintettel az egészségügyre vonatkozó harmadik uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról és az 1350/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. március 11-i 282/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügyre vonatkozó harmadik uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról és az 1350/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. március 11-i 282/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az EU-ban az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről szóló, 2011. március 8-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről szóló, 2011. március 8-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió csak kiegészíti a tagállamok közegészségügyi téren végzet tevékenységeit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió csak kiegészíti a tagállamok közegészségügyi téren végzet tevékenységeit,

| — | tekintettel a Táplálkozás, Testmozgás és Egészség Európai Uniós Platform 2011. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Táplálkozás, Testmozgás és Egészség Európai Uniós Platform 2011. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel a tagállamokat az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésében támogató uniós stratégiára vonatkozó 2007. szeptember 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamokat az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésében támogató uniós stratégiára vonatkozó 2007. szeptember 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 2011. december 1-jén és 2-án tartott, az EU-n belüli egészségügyi szakadéknak az egészséges életmód népszerűsítését célzó összehangolt fellépéssel való felszámolásáról szóló ülésének a következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 2011. december 1-jén és 2-án tartott, az EU-n belüli egészségügyi szakadéknak az egészséges életmód népszerűsítését célzó összehangolt fellépéssel való felszámolásáról szóló ülésének a következtetéseire,

| — | tekintett el eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintett el eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel néhány tagállamban a túlzott alkoholfogyasztás a betegségek második leggyakoribb, életmóddal összefüggő oka, és mivel az alkoholfüggőség kockázati tényező több mint 60 krónikus betegség (köztük az alkoholos eredetű májbetegség, az alkoholos eredetű krónikus hasnyálmirigy-gyulladás, csaknem az összes egyéb emésztőrendszeri megbetegedés, a rák, a cukorbetegség, a szív- és érrendszeri betegségek, az elhízás, a magzati alkoholspektrum-zavarok és az olyan neuropszichiátriai rendellenességek, mint az alkoholfüggőség) esetében; |
| --- | --- |

A.

mivel néhány tagállamban a túlzott alkoholfogyasztás a betegségek második leggyakoribb, életmóddal összefüggő oka, és mivel az alkoholfüggőség kockázati tényező több mint 60 krónikus betegség (köztük az alkoholos eredetű májbetegség, az alkoholos eredetű krónikus hasnyálmirigy-gyulladás, csaknem az összes egyéb emésztőrendszeri megbetegedés, a rák, a cukorbetegség, a szív- és érrendszeri betegségek, az elhízás, a magzati alkoholspektrum-zavarok és az olyan neuropszichiátriai rendellenességek, mint az alkoholfüggőség) esetében;

| B. | mivel az illetékes tagállami hatóságok a legalkalmasabbak arra, hogy személyre szabott szakpolitikákat dolgozzanak ki a túlzott alkoholfogyasztás megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel az illetékes tagállami hatóságok a legalkalmasabbak arra, hogy személyre szabott szakpolitikákat dolgozzanak ki a túlzott alkoholfogyasztás megelőzése érdekében;

| C. | mivel oksági kapcsolat van a túlzott alkoholfogyasztás és számos mentális és viselkedési rendellenesség, valamint egyéb, nem fertőző betegségek és sérülések között; |
| --- | --- |

C.

mivel oksági kapcsolat van a túlzott alkoholfogyasztás és számos mentális és viselkedési rendellenesség, valamint egyéb, nem fertőző betegségek és sérülések között;

| D. | mivel a túlzott alkoholfogyasztáshoz közvetetten és közvetlenül köthető társadalmi költségeket 2010-ben Európában 155,8 milliárd euróra becsülték, ami nagyrészt (82,9 milliárd euró) az egészségügyi rendszeren kívülről származik; |
| --- | --- |

D.

mivel a túlzott alkoholfogyasztáshoz közvetetten és közvetlenül köthető társadalmi költségeket 2010-ben Európában 155,8 milliárd euróra becsülték, ami nagyrészt (82,9 milliárd euró) az egészségügyi rendszeren kívülről származik;

| E. | mivel a túlzott alkoholfogyasztás világszerte évente 3,3 millió halálesetet okoz, ami az összes haláleset 5,9 %-a; mivel a 20–39 éves korcsoportban az összes haláleset mintegy 25 %-a tudható be a túlzott alkoholfogyasztásnak; mivel e halálesetek gyakran balesetet, erőszakot vagy májbetegséget követően következnek be; |
| --- | --- |

E.

mivel a túlzott alkoholfogyasztás világszerte évente 3,3 millió halálesetet okoz, ami az összes haláleset 5,9 %-a; mivel a 20–39 éves korcsoportban az összes haláleset mintegy 25 %-a tudható be a túlzott alkoholfogyasztásnak; mivel e halálesetek gyakran balesetet, erőszakot vagy májbetegséget követően következnek be;

| F. | mivel körülbelül 5–9 millió gyermek él olyan családokban, amelyeket hátrányosan befolyásol az alkoholfogyasztás; |
| --- | --- |

F.

mivel körülbelül 5–9 millió gyermek él olyan családokban, amelyeket hátrányosan befolyásol az alkoholfogyasztás;

| G. | mivel az alkoholfogyasztás következményei nem mindig egyformák, hiszen nagymértékben az alkoholfogyasztási szokásoktól függenek, beleértve azt is, hogy milyen alkoholt fogyasztanak és hogyan; mivel az alkoholfogyasztási szokások és tendenciák nagymértékben különböznek az Európai Unió régiói között, Unió-szerte jelentős szubregionális fogyasztási szokásokkal és a káros alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó egészségügyi hatásokkal; mivel az EU országai közötti társadalmi, kulturális, földrajzi és gazdasági eltérések miatt különbséget kell tenni a különböző fogyasztási minták és trendek között; |
| --- | --- |

G.

mivel az alkoholfogyasztás következményei nem mindig egyformák, hiszen nagymértékben az alkoholfogyasztási szokásoktól függenek, beleértve azt is, hogy milyen alkoholt fogyasztanak és hogyan; mivel az alkoholfogyasztási szokások és tendenciák nagymértékben különböznek az Európai Unió régiói között, Unió-szerte jelentős szubregionális fogyasztási szokásokkal és a káros alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó egészségügyi hatásokkal; mivel az EU országai közötti társadalmi, kulturális, földrajzi és gazdasági eltérések miatt különbséget kell tenni a különböző fogyasztási minták és trendek között;

| H. | mivel az alkohollal kapcsolatos károk csökkentését és a felelős alkoholfogyasztás támogatását célzó, a helyi és regionális sajátosságokhoz igazított szakpolitika bevezetése az alkoholnak betudható károk közvetlen és közvetett hatásaival – pl. az alkoholfüggőséggel, a krónikus betegségekkel, a halálozással és családon belüli erőszakkal, valamint az alkoholvásárlás anyagi vonzataival – összefüggő egészségügyi és szociális kiadások csökkenését eredményezné; mivel az alkohollal kapcsolatos károk csökkentését célzó szakpolitikának nem csupán az egészségügyi ágazatra kell kiterjednie, hanem a megfelelő érdekelt felekre – pl. az alkoholizmusban szenvedőket támogató egyesületekre – is, és e politikának teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a szubszidiaritás elvével és az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételének elvével, biztosítva ugyanakkor a népegészségi állapotok jelentős javulását; |
| --- | --- |

H.

mivel az alkohollal kapcsolatos károk csökkentését és a felelős alkoholfogyasztás támogatását célzó, a helyi és regionális sajátosságokhoz igazított szakpolitika bevezetése az alkoholnak betudható károk közvetlen és közvetett hatásaival – pl. az alkoholfüggőséggel, a krónikus betegségekkel, a halálozással és családon belüli erőszakkal, valamint az alkoholvásárlás anyagi vonzataival – összefüggő egészségügyi és szociális kiadások csökkenését eredményezné; mivel az alkohollal kapcsolatos károk csökkentését célzó szakpolitikának nem csupán az egészségügyi ágazatra kell kiterjednie, hanem a megfelelő érdekelt felekre – pl. az alkoholizmusban szenvedőket támogató egyesületekre – is, és e politikának teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a szubszidiaritás elvével és az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételének elvével, biztosítva ugyanakkor a népegészségi állapotok jelentős javulását;

| I. | mivel a túlzott és káros alkoholfogyasztás alkoholfüggőséghez vezethet, amit fokozott figyelemmel és támogatással kell kezelni a tagállamok egészségügyi rendszerein belül; |
| --- | --- |

I.

mivel a túlzott és káros alkoholfogyasztás alkoholfüggőséghez vezethet, amit fokozott figyelemmel és támogatással kell kezelni a tagállamok egészségügyi rendszerein belül;

| J. | mivel hangsúlyozni kell, hogy egyes társadalmi csoportok – többek között a fiatalok – körében nagyobb valószínűséggel alakulnak ki az alkoholfogyasztással összefüggő rossz magatartástípusok, amit az is jól mutat, hogy az alkohol áll minden negyedik 15–29 év közötti férfi, illetve minden tizedik fiatal nő halálának hátterében; mivel a tagállamokban egyre elterjedtebbé válik a fiatalok körében a túlzott alkoholfogyasztás, ami különösen olyan fogyasztási mintákat foglal magában, mint az alkalomszerű mértéktelen alkoholfogyasztás; mivel a férfiak mája a nőkével összehasonlítva általában lényegesen gyorsabban dolgozza fel az alkoholt, ezért a nők sokkal gyorsabban, már kisebb mennyiségű alkohol fogyasztása mellett krónikus alkoholistává válnak; |
| --- | --- |

J.

mivel hangsúlyozni kell, hogy egyes társadalmi csoportok – többek között a fiatalok – körében nagyobb valószínűséggel alakulnak ki az alkoholfogyasztással összefüggő rossz magatartástípusok, amit az is jól mutat, hogy az alkohol áll minden negyedik 15–29 év közötti férfi, illetve minden tizedik fiatal nő halálának hátterében; mivel a tagállamokban egyre elterjedtebbé válik a fiatalok körében a túlzott alkoholfogyasztás, ami különösen olyan fogyasztási mintákat foglal magában, mint az alkalomszerű mértéktelen alkoholfogyasztás; mivel a férfiak mája a nőkével összehasonlítva általában lényegesen gyorsabban dolgozza fel az alkoholt, ezért a nők sokkal gyorsabban, már kisebb mennyiségű alkohol fogyasztása mellett krónikus alkoholistává válnak;

| K. | mivel az alkohollal kapcsolatos károkat számos tényezőhöz kapcsolják, így a társadalmi-gazdasági szinthez, a kulturális hozzáálláshoz és az alkoholfogyasztási szokásokhoz, a szülők és a kortársak befolyásához, valamint az e területre vonatkozó megfelelő szakpolitikák végrehajtásának és érvényesítésének mértékéhez és szintjéhez; mivel az egy társadalmon belüli sérülékenységek között ugyanolyan különbségek lehetnek, mint a különböző társadalmak sérülékenységei között; |
| --- | --- |

K.

mivel az alkohollal kapcsolatos károkat számos tényezőhöz kapcsolják, így a társadalmi-gazdasági szinthez, a kulturális hozzáálláshoz és az alkoholfogyasztási szokásokhoz, a szülők és a kortársak befolyásához, valamint az e területre vonatkozó megfelelő szakpolitikák végrehajtásának és érvényesítésének mértékéhez és szintjéhez; mivel az egy társadalmon belüli sérülékenységek között ugyanolyan különbségek lehetnek, mint a különböző társadalmak sérülékenységei között;

| L. | mivel Európa egyes régióiban a kisüzemi alkoholtermelés a helyi turizmus alappillére; |
| --- | --- |

L.

mivel Európa egyes régióiban a kisüzemi alkoholtermelés a helyi turizmus alappillére;

| M. | mivel a reklámok és a marketing hatással van különösen a fiatalok alkoholfogyasztásának szintjére; mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló 2010/13/EU irányelv végrehajtása alapvető fontosságú a gyermekek és kiskorúak fizikai, mentális és erkölcsi fejlődésének hatékony védelméhez; mivel összefüggés áll fenn az alkoholfogyasztás korai életkorban való megkezdése és az alkohollal kapcsolatos felnőttkori problémák kialakulásának valószínűsége között; mivel az oktatás, a tájékoztatás és a megelőző kampányok a leghátasosabb eszközök a fiatalok túlzott alkoholfogyasztásának megelőzésére; mivel az Európai Bizottságnak ezért haladéktalanul meg kell kezdenie az új európai alkoholstratégia kidolgozását, amely segíti a túlzott alkoholfogyasztás visszaszorítását, és mivel a polgárokat tájékoztató kampány keretében informálni kell az alkoholfogyasztás káros egészségügyi hátasairól; |
| --- | --- |

M.

mivel a reklámok és a marketing hatással van különösen a fiatalok alkoholfogyasztásának szintjére; mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló 2010/13/EU irányelv végrehajtása alapvető fontosságú a gyermekek és kiskorúak fizikai, mentális és erkölcsi fejlődésének hatékony védelméhez; mivel összefüggés áll fenn az alkoholfogyasztás korai életkorban való megkezdése és az alkohollal kapcsolatos felnőttkori problémák kialakulásának valószínűsége között; mivel az oktatás, a tájékoztatás és a megelőző kampányok a leghátasosabb eszközök a fiatalok túlzott alkoholfogyasztásának megelőzésére; mivel az Európai Bizottságnak ezért haladéktalanul meg kell kezdenie az új európai alkoholstratégia kidolgozását, amely segíti a túlzott alkoholfogyasztás visszaszorítását, és mivel a polgárokat tájékoztató kampány keretében informálni kell az alkoholfogyasztás káros egészségügyi hátasairól;

| N. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) hangsúlyozza, hogy további ismereteket kell szereznünk és további fellépéseket kell végrehajtanunk az olyan témák vonatkozásában, mint az alkoholfogyasztás és a születendő gyermek, illetve az alkohol és az idősek közti összefüggés, a szociálisan hátrányos helyzetű személyek tekintetében kifejtett hatások, valamint a túlzott alkoholfogyasztással összefüggő társadalmi kirekesztés; |
| --- | --- |

N.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) hangsúlyozza, hogy további ismereteket kell szereznünk és további fellépéseket kell végrehajtanunk az olyan témák vonatkozásában, mint az alkoholfogyasztás és a születendő gyermek, illetve az alkohol és az idősek közti összefüggés, a szociálisan hátrányos helyzetű személyek tekintetében kifejtett hatások, valamint a túlzott alkoholfogyasztással összefüggő társadalmi kirekesztés;

| O. | mivel az Európai Unión belül eltérő alkoholfogyasztási szokások és tendenciák léteznek, amelyek helyi szinten is visszatükröződnek és különösen a társadalmi, kulturális, földrajzi és gazdasági eltérésekre vezethetők vissza, továbbá az alkoholfogyasztáshoz való eltérő hozzáállást vonnak maguk után; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Unión belül eltérő alkoholfogyasztási szokások és tendenciák léteznek, amelyek helyi szinten is visszatükröződnek és különösen a társadalmi, kulturális, földrajzi és gazdasági eltérésekre vezethetők vissza, továbbá az alkoholfogyasztáshoz való eltérő hozzáállást vonnak maguk után;

| P. | mivel egyértelműen el kell határolni egymástól a felelős és a káros alkoholfogyasztást; mivel a felelős alkoholfogyasztás összeegyeztethető az egészséges életmóddal; |
| --- | --- |

P.

mivel egyértelműen el kell határolni egymástól a felelős és a káros alkoholfogyasztást; mivel a felelős alkoholfogyasztás összeegyeztethető az egészséges életmóddal;

| Q. | mivel csaknem minden negyedik forgalmi baleset az ittas vezetéshez köthető, és az Unióban évente legalább 5 200 ember veszti életét alkohollal összefüggésbe hozható közúti eseményekben; mivel az ittas vezetés továbbra is a közúti halálesetek második legnagyobb előidézője az Unióban; |
| --- | --- |

Q.

mivel csaknem minden negyedik forgalmi baleset az ittas vezetéshez köthető, és az Unióban évente legalább 5 200 ember veszti életét alkohollal összefüggésbe hozható közúti eseményekben; mivel az ittas vezetés továbbra is a közúti halálesetek második legnagyobb előidézője az Unióban;

| R. | mivel számtalan uniós polgár – különösen a fiatalok – nem eléggé tájékozottak a káros mértékű alkoholfogyasztás és az alkoholfüggőség egészségügyi veszélyeivel kapcsolatban, és mivel ezért az új európai alkoholstratégia keretében kiemelten fontos helyet kell kapnia a megelőzésnek és a figyelemfelhívásnak; mivel igazoltan hatékony a káros alkoholfogyasztási szokásokkal rendelkező személyek időben történő azonosítása és a számukra biztosított tanácsadás; mivel sok a javítanivaló a kiskorúak alkoholreklámokkal szembeni védelme terén; |
| --- | --- |

R.

mivel számtalan uniós polgár – különösen a fiatalok – nem eléggé tájékozottak a káros mértékű alkoholfogyasztás és az alkoholfüggőség egészségügyi veszélyeivel kapcsolatban, és mivel ezért az új európai alkoholstratégia keretében kiemelten fontos helyet kell kapnia a megelőzésnek és a figyelemfelhívásnak; mivel igazoltan hatékony a káros alkoholfogyasztási szokásokkal rendelkező személyek időben történő azonosítása és a számukra biztosított tanácsadás; mivel sok a javítanivaló a kiskorúak alkoholreklámokkal szembeni védelme terén;

| S. | mivel a 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelet (4) megállapítja, hogy nem biztonságosnak minősül az olyan élelmiszer, amelyet az egészségre ártalmasnak tekintenek; |
| --- | --- |

S.

mivel a 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelet (4) megállapítja, hogy nem biztonságosnak minősül az olyan élelmiszer, amelyet az egészségre ártalmasnak tekintenek;

| T. | mivel a különböző korcsoportok eltérő alkoholfogyasztási szokásokkal rendelkeznek, és ezeket mindezidáig nem tanulmányozták megfelelően; |
| --- | --- |

T.

mivel a különböző korcsoportok eltérő alkoholfogyasztási szokásokkal rendelkeznek, és ezeket mindezidáig nem tanulmányozták megfelelően;

| U. | mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 2011. október 25-i 1169/2011/EU rendelet (5) mentesítette az 1,2 %-nál magasabb alkoholtartalmú italokat két rendelkezése, nevezetesen az összetevők feltüntetésére és a tápértékjelölésre vonatkozó előírások alól; mivel az alkohollal kapcsolatos kockázatok jellege miatt ugyanakkor szükség van az alkoholtartalmú italokra vonatkozó átfogó tájékoztatásra; |
| --- | --- |

U.

mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 2011. október 25-i 1169/2011/EU rendelet (5) mentesítette az 1,2 %-nál magasabb alkoholtartalmú italokat két rendelkezése, nevezetesen az összetevők feltüntetésére és a tápértékjelölésre vonatkozó előírások alól; mivel az alkohollal kapcsolatos kockázatok jellege miatt ugyanakkor szükség van az alkoholtartalmú italokra vonatkozó átfogó tájékoztatásra;

| V. | mivel az 1169/2011/EU rendelet értelmében a Bizottságnak 2014 decemberéig jelentésben kellett értékelnie, hogy a jövőben alkalmazzák-e az alkoholtartalmú italokra nézve a tápérték feltüntetésére vonatkozó követelményt, és indokolnia kell az esetleges mentességeket, valamint adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie, amely meghatározza az e termékekre alkalmazandó, az összetevők listájának feltüntetésére vagy a kötelező tápértékjelölésre vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

V.

mivel az 1169/2011/EU rendelet értelmében a Bizottságnak 2014 decemberéig jelentésben kellett értékelnie, hogy a jövőben alkalmazzák-e az alkoholtartalmú italokra nézve a tápérték feltüntetésére vonatkozó követelményt, és indokolnia kell az esetleges mentességeket, valamint adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie, amely meghatározza az e termékekre alkalmazandó, az összetevők listájának feltüntetésére vagy a kötelező tápértékjelölésre vonatkozó szabályokat;

| W. | mivel az Unió alkoholstratégiája sikerrel támogatta az alkohollal kapcsolatos károk csökkentését célzó tagállami intézkedéseket, különösen az olyan területeken bevált gyakorlatok cseréje révén, mint a fiatalok védelme, az ittas vezetésből eredő közúti balesetek arányának csökkentése, valamint az alkoholfogyasztással kapcsolatos figyelemfelkeltő oktatás, illetve egy közös, uniós szintű adatbázis és nyomon követés létrehozása, valamint sikerrel erősítette meg a Bizottság és a tagállamok közötti koordinációt, amelynek végeredményeként a nemzeti alkoholpolitikával és intézkedésekkel foglalkozó bizottság (CNAPA) kidolgozta a fiatalok alkoholfogyasztásáról és a túlzott alkalmi alkoholfogyasztásról szóló, a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó cselekvési tervet; |
| --- | --- |

W.

mivel az Unió alkoholstratégiája sikerrel támogatta az alkohollal kapcsolatos károk csökkentését célzó tagállami intézkedéseket, különösen az olyan területeken bevált gyakorlatok cseréje révén, mint a fiatalok védelme, az ittas vezetésből eredő közúti balesetek arányának csökkentése, valamint az alkoholfogyasztással kapcsolatos figyelemfelkeltő oktatás, illetve egy közös, uniós szintű adatbázis és nyomon követés létrehozása, valamint sikerrel erősítette meg a Bizottság és a tagállamok közötti koordinációt, amelynek végeredményeként a nemzeti alkoholpolitikával és intézkedésekkel foglalkozó bizottság (CNAPA) kidolgozta a fiatalok alkoholfogyasztásáról és a túlzott alkalmi alkoholfogyasztásról szóló, a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó cselekvési tervet;

| X. | mivel az érdekelt felek széles körének az Európai Alkohol- és Egészségügyi Fórumon belüli és kívüli közreműködése elősegítette a túlzott alkoholfogyasztással kapcsolatos károk Unió-szerte megvalósuló helyi szintű csökkentésére irányuló, kézzelfogható és mérhető intézkedések kidolgozását; |
| --- | --- |

X.

mivel az érdekelt felek széles körének az Európai Alkohol- és Egészségügyi Fórumon belüli és kívüli közreműködése elősegítette a túlzott alkoholfogyasztással kapcsolatos károk Unió-szerte megvalósuló helyi szintű csökkentésére irányuló, kézzelfogható és mérhető intézkedések kidolgozását;

| Y. | mivel az egészség területére vonatkozó harmadik uniós cselekvési program (2014–2020) előmozdítja a legfontosabb kockázati tényezőkre, köztük a túlzott alkoholfogyasztásra összpontosító költséghatékony megelőző intézkedések igazoltan bevált gyakorlatainak elterjedését; |
| --- | --- |

Y.

mivel az egészség területére vonatkozó harmadik uniós cselekvési program (2014–2020) előmozdítja a legfontosabb kockázati tényezőkre, köztük a túlzott alkoholfogyasztásra összpontosító költséghatékony megelőző intézkedések igazoltan bevált gyakorlatainak elterjedését;

| Z. | mivel a stratégia 2012-ben elvégzett külső értékelése megerősítette a meglévő stratégia és kiemelt témái megközelítésének relevanciáját és hasznosságát; |
| --- | --- |

Z.

mivel a stratégia 2012-ben elvégzett külső értékelése megerősítette a meglévő stratégia és kiemelt témái megközelítésének relevanciáját és hasznosságát;

| 1. | megjegyzi, hogy a CNAPA 2013. október 22-én tartott ülésén a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben európai cselekvési tervet dolgoz ki az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésére; tudomásul veszi a fiatalok alkoholfogyasztásáról és a túlzott alkalmi alkoholfogyasztásról szóló, a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó cselekvési terv 2014. szeptemberi elfogadását, és kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon annak tagállamok általi végrehajtását; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a CNAPA 2013. október 22-én tartott ülésén a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben európai cselekvési tervet dolgoz ki az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésére; tudomásul veszi a fiatalok alkoholfogyasztásáról és a túlzott alkalmi alkoholfogyasztásról szóló, a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó cselekvési terv 2014. szeptemberi elfogadását, és kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon annak tagállamok általi végrehajtását;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy adjon iránymutatást az alkohollal kapcsolatos károk elleni küzdelemhez, és – a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett – továbbra is nyújtson támogatást a tagállamok illetékes hatóságainak, amennyiben ez hozzáadott értéket biztosít; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy adjon iránymutatást az alkohollal kapcsolatos károk elleni küzdelemhez, és – a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett – továbbra is nyújtson támogatást a tagállamok illetékes hatóságainak, amennyiben ez hozzáadott értéket biztosít;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az alkohol által okozott egészségügyi, biztonsági és társadalmi-gazdasági problémák csökkentéséhez az alkoholfogyasztás mértékére, az alkoholfogyasztási szokásokra és kontextusaira, valamint a szélesebb értelemben vett, kapcsolódó társadalmi meghatározó tényezőkre vonatkozó intézkedések szükségesek, például az oktatás keretében és tájékoztató kampányok indítása révén; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az alkohol által okozott egészségügyi, biztonsági és társadalmi-gazdasági problémák csökkentéséhez az alkoholfogyasztás mértékére, az alkoholfogyasztási szokásokra és kontextusaira, valamint a szélesebb értelemben vett, kapcsolódó társadalmi meghatározó tényezőkre vonatkozó intézkedések szükségesek, például az oktatás keretében és tájékoztató kampányok indítása révén;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdje meg a 2016–2022 közötti időszakra szóló új uniós alkoholstratégia kidolgozását változatlan célkitűzésekkel, a szabályozási keret oly módon történő naprakésszé tételével, hogy az támogatást nyújtson a nemzeti kormányoknak az alkohollal kapcsolatos károk kezeléséhez, hogy támogassa a nyomon követést és a megbízható adatok gyűjtését, ösztönözze a megelőzést, az egészségfejlesztést és -nevelést, a korai felismerést, a kezeléshez való jobb hozzáférést, az érintettek és családjuk folyamatos támogatását, ideértve a tanácsadó programokat, hogy csökkentse az ittas vezetés által okozott balesetek arányát, valamint hogy tegyen jobban különbséget az alkoholfogyasztási szokások, valamint az alkoholfogyasztással kapcsolatos viselkedési formák és attitűdök között; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdje meg a 2016–2022 közötti időszakra szóló új uniós alkoholstratégia kidolgozását változatlan célkitűzésekkel, a szabályozási keret oly módon történő naprakésszé tételével, hogy az támogatást nyújtson a nemzeti kormányoknak az alkohollal kapcsolatos károk kezeléséhez, hogy támogassa a nyomon követést és a megbízható adatok gyűjtését, ösztönözze a megelőzést, az egészségfejlesztést és -nevelést, a korai felismerést, a kezeléshez való jobb hozzáférést, az érintettek és családjuk folyamatos támogatását, ideértve a tanácsadó programokat, hogy csökkentse az ittas vezetés által okozott balesetek arányát, valamint hogy tegyen jobban különbséget az alkoholfogyasztási szokások, valamint az alkoholfogyasztással kapcsolatos viselkedési formák és attitűdök között;

| 5. | úgy véli, hogy az alkohollal kapcsolatos károk kezelésében a tagállamok támogatását célzó, jelenlegi uniós stratégiát alapvetően változatlan formában és változatlan célkitűzésekkel kell megújítani, azaz az alkohollal kapcsolatos ártalmak tagállami szinten kezelendők, a stratégiának cselekvésorientáltnak kell lennie, és részvételen alapuló, több érdekelt felet figyelembe vevő megközelítést kell elősegítenie; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az alkohollal kapcsolatos károk kezelésében a tagállamok támogatását célzó, jelenlegi uniós stratégiát alapvetően változatlan formában és változatlan célkitűzésekkel kell megújítani, azaz az alkohollal kapcsolatos ártalmak tagállami szinten kezelendők, a stratégiának cselekvésorientáltnak kell lennie, és részvételen alapuló, több érdekelt felet figyelembe vevő megközelítést kell elősegítenie;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul készítse el azt a jelentést, amelynek az 1169/2011/EU rendelet értelmében 2014 decemberéig el kellett volna készülnie, melyben a Bizottságnak azt kell értékelnie, hogy a jövőben alkalmazzák-e az alkoholtartalmú italokra nézve az összetevők és tápérték feltüntetésére vonatkozó követelményt, fokozott figyelmet fordítva a kkv-kra és a kisüzemi termelésre gyakorolt hatásokra; úgy véli, hogy a fogyasztókat tájékoztatni kell az összetevőkről és a tápértékről; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul készítse el azt a jelentést, amelynek az 1169/2011/EU rendelet értelmében 2014 decemberéig el kellett volna készülnie, melyben a Bizottságnak azt kell értékelnie, hogy a jövőben alkalmazzák-e az alkoholtartalmú italokra nézve az összetevők és tápérték feltüntetésére vonatkozó követelményt, fokozott figyelmet fordítva a kkv-kra és a kisüzemi termelésre gyakorolt hatásokra; úgy véli, hogy a fogyasztókat tájékoztatni kell az összetevőkről és a tápértékről;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy azonnal kérje fel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA), hogy értékelje újra az acetaldehid aromaanyagként való felhasználását az alkoholtartalmú és alkoholmentes italokban; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy azonnal kérje fel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA), hogy értékelje újra az acetaldehid aromaanyagként való felhasználását az alkoholtartalmú és alkoholmentes italokban;

| 8. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy amint lehetséges, az alkoholtartalmú italoknak legalább a kalóriatartalma szerepeljen egyértelműen a címkén, és felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016-ban terjessze elő a kapcsolódó jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy amint lehetséges, az alkoholtartalmú italoknak legalább a kalóriatartalma szerepeljen egyértelműen a címkén, és felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016-ban terjessze elő a kapcsolódó jogalkotási javaslatot;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdje el a 2016–2022 közötti időszakra szóló új uniós alkoholstratégia kidolgozását – figyelembe véve a CNAPA cselekvési tervét és az alkoholfogyasztás káros hatásainak csökkentését célzó uniós alkoholstratégia független értékelésének következtetéseit – az eddig elért eredmények tartósságának biztosítása érdekében, valamint a nemzeti kormányoknak az alkohollal kapcsolatos károk hosszú távú kezeléséhez nyújtott támogatás fenntartása céljából; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdje el a 2016–2022 közötti időszakra szóló új uniós alkoholstratégia kidolgozását – figyelembe véve a CNAPA cselekvési tervét és az alkoholfogyasztás káros hatásainak csökkentését célzó uniós alkoholstratégia független értékelésének következtetéseit – az eddig elért eredmények tartósságának biztosítása érdekében, valamint a nemzeti kormányoknak az alkohollal kapcsolatos károk hosszú távú kezeléséhez nyújtott támogatás fenntartása céljából;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a kiskorúaknak a túlzott alkoholfogyasztás káros következményei elleni védelmére vonatkozó jogszabályok és magatartási kódexek kiegészítő jellege elengedhetetlen a kiskorúak tényleges védelméhez; felszólítja a tagállamokat, hogy szigorúan hajtsák végre az alkoholfogyasztásra vonatkozó korhatárokkal kapcsolatos hatályos nemzeti jogszabályokat, és értékeljék, hogy a kiskorúak eredményes védelmének biztosításához szükség van-e további jogilag kötelező előírásokra; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a kiskorúaknak a túlzott alkoholfogyasztás káros következményei elleni védelmére vonatkozó jogszabályok és magatartási kódexek kiegészítő jellege elengedhetetlen a kiskorúak tényleges védelméhez; felszólítja a tagállamokat, hogy szigorúan hajtsák végre az alkoholfogyasztásra vonatkozó korhatárokkal kapcsolatos hatályos nemzeti jogszabályokat, és értékeljék, hogy a kiskorúak eredményes védelmének biztosításához szükség van-e további jogilag kötelező előírásokra;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy egészségügyi ellátórendszereikben hajtsanak végre olyan politikákat és vezessenek be olyan kezeléseket, amelyek csökkentik az egyének alkoholfüggőségét; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy egészségügyi ellátórendszereikben hajtsanak végre olyan politikákat és vezessenek be olyan kezeléseket, amelyek csökkentik az egyének alkoholfüggőségét;

| 12. | felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a lakosságnak – különösen a kiskorúaknak és a várandós nőknek – az alkoholfogyasztás káros hatásaira vonatkozó oktatására irányuló erőfeszítéseiket, és adott esetben alkossanak ennek megfelelő jogszabályokat; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a lakosságnak – különösen a kiskorúaknak és a várandós nőknek – az alkoholfogyasztás káros hatásaira vonatkozó oktatására irányuló erőfeszítéseiket, és adott esetben alkossanak ennek megfelelő jogszabályokat;

| 13. | elismeri a fogyasztási szokások terén megfigyelhető, tagállamok közötti eltéréseket, illetve a felelős alkoholfogyasztásban szerepet játszó kulturális szempontokat; |
| --- | --- |

13.

elismeri a fogyasztási szokások terén megfigyelhető, tagállamok közötti eltéréseket, illetve a felelős alkoholfogyasztásban szerepet játszó kulturális szempontokat;

| 14. | hangsúlyozza a várandós nőket az alkoholfogyasztás mellőzésére felszólító, uniós szintű tájékoztató kampány szükségességét, és felszólítja a Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg az ezzel kapcsolatos címkézés hatásait és legkésőbb 2016-ban terjessze elő a kapcsolódó jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a várandós nőket az alkoholfogyasztás mellőzésére felszólító, uniós szintű tájékoztató kampány szükségességét, és felszólítja a Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg az ezzel kapcsolatos címkézés hatásait és legkésőbb 2016-ban terjessze elő a kapcsolódó jogalkotási javaslatot;

| 15. | felszólítja a tagállamokat – tekintettel arra, hogy e terület elsődlegesen tagállami hatáskörbe tartozik –, hogy dolgozzanak ki közegészségügyi politikákat az ártalmas alkoholfogyasztás csökkentése, valamint az alkoholtartalmú italok – különösen kiskorúaknak történő – forgalmazására vonatkozó szigorú szabályok bevezetése érdekében, azokat hajtsák végre és értékeljék; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a tagállamokat – tekintettel arra, hogy e terület elsődlegesen tagállami hatáskörbe tartozik –, hogy dolgozzanak ki közegészségügyi politikákat az ártalmas alkoholfogyasztás csökkentése, valamint az alkoholtartalmú italok – különösen kiskorúaknak történő – forgalmazására vonatkozó szigorú szabályok bevezetése érdekében, azokat hajtsák végre és értékeljék;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy olyan, uniós szintű címkézés alkalmazását, amely figyelmezteti a fogyasztókat az ittas vezetés veszélyeire; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy olyan, uniós szintű címkézés alkalmazását, amely figyelmezteti a fogyasztókat az ittas vezetés veszélyeire;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje, és ha szükséges, végezze el az Európai Alkohol- és Egészségügyi Fórum szerepének és működésének reformját, annak biztosítása érdekében, hogy annak tagsága ténylegesen, kiegyensúlyozott módon képviseljen minden érintett érdekelt felet – ideértve a gazdasági szereplők és a nem kormányzati szervezetek megfelelő képviseletét is –, valamint hogy ösztönözze és támogassa a Fórumon belüli részvételüket és arra irányuló elkötelezettségüket, hogy kézzelfogható és hatékony intézkedéseket dolgozzanak ki az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésére, továbbá hogy támogassák a nemzeti, regionális és helyi szinten releváns, célirányos intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje, és ha szükséges, végezze el az Európai Alkohol- és Egészségügyi Fórum szerepének és működésének reformját, annak biztosítása érdekében, hogy annak tagsága ténylegesen, kiegyensúlyozott módon képviseljen minden érintett érdekelt felet – ideértve a gazdasági szereplők és a nem kormányzati szervezetek megfelelő képviseletét is –, valamint hogy ösztönözze és támogassa a Fórumon belüli részvételüket és arra irányuló elkötelezettségüket, hogy kézzelfogható és hatékony intézkedéseket dolgozzanak ki az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésére, továbbá hogy támogassák a nemzeti, regionális és helyi szinten releváns, célirányos intézkedéseket;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy hajtson végre további operatív fejlesztéseket a jelenlegi uniós stratégia végrehajtásával kapcsolatban, például: valamennyi érdekelt félnek biztosítsa az Európai Alkohol- és Egészségügyi Fórumban való tagságot; fokozza a CNAPA-val való uniós szintű együttműködést; mozdítsa elő a kötelezettségvállalások kidolgozásával, nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos bevált gyakorlatok terjesztését; alkalmazzon jobb mutatókat, amelyek objektív, naprakész és reális képet adnak az alkoholfogyasztási szokásokról és az alkohollal kapcsolatos károkról; továbbá támogassa a helyi szinten releváns célzott intézkedéseket, az Európai Unióról szóló szerződésben rögzített alapvető szabályok teljes körű tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy hajtson végre további operatív fejlesztéseket a jelenlegi uniós stratégia végrehajtásával kapcsolatban, például: valamennyi érdekelt félnek biztosítsa az Európai Alkohol- és Egészségügyi Fórumban való tagságot; fokozza a CNAPA-val való uniós szintű együttműködést; mozdítsa elő a kötelezettségvállalások kidolgozásával, nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos bevált gyakorlatok terjesztését; alkalmazzon jobb mutatókat, amelyek objektív, naprakész és reális képet adnak az alkoholfogyasztási szokásokról és az alkohollal kapcsolatos károkról; továbbá támogassa a helyi szinten releváns célzott intézkedéseket, az Európai Unióról szóló szerződésben rögzített alapvető szabályok teljes körű tiszteletben tartásával;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az új uniós alkoholstratégiának nem szabad új célokat kitűznie, hanem inkább a WHO-nak az ártalmas alkoholfogyasztás csökkentésére irányuló, a 2012–2020 közötti időszakra szóló európai cselekvési terve keretében már elfogadott célokat kell támogatnia; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az új uniós alkoholstratégiának nem szabad új célokat kitűznie, hanem inkább a WHO-nak az ártalmas alkoholfogyasztás csökkentésére irányuló, a 2012–2020 közötti időszakra szóló európai cselekvési terve keretében már elfogadott célokat kell támogatnia;

| 20. | megjegyzi, hogy egy új uniós stratégia értékes lehet a tekintetben, hogy objektív adatokon alapuló fellépési lehetőségeket biztosít a tagállamok számára, mivel a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok felelőssége, hogy a legalkalmasabb megközelítést alkalmazzák az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésére; szorgalmazza, hogy a Bizottság töltsön be továbbra is értékes szerepet a megfelelő kutatás előmozdításában és a tapasztalatok megosztásában; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy egy új uniós stratégia értékes lehet a tekintetben, hogy objektív adatokon alapuló fellépési lehetőségeket biztosít a tagállamok számára, mivel a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok felelőssége, hogy a legalkalmasabb megközelítést alkalmazzák az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésére; szorgalmazza, hogy a Bizottság töltsön be továbbra is értékes szerepet a megfelelő kutatás előmozdításában és a tapasztalatok megosztásában;

| 21. | ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság, a Parlament, a Tanács és a tagállamok politikai értelemben határozottan kötelezzék el magukat az alkoholhoz köthető károk megelőzéséért tett erőfeszítések fokozása, valamint egy megfelelő, objektív adatokon alapuló politikai válasz kidolgozása mellett, amely tükrözi az alkohollal kapcsolatos károk súlyos és sokrétű egészségügyi és társadalmi-gazdasági hatásait, valamint az egyéb kockázati tényezőkkel való összefonódottságukat; |
| --- | --- |

21.

ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság, a Parlament, a Tanács és a tagállamok politikai értelemben határozottan kötelezzék el magukat az alkoholhoz köthető károk megelőzéséért tett erőfeszítések fokozása, valamint egy megfelelő, objektív adatokon alapuló politikai válasz kidolgozása mellett, amely tükrözi az alkohollal kapcsolatos károk súlyos és sokrétű egészségügyi és társadalmi-gazdasági hatásait, valamint az egyéb kockázati tényezőkkel való összefonódottságukat;

| 22. | emlékeztet a mérhető és szigorú politikai célkitűzések és a megfelelő többéves mechanizmusok fontosságára, amelyek segítségével figyelemmel lehet kísérni az előrelépést, a stratégiának a tagállamokban való hatékony végrehajtása biztosítása céljából; hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni az alkohollal kapcsolatos nemzeti jogszabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet a mérhető és szigorú politikai célkitűzések és a megfelelő többéves mechanizmusok fontosságára, amelyek segítségével figyelemmel lehet kísérni az előrelépést, a stratégiának a tagállamokban való hatékony végrehajtása biztosítása céljából; hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni az alkohollal kapcsolatos nemzeti jogszabályok végrehajtását;

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan támogassák az indikátorok javítását, a megbízható adatok gyűjtését, az adatok összehasonlíthatóságát és egy időben történő elemzés elvégzését az alkoholfogyasztással és annak egészségügyi és társadalmi következményeivel kapcsolatban, különítsenek el megfelelő erőforrásokat a túlzott alkoholfogyasztás miatti terhek mérséklésére, valamint az alkohollal kapcsolatos károk közvetlen és közvetett társadalmi költségének csökkentésére, valamint hogy egy közös adatbázis segítségével ösztönözzék a vonatkozó adatok uniós és nemzeti alkoholpolitikákban való tényleges felhasználását; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan támogassák az indikátorok javítását, a megbízható adatok gyűjtését, az adatok összehasonlíthatóságát és egy időben történő elemzés elvégzését az alkoholfogyasztással és annak egészségügyi és társadalmi következményeivel kapcsolatban, különítsenek el megfelelő erőforrásokat a túlzott alkoholfogyasztás miatti terhek mérséklésére, valamint az alkohollal kapcsolatos károk közvetlen és közvetett társadalmi költségének csökkentésére, valamint hogy egy közös adatbázis segítségével ösztönözzék a vonatkozó adatok uniós és nemzeti alkoholpolitikákban való tényleges felhasználását;

| 24. | sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a fiatalok alkohollal kapcsolatos ártalmaktól való megóvására tett erőfeszítéseiket, különösen a korhatárra vonatkozó nemzeti jogszabályok szigorú betartatása és a felelősségteljes reklámozás biztosítása révén; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a fiatalok alkohollal kapcsolatos ártalmaktól való megóvására tett erőfeszítéseiket, különösen a korhatárra vonatkozó nemzeti jogszabályok szigorú betartatása és a felelősségteljes reklámozás biztosítása révén;

| 25. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fektessenek be az oktatásba a káros mértékű alkoholfogyasztás egészségügyi és társadalmi hatásainak hangsúlyozása és az alkoholtartalmú italok mértékletes és felelősségteljes fogyasztásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fektessenek be az oktatásba a káros mértékű alkoholfogyasztás egészségügyi és társadalmi hatásainak hangsúlyozása és az alkoholtartalmú italok mértékletes és felelősségteljes fogyasztásának előmozdítása érdekében;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a közpénzek nem fordíthatók az alkoholfogyasztás előmozdítására, kivéve az 1144/2014/EU és az 1308/2013/EU rendeletben foglalt népszerűsítési intézkedéseket; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a közpénzek nem fordíthatók az alkoholfogyasztás előmozdítására, kivéve az 1144/2014/EU és az 1308/2013/EU rendeletben foglalt népszerűsítési intézkedéseket;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak rendszeres – az iskolák környékét fokozottan vizsgáló – ellenőrzésekkel vissza kell szorítaniuk az előírt korhatárt el nem érő fiatalok általi alkoholvásárlást; felszólítja a Bizottságot, hogy szabályozza megfelelő módon az alkohol internetes, határokon átnyúló értékesítését; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak kampányokat – különösen a fiatalkorúak körében –, melyek felhívják a figyelmet az alkalomszerű mértéktelen alkoholfogyasztás veszélyeire, illetve, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a túlzott alkoholfogyasztással összefüggő közlekedési balesetek számának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak rendszeres – az iskolák környékét fokozottan vizsgáló – ellenőrzésekkel vissza kell szorítaniuk az előírt korhatárt el nem érő fiatalok általi alkoholvásárlást; felszólítja a Bizottságot, hogy szabályozza megfelelő módon az alkohol internetes, határokon átnyúló értékesítését; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak kampányokat – különösen a fiatalkorúak körében –, melyek felhívják a figyelmet az alkalomszerű mértéktelen alkoholfogyasztás veszélyeire, illetve, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a túlzott alkoholfogyasztással összefüggő közlekedési balesetek számának csökkentése érdekében;

| 28. | sürgeti a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló 2010/13/EU irányelv végrehajtását és vegye fontolóra annak felülvizsgálatát az alkoholos italok fiatalok körében való népszerűsítését célzó reklámtevékenység és az alkoholtermékek szponzori megjelenése tekintetében annak érdekében, hogy csökkentse a fiatalok alkoholtermékek reklámjának való kitettségét; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló 2010/13/EU irányelv végrehajtását és vegye fontolóra annak felülvizsgálatát az alkoholos italok fiatalok körében való népszerűsítését célzó reklámtevékenység és az alkoholtermékek szponzori megjelenése tekintetében annak érdekében, hogy csökkentse a fiatalok alkoholtermékek reklámjának való kitettségét;

| 29. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, valamint az összes érintett érdekelt felet, hogy vizsgálják felül és erősítsék meg az alkoholfogyasztás káros hatásaival foglalkozó – különösen az állapotos nőknek szánt és az alkohol születendő gyermekre gyakorolt hatásait bemutató – figyelemfelkeltő kampányokat; |
| --- | --- |

29.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, valamint az összes érintett érdekelt felet, hogy vizsgálják felül és erősítsék meg az alkoholfogyasztás káros hatásaival foglalkozó – különösen az állapotos nőknek szánt és az alkohol születendő gyermekre gyakorolt hatásait bemutató – figyelemfelkeltő kampányokat;

| 30. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra konkrét intézkedések bevezetését az alkoholfogyasztás csökkentése érdekében, különösen a kiskorúak és az alkoholfogyasztással összefüggő súlyos vagy krónikus betegségben vagy súlyos függőségben szenvedők körében; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra konkrét intézkedések bevezetését az alkoholfogyasztás csökkentése érdekében, különösen a kiskorúak és az alkoholfogyasztással összefüggő súlyos vagy krónikus betegségben vagy súlyos függőségben szenvedők körében;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy stratégiája részeként továbbra is biztosítson pénzügyi támogatást azon hatékony és tudományosan megalapozott projektek számára, amelyek a túlzott alkoholfogyasztással kapcsolatos károkkal és az alkohollal való visszaélés mögöttes okainak megértésével foglalkoznak az új Egészségügyi program és a „Horizont 2020” program keretében; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy csak azon projektek részesüljenek pénzügyi támogatásban, amelyek tudományos szempontból megbízható módszertanon alapulnak, és megvalósítójukkal szemben nem áll fenn részrehajlás; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy stratégiája részeként továbbra is biztosítson pénzügyi támogatást azon hatékony és tudományosan megalapozott projektek számára, amelyek a túlzott alkoholfogyasztással kapcsolatos károkkal és az alkohollal való visszaélés mögöttes okainak megértésével foglalkoznak az új Egészségügyi program és a „Horizont 2020” program keretében; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy csak azon projektek részesüljenek pénzügyi támogatásban, amelyek tudományos szempontból megbízható módszertanon alapulnak, és megvalósítójukkal szemben nem áll fenn részrehajlás;

| 32. | felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és az érintett érdekelt feleket, hogy diverzifikálják a az alkoholfogyasztás veszélyeiről, az emberek vezetési módjáról és az ittas járművezetés hatásairól szóló, különböző korcsoportokat célzó tájékoztató kampányaikat, azokat igazítsák a különböző korcsoportok érzékenységéhez, és fokozzák azok intenzitását; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és az érintett érdekelt feleket, hogy diverzifikálják a az alkoholfogyasztás veszélyeiről, az emberek vezetési módjáról és az ittas járművezetés hatásairól szóló, különböző korcsoportokat célzó tájékoztató kampányaikat, azokat igazítsák a különböző korcsoportok érzékenységéhez, és fokozzák azok intenzitását;

| 33. | felhívja a tagállamokat, hogy az alkohollal való visszaélés megakadályozását és a bevált gyakorlatok terjesztését célzó stratégiák részeként szólítsák meg a fiatalokat célzott figyelemfelkeltő és oktatási intézkedések révén; |
| --- | --- |

33.

felhívja a tagállamokat, hogy az alkohollal való visszaélés megakadályozását és a bevált gyakorlatok terjesztését célzó stratégiák részeként szólítsák meg a fiatalokat célzott figyelemfelkeltő és oktatási intézkedések révén;

| 34. | felszólítja a tagállamokat, hogy használják fel a WHO alkoholstratégiáját, valamint javítsák a káros alkoholfogyasztás korai felismerését az alapellátásban az ellenőrzések támogatásával és azáltal, hogy az alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó betegségek és az ahhoz köthető krónikus állapotok kezelése során megfelelő támogató szolgáltatásokat biztosítanak; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a tagállamokat, hogy használják fel a WHO alkoholstratégiáját, valamint javítsák a káros alkoholfogyasztás korai felismerését az alapellátásban az ellenőrzések támogatásával és azáltal, hogy az alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó betegségek és az ahhoz köthető krónikus állapotok kezelése során megfelelő támogató szolgáltatásokat biztosítanak;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az illetékes tagállami hatóságok által alkalmazott szabályoknak hozzá kell járulniuk a túlzott alkoholfogyasztás következményeinek fokozott tudatosításához, a kezelés hozzáférhetőbbé és megfizethetőbbé tételéhez a túlzott alkoholfogyasztásból eredő rendellenességekben szenvedők számára, valamint felszólítja e hatóságokat, hogy vezessenek be szűrőprogramokat, és építsék ki a káros vagy veszélyes alkoholfogyasztás esetén alkalmazott rövid beavatkozások rendszerét; felszólítja a tagállamokat, hogy egymással együttműködve dolgozzanak ki megoldásokat az alkoholfogyasztással összefüggő rendellenességekben, krónikus betegségekben vagy súlyos függőségben szenvedők támogatására, valamint gyógyulásuk és függőségük megszüntetésének elősegítésére; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az illetékes tagállami hatóságok által alkalmazott szabályoknak hozzá kell járulniuk a túlzott alkoholfogyasztás következményeinek fokozott tudatosításához, a kezelés hozzáférhetőbbé és megfizethetőbbé tételéhez a túlzott alkoholfogyasztásból eredő rendellenességekben szenvedők számára, valamint felszólítja e hatóságokat, hogy vezessenek be szűrőprogramokat, és építsék ki a káros vagy veszélyes alkoholfogyasztás esetén alkalmazott rövid beavatkozások rendszerét; felszólítja a tagállamokat, hogy egymással együttműködve dolgozzanak ki megoldásokat az alkoholfogyasztással összefüggő rendellenességekben, krónikus betegségekben vagy súlyos függőségben szenvedők támogatására, valamint gyógyulásuk és függőségük megszüntetésének elősegítésére;

| 36. | sajnálja, hogy bizonyos tagállamokban csökkentették az addiktológiai szolgálatok számát; |
| --- | --- |

36.

sajnálja, hogy bizonyos tagállamokban csökkentették az addiktológiai szolgálatok számát;

| 37. | felszólítja a tagállamokat és valamennyi érintett érdekelt felet, hogy folytassák, fokozzák és/vagy fejlesszék az egészséges életmódot népszerűsítő politikákat és fellépéseket, beleértve a megfelelő táplálkozást és a sporttevékenységeket, valamint egészségmegőrzést célzó szabadidős tevékenységeket is, ugyanakkor elismeri, hogy az alkoholtartalmú italok mértékkel való fogyasztása számos tagállamban a kulturális élet jelentős összetevője, és az nem szükségszerűen ellentétes az egészséges életmóddal; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat és valamennyi érintett érdekelt felet, hogy folytassák, fokozzák és/vagy fejlesszék az egészséges életmódot népszerűsítő politikákat és fellépéseket, beleértve a megfelelő táplálkozást és a sporttevékenységeket, valamint egészségmegőrzést célzó szabadidős tevékenységeket is, ugyanakkor elismeri, hogy az alkoholtartalmú italok mértékkel való fogyasztása számos tagállamban a kulturális élet jelentős összetevője, és az nem szükségszerűen ellentétes az egészséges életmóddal;

| 38. | felszólítja a tagállamokat, hogy alaposan gondolják át a nagyon olcsó alkoholos italok árusítását tiltó nemzeti politikák bevezetésének célszerűségét, feltéve hogy az ilyen intézkedések hatékonyan biztosítják az egészség védelmét, és kellőképpen figyelembe veszik a szubszidiaritás és az arányosság elvét, valamint az Európai Unió Bíróságának rövidesen rendelkezésre álló véleményét a skót kormány minimumár-politikájának az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat, hogy alaposan gondolják át a nagyon olcsó alkoholos italok árusítását tiltó nemzeti politikák bevezetésének célszerűségét, feltéve hogy az ilyen intézkedések hatékonyan biztosítják az egészség védelmét, és kellőképpen figyelembe veszik a szubszidiaritás és az arányosság elvét, valamint az Európai Unió Bíróságának rövidesen rendelkezésre álló véleményét a skót kormány minimumár-politikájának az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről;

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a fogyasztók tájékoztatásához és a kulturált alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó aktuális jogszabályaikat és jogalkotási kezdeményezéseiket annak érdekében, hogy felvilágosítást adjanak a káros alkoholfogyasztás következményeiről, illetve arra felhívják a figyelmet, valamint hogy csökkentsék az alkohollal kapcsolatos károkat; javasolja a tagállamoknak különösen azt, hogy kövessék nyomon az alkohol reklámozását és annak fiatalokra gyakorolt hatásait, valamint hogy tegyenek megfelelő lépéseket a fiatalok e reklámtevékenységnek való kitettségének csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

39.

felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a fogyasztók tájékoztatásához és a kulturált alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó aktuális jogszabályaikat és jogalkotási kezdeményezéseiket annak érdekében, hogy felvilágosítást adjanak a káros alkoholfogyasztás következményeiről, illetve arra felhívják a figyelmet, valamint hogy csökkentsék az alkohollal kapcsolatos károkat; javasolja a tagállamoknak különösen azt, hogy kövessék nyomon az alkohol reklámozását és annak fiatalokra gyakorolt hatásait, valamint hogy tegyenek megfelelő lépéseket a fiatalok e reklámtevékenységnek való kitettségének csökkentése érdekében;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a meglévő európai jogszabályokat a fogyasztók alkohollal kapcsolatos tájékoztatásának kívánatos javítása tekintetében, biztosítva, hogy a fogyasztók tudatában legyenek az alkohol- és kalóriatartalomnak, de ügyelve arra, hogy ez ne akadályozza az egységes piac működését; kitart amellett, hogy világos, tömör és hatékony tájékoztatást kell nyújtani az alkoholfogyasztás hatásairól és egészségügyi kockázatairól; felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy az EU egészére kiterjedő címkézési rendszer elfogadását, amely magában foglalja a fogyasztók tájékoztatását a magas alkoholtartalmú italok veszélyeiről a terhesség és a járművezetés során; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a meglévő európai jogszabályokat a fogyasztók alkohollal kapcsolatos tájékoztatásának kívánatos javítása tekintetében, biztosítva, hogy a fogyasztók tudatában legyenek az alkohol- és kalóriatartalomnak, de ügyelve arra, hogy ez ne akadályozza az egységes piac működését; kitart amellett, hogy világos, tömör és hatékony tájékoztatást kell nyújtani az alkoholfogyasztás hatásairól és egészségügyi kockázatairól; felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy az EU egészére kiterjedő címkézési rendszer elfogadását, amely magában foglalja a fogyasztók tájékoztatását a magas alkoholtartalmú italok veszélyeiről a terhesség és a járművezetés során;

| 41. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő stratégiákat és fokozzák az ellenőrzési tevékenységet az alkoholhamisítás, valamint az alkohollal való illegális vagy a feketepiacon történő kereskedelem problémájának kezelésére, mivel ezek különösen káros hatást gyakorolnak a társadalom legkiszolgáltatottabb csoportjaira és a fiatalokra, továbbá nemzetközi kereskedelmi megállapodások révén az Unión belül és világszerte biztosítsák a földrajzi jelzések oltalmát; |
| --- | --- |

41.

felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő stratégiákat és fokozzák az ellenőrzési tevékenységet az alkoholhamisítás, valamint az alkohollal való illegális vagy a feketepiacon történő kereskedelem problémájának kezelésére, mivel ezek különösen káros hatást gyakorolnak a társadalom legkiszolgáltatottabb csoportjaira és a fiatalokra, továbbá nemzetközi kereskedelmi megállapodások révén az Unión belül és világszerte biztosítsák a földrajzi jelzések oltalmát;

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 86., 2014.3.21., 1. o.

(2)  HL C 199. E, 2012.7.7., 25. o.

(3)  HL C 187. E, 2008.7.24., 160. o.

(4)  HL L 31.,2002.2.1., 1. o.

(5)  HL L 304., 2011.11.22., 18. o.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/39

---

P8_TA(2015)0175

A Rana Plaza összeomlásának második évfordulója és a bangladesi fenntarthatósági megállapodás előrehaladása

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása a Rana Plaza összeomlásának második évfordulójáról és a bangladesi fenntarthatósági paktum keretében elért előrelépésekről (2015/2589(RSP))

(2016/C 346/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2014. szeptember 18-i (1), 2014. január 16-i (2) , 2013. november 21-i (3) és 2013. március 14-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2014. szeptember 18-i (1), 2014. január 16-i (2) , 2013. november 21-i (3) és 2013. március 14-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról (5), illetve a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (6) szóló 2010. november 25-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról (5), illetve a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (6) szóló 2010. november 25-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népköztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népköztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodásra (7),

| — | tekintettel a fenntarthatósági paktumra a munkavállalói jogok és az üzemek biztonságának folyamatos javításáról a bangladesi konfekció- és kötöttáru-iparban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntarthatósági paktumra a munkavállalói jogok és az üzemek biztonságának folyamatos javításáról a bangladesi konfekció- és kötöttáru-iparban,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Cecilia Malmström kereskedelempolitikáért felelős biztos, Marianne Thyssen foglalkoztatásért, szociális ügyekért, munkavállalói készségekért és mobilitásért felelős biztos és Neven Mimica nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos a Rana Plaza tragédia második évfordulója alkalmából tett együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Cecilia Malmström kereskedelempolitikáért felelős biztos, Marianne Thyssen foglalkoztatásért, szociális ügyekért, munkavállalói készségekért és mobilitásért felelős biztos és Neven Mimica nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos a Rana Plaza tragédia második évfordulója alkalmából tett együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítását szolgáló fenntartható fogyasztásról és termelésről szóló johannesburgi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítását szolgáló fenntartható fogyasztásról és termelésről szóló johannesburgi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ILO munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló keretegyezményére (2006, C-187) és a munkavállalók biztonságáról és egészségvédelméről szóló egyezményére (1981, C-155), amelyeket Banglades nem ratifikált, valamint ezek ajánlásaira (R-197); tekintettel továbbá a munkaügyi felügyeletről szóló egyezményre (1947, C-081), amelyet Banglades is aláírt, valamint az egyezmény ajánlásaira (R-164), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló keretegyezményére (2006, C-187) és a munkavállalók biztonságáról és egészségvédelméről szóló egyezményére (1981, C-155), amelyeket Banglades nem ratifikált, valamint ezek ajánlásaira (R-197); tekintettel továbbá a munkaügyi felügyeletről szóló egyezményre (1947, C-081), amelyet Banglades is aláírt, valamint az egyezmény ajánlásaira (R-164),

| — | tekintettel a 2013 októberében elindított, a bangladesi foglalkoztatási körülmények javítására irányuló ILO-programra (Better Work Bangladesh Programme), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013 októberében elindított, a bangladesi foglalkoztatási körülmények javítására irányuló ILO-programra (Better Work Bangladesh Programme),

| — | tekintettel a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégiáról (2011–2014) szóló közleményére (COM(2011)0681) és a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalási politikájának 2014 utáni alakításával kapcsolatos bizottsági munkáról szóló nyilvános konzultáció eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégiáról (2011–2014) szóló közleményére (COM(2011)0681) és a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalási politikájának 2014 utáni alakításával kapcsolatos bizottsági munkáról szóló nyilvános konzultáció eredményeire,

| — | tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás és fenntartható növekedés” (8) és „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása és út a fenntartható és befogadó fellendülés felé” (9) című, 2013. február 6-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás és fenntartható növekedés” (8) és „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása és út a fenntartható és befogadó fellendülés felé” (9) című, 2013. február 6-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, irányadó alapelveire, amelyek mind a kormányok, mind a vállalatok számára meghatározza az emberi jogok védelmének és tiszteletben tartásának kereteit, és amelyeket az Emberi Jogi Tanács 2011 júniusában jóváhagyott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, irányadó alapelveire, amelyek mind a kormányok, mind a vállalatok számára meghatározza az emberi jogok védelmének és tiszteletben tartásának kereteit, és amelyeket az Emberi Jogi Tanács 2011 júniusában jóváhagyott,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-án elfogadott határozatára, amely kormányközi munkacsoportot hoz létre, melynek feladata a transznacionális társaságok tevékenységét szabályozó, jogilag kötelező erejű, nemzetközi eszköz kidolgozása, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-án elfogadott határozatára, amely kormányközi munkacsoportot hoz létre, melynek feladata a transznacionális társaságok tevékenységét szabályozó, jogilag kötelező erejű, nemzetközi eszköz kidolgozása,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkaügyi elvekről és jogokról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkaügyi elvekről és jogokról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogokról, munkaügyi normákról, környezetvédelemről és a korrupció elleni küzdelemről szóló globális megállapodására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogokról, munkaügyi normákról, környezetvédelemről és a korrupció elleni küzdelemről szóló globális megállapodására,

| — | tekintettel a Bizottság rendeletre irányuló javaslatára a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó uniós rendszer létrehozásáról (COM(2014)0111), amelynek célja, hogy jogszabályba ültesse át az OECD útmutatását a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság rendeletre irányuló javaslatára a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó uniós rendszer létrehozásáról (COM(2014)0111), amelynek célja, hogy jogszabályba ültesse át az OECD útmutatását a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról,

| — | tekintettel az anyavállalatok és fővállalkozók által követendő kellő gondosságról szóló törvénytervezetre (No 2578), amelyet Franciaország Nemzetgyűlése 2015. március 30-án első olvasatban elfogadott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az anyavállalatok és fővállalkozók által követendő kellő gondosságról szóló törvénytervezetre (No 2578), amelyet Franciaország Nemzetgyűlése 2015. március 30-án első olvasatban elfogadott,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2013. április 24-én, a Dakka melletti Szavar városában a több ruhagyárat magában foglaló, nyolcemeletes Rana Plaza épülete összedőlt, aminek több mint 1 100 ember életét vesztette és mintegy 2 500 embert megsebesült; mivel a Rana Plaza épületének összeomlása Banglades valaha bekövetkezett legsúlyosabb ipari katasztrófája és a legtöbb halálos áldozatot követelő, véletlenszerű szerkezeti hiba a modernkori történelemben; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013. április 24-én, a Dakka melletti Szavar városában a több ruhagyárat magában foglaló, nyolcemeletes Rana Plaza épülete összedőlt, aminek több mint 1 100 ember életét vesztette és mintegy 2 500 embert megsebesült; mivel a Rana Plaza épületének összeomlása Banglades valaha bekövetkezett legsúlyosabb ipari katasztrófája és a legtöbb halálos áldozatot követelő, véletlenszerű szerkezeti hiba a modernkori történelemben;

| B. | mivel 2012. november 24-én legalább 112 ember halt meg abban a tűzben, amely a bangladesi Dakka városának Ásulija kerületében található Tazrín gyárban ütött ki; mivel a gyárakban történt tűzesetek, épület-összeomlások és a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági problémákkal kapcsolatos más balesetek nem kizárólag a bangladesi konfekcióipari ágazatra korlátozódnak, hanem aggodalomra adnak okot az olyan fejlődő és legkevésbé fejlett országokban is, ahol erős exportorientált konfekcióipari ágazat működik, például Pakisztánban és Kambodzsában; |
| --- | --- |

B.

mivel 2012. november 24-én legalább 112 ember halt meg abban a tűzben, amely a bangladesi Dakka városának Ásulija kerületében található Tazrín gyárban ütött ki; mivel a gyárakban történt tűzesetek, épület-összeomlások és a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági problémákkal kapcsolatos más balesetek nem kizárólag a bangladesi konfekcióipari ágazatra korlátozódnak, hanem aggodalomra adnak okot az olyan fejlődő és legkevésbé fejlett országokban is, ahol erős exportorientált konfekcióipari ágazat működik, például Pakisztánban és Kambodzsában;

| C. | mivel a többszálas textiltermékekről szóló megállapodás lejártát követően és a konfekcióipar nagy munkaerőigénye miatt az olyan fejlődő országok, mint Kína, Banglades, India és Vietnam globális termelőkké váltak; mivel Banglades Kína után a világ második legnagyobb ruházaticikk-exportőrévé nőtte ki magát, és mivel az ország ruhaiparában a világ egyik legalacsonyabb bérét fizetik, és a textilipari ágazat az ország exportjának közel 85 %-át adja; mivel a ruházati cikkek 60 %-át az EU-ba szállítják, amely Banglades legnagyobb exportpiaca; |
| --- | --- |

C.

mivel a többszálas textiltermékekről szóló megállapodás lejártát követően és a konfekcióipar nagy munkaerőigénye miatt az olyan fejlődő országok, mint Kína, Banglades, India és Vietnam globális termelőkké váltak; mivel Banglades Kína után a világ második legnagyobb ruházaticikk-exportőrévé nőtte ki magát, és mivel az ország ruhaiparában a világ egyik legalacsonyabb bérét fizetik, és a textilipari ágazat az ország exportjának közel 85 %-át adja; mivel a ruházati cikkek 60 %-át az EU-ba szállítják, amely Banglades legnagyobb exportpiaca;

| D. | mivel a bangladesi konfekcióipar mintegy 4 millió embert foglalkoztat, és közvetetten 40 millió ember, azaz a bangladesi népesség egynegyedének megélhetését segíti; mivel a konfekcióipar jelentős mértékben hozzájárult a szegénység csökkentéséhez; mivel Banglades hatalmas lépéseket tett a társadalomban fennálló, nemek közötti különbségek csökkentésére, miután sikeresen teljesítette a nemek közötti egyenlőségről 3. sz. ENSZ millenniumi fejlesztési célt, és mivel a konfekcióipar ehhez való hozzájárulása igen jelentős volt, mert az ágazatban foglalkoztatott 4 millió dolgozóból 3,2 millió nő; mivel a nők foglalkoztatása sok esetben hozzájárult szerepvállalásuk növekedéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a bangladesi konfekcióipar mintegy 4 millió embert foglalkoztat, és közvetetten 40 millió ember, azaz a bangladesi népesség egynegyedének megélhetését segíti; mivel a konfekcióipar jelentős mértékben hozzájárult a szegénység csökkentéséhez; mivel Banglades hatalmas lépéseket tett a társadalomban fennálló, nemek közötti különbségek csökkentésére, miután sikeresen teljesítette a nemek közötti egyenlőségről 3. sz. ENSZ millenniumi fejlesztési célt, és mivel a konfekcióipar ehhez való hozzájárulása igen jelentős volt, mert az ágazatban foglalkoztatott 4 millió dolgozóból 3,2 millió nő; mivel a nők foglalkoztatása sok esetben hozzájárult szerepvállalásuk növekedéséhez;

| E. | mivel a konfekcióipar újjászervezése az integrált értéklánc modellje szerint oda vezetett, hogy a megrendeléseket csak a termelékenység javításával és a termelési költségek további csökkentésével lehetett biztosítani, aminek következtében Banglades és a többi fejlődő ország munkaereje különösen sérülékeny helyzetbe került; mivel Kambodzsában és Sri Lankán, amelyek gazdasága erősen függ a konfekcióipartól, a termelőegységek és a foglalkoztatottak számának gyors megugrása ellenére, az ágazatban csökkentek a bérek; mivel a Rana Plazában történt tragédia nyomán Bangladesben a minimálbér jelentős mértékben nőtt, jóllehet továbbra sem éri el a munkavállalók alapszükségleteinek fedezéséhez szükséges megfelelő szintet; |
| --- | --- |

E.

mivel a konfekcióipar újjászervezése az integrált értéklánc modellje szerint oda vezetett, hogy a megrendeléseket csak a termelékenység javításával és a termelési költségek további csökkentésével lehetett biztosítani, aminek következtében Banglades és a többi fejlődő ország munkaereje különösen sérülékeny helyzetbe került; mivel Kambodzsában és Sri Lankán, amelyek gazdasága erősen függ a konfekcióipartól, a termelőegységek és a foglalkoztatottak számának gyors megugrása ellenére, az ágazatban csökkentek a bérek; mivel a Rana Plazában történt tragédia nyomán Bangladesben a minimálbér jelentős mértékben nőtt, jóllehet továbbra sem éri el a munkavállalók alapszükségleteinek fedezéséhez szükséges megfelelő szintet;

| F. | mivel számos jelentés szerint a 2006 és 2013 eleje közötti időszakban több mint 600 ruhagyári munkás halt meg Bangladesben gyárakban keletkezett tüzekben, míg az emberi jogi szervezetek jelentései szerint a gyártulajdonosok és a vezetés tagjai közül senkit nem állítottak bíróság elé; |
| --- | --- |

F.

mivel számos jelentés szerint a 2006 és 2013 eleje közötti időszakban több mint 600 ruhagyári munkás halt meg Bangladesben gyárakban keletkezett tüzekben, míg az emberi jogi szervezetek jelentései szerint a gyártulajdonosok és a vezetés tagjai közül senkit nem állítottak bíróság elé;

| G. | mivel a Rana Plaza komplexum összeomlott épületének megépítésére jogszerűtlenül került sor, és az épület nem felelt meg a biztonsági előírásoknak; mivel a katasztrófát követően Bangladesben jelentős biztonsági problémák miatt 32 gyárat végleg, 26 gyárat pedig részlegesen bezártak; mivel továbbra is számos olyan gyár van, amelynek még a törvény által előírt szintre kell javítania normáit; mivel az ILO támogatja a bangladesi kormány kezdeményezését, mintegy 1 800 – közül sok kereskedelmi vagy lakóépületből átalakított – ruhagyár ellenőrzését szerkezeti, tűz- és elektromos biztonság szempontjából; |
| --- | --- |

G.

mivel a Rana Plaza komplexum összeomlott épületének megépítésére jogszerűtlenül került sor, és az épület nem felelt meg a biztonsági előírásoknak; mivel a katasztrófát követően Bangladesben jelentős biztonsági problémák miatt 32 gyárat végleg, 26 gyárat pedig részlegesen bezártak; mivel továbbra is számos olyan gyár van, amelynek még a törvény által előírt szintre kell javítania normáit; mivel az ILO támogatja a bangladesi kormány kezdeményezését, mintegy 1 800 – közül sok kereskedelmi vagy lakóépületből átalakított – ruhagyár ellenőrzését szerkezeti, tűz- és elektromos biztonság szempontjából;

| H. | mivel 2013. április 24-én a bangladesi kormány, a helyi ruhagyártók és nemzetközi ruhaipari cégek, a helyi és nemzetközi szakszervezetek és nemzetközi NGO-k képviselői aláírták a Rana Plazában bekövetkezett baleset áldozatai és családtagjaik részére történő kifizetésekkel kapcsolatos gyakorlati eljárásokról szóló egyetértési megállapodást (kártérítési alap); mivel az összes igény teljesítésére meghatározott összeget 30 millió USD-ben állapították meg; mivel a tragédia második évfordulójáig az adományozói vagyonkezelői alapba önkéntes vállalati adományokból befolyt összeg csak 27 millió USD-t tett ki, ami a szükséges összegnél 3 millió USD-ral kevesebb; |
| --- | --- |

H.

mivel 2013. április 24-én a bangladesi kormány, a helyi ruhagyártók és nemzetközi ruhaipari cégek, a helyi és nemzetközi szakszervezetek és nemzetközi NGO-k képviselői aláírták a Rana Plazában bekövetkezett baleset áldozatai és családtagjaik részére történő kifizetésekkel kapcsolatos gyakorlati eljárásokról szóló egyetértési megállapodást (kártérítési alap); mivel az összes igény teljesítésére meghatározott összeget 30 millió USD-ben állapították meg; mivel a tragédia második évfordulójáig az adományozói vagyonkezelői alapba önkéntes vállalati adományokból befolyt összeg csak 27 millió USD-t tett ki, ami a szükséges összegnél 3 millió USD-ral kevesebb;

| I. | mivel a pénzügyi kártérítés alapvető anyagi segítségnyújtás, és ha az alap alulfinanszírozott marad, nem lesz majd lehetőség a hosszú távú orvosi ellátást igénylő áldozatok orvosi költségeinek kifizetésére; mivel az Európai Parlament sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az adományozói vagyonkezelői alap révén történő önkéntes kártérítési megállapodás nem érte el a célját, és megjegyezte, hogy egy kötelező érvényű mechanizmus előnyösebb volna a túlélők és az áldozatok családjai számára; |
| --- | --- |

I.

mivel a pénzügyi kártérítés alapvető anyagi segítségnyújtás, és ha az alap alulfinanszírozott marad, nem lesz majd lehetőség a hosszú távú orvosi ellátást igénylő áldozatok orvosi költségeinek kifizetésére; mivel az Európai Parlament sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az adományozói vagyonkezelői alap révén történő önkéntes kártérítési megállapodás nem érte el a célját, és megjegyezte, hogy egy kötelező érvényű mechanizmus előnyösebb volna a túlélők és az áldozatok családjai számára;

| J. | mivel a Rana Plazában történt tragédia hatására, valamint a nyilvános felháborodást és az Európai Parlament cselekvésre való felhívását követően az Unió a bangladesi kormánnyal és az ILO-val együtt 2013. július 8-án létrehozta a bangladesi konfekció- és kötöttáru-iparban érvényesülő munkavállalói jogok és az üzemek biztonságának folyamatos javításáról szóló paktumot (fenntarthatósági paktum), amelynek értelmében Banglades kötelezettséget vállalt, hogy intézkedéseket hozzon az ország konfekcióiparában érvényesülő munkaügyi normák és munkakörülmények javítására; |
| --- | --- |

J.

mivel a Rana Plazában történt tragédia hatására, valamint a nyilvános felháborodást és az Európai Parlament cselekvésre való felhívását követően az Unió a bangladesi kormánnyal és az ILO-val együtt 2013. július 8-án létrehozta a bangladesi konfekció- és kötöttáru-iparban érvényesülő munkavállalói jogok és az üzemek biztonságának folyamatos javításáról szóló paktumot (fenntarthatósági paktum), amelynek értelmében Banglades kötelezettséget vállalt, hogy intézkedéseket hozzon az ország konfekcióiparában érvényesülő munkaügyi normák és munkakörülmények javítására;

| K. | mivel Bangladesben a balesetet megelőzően csak 92 munkaügyi ellenőr ellenőrizte az ország hozzávetőlegesen 5 000 konfekcióipari gyárát és más ipari létesítményét; mivel a bangladesi kormány elkötelezte magát, hogy 2013 végére további 200 ellenőrt vesz fel; |
| --- | --- |

K.

mivel Bangladesben a balesetet megelőzően csak 92 munkaügyi ellenőr ellenőrizte az ország hozzávetőlegesen 5 000 konfekcióipari gyárát és más ipari létesítményét; mivel a bangladesi kormány elkötelezte magát, hogy 2013 végére további 200 ellenőrt vesz fel;

| L. | mivel a paktum első felülvizsgálata, amelyre 2014 októberében került sor, megállapította, hogy bár történtek megfelelő előrelépések, a bangladesi kormánynak további fontos lépéseket kell tennie, konkrétan tekintettel a munkajogi szabályozás javítására és végrehajtására, a munkavállalói jogok javítására az exportfeldolgozó övezetekben, valamint több munkaügyi ellenőr felvételére; mivel a paktum második felülvizsgálatára 2015 őszén kerül majd sor; |
| --- | --- |

L.

mivel a paktum első felülvizsgálata, amelyre 2014 októberében került sor, megállapította, hogy bár történtek megfelelő előrelépések, a bangladesi kormánynak további fontos lépéseket kell tennie, konkrétan tekintettel a munkajogi szabályozás javítására és végrehajtására, a munkavállalói jogok javítására az exportfeldolgozó övezetekben, valamint több munkaügyi ellenőr felvételére; mivel a paktum második felülvizsgálatára 2015 őszén kerül majd sor;

| M. | mivel a bangladesi munkajogi törvényt 2013 júliusában módosították; mivel a törvény bevezetett ugyan bizonyos pozitív reformokat, például a munkahelyi egészség és biztonság területén, továbbra is jelentősen elmarad a nemzetközi normáktól az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyalást illetően, amint azt az ILO szakértői bizottságának a 87. és a 98. számú ILO-egyezményre vonatkozó észrevételei is kiemelték, ideértve a képviselők teljesen szabadon való megválasztásához való jogra vonatkozó korlátozásokat, a sztrájkhoz való jog számos korlátozását és a szakszervezetek bejegyzésének törlésére vonatkozó széles körű adminisztratív jogokat, és mivel a kormány többször is kijelentette, hogy nem áll szándékában további módosításokat fontolóra venni; |
| --- | --- |

M.

mivel a bangladesi munkajogi törvényt 2013 júliusában módosították; mivel a törvény bevezetett ugyan bizonyos pozitív reformokat, például a munkahelyi egészség és biztonság területén, továbbra is jelentősen elmarad a nemzetközi normáktól az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyalást illetően, amint azt az ILO szakértői bizottságának a 87. és a 98. számú ILO-egyezményre vonatkozó észrevételei is kiemelték, ideértve a képviselők teljesen szabadon való megválasztásához való jogra vonatkozó korlátozásokat, a sztrájkhoz való jog számos korlátozását és a szakszervezetek bejegyzésének törlésére vonatkozó széles körű adminisztratív jogokat, és mivel a kormány többször is kijelentette, hogy nem áll szándékában további módosításokat fontolóra venni;

| N. | mivel 2013. május 13-án ruházati vállalatok, globális és helyi szakszervezetek, nem kormányzati szervezetek és munkavállalói jogi csoportok aláírták a bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodást, amely jogilag kötelező érvényű, és 2013. július 9-én 26, főként észak-amerikai márka részvételével, ám szakszervezeti jelenlég nélkül, létrehozták a Bangladesi Munkavállalók Biztonságáért Szövetséget; mivel ez idáig 175 divat- és kiskereskedelmi márka csatlakozott a megállapodáshoz; mivel a megállapodás és a szövetség tagjai elvégezték 1 904 exportra termelő gyár ellenőrzését; |
| --- | --- |

N.

mivel 2013. május 13-án ruházati vállalatok, globális és helyi szakszervezetek, nem kormányzati szervezetek és munkavállalói jogi csoportok aláírták a bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodást, amely jogilag kötelező érvényű, és 2013. július 9-én 26, főként észak-amerikai márka részvételével, ám szakszervezeti jelenlég nélkül, létrehozták a Bangladesi Munkavállalók Biztonságáért Szövetséget; mivel ez idáig 175 divat- és kiskereskedelmi márka csatlakozott a megállapodáshoz; mivel a megállapodás és a szövetség tagjai elvégezték 1 904 exportra termelő gyár ellenőrzését;

| O. | mivel a bangladesi kormány még nem fogadta el a munkajogi törvény végrehajtási szabályait annak ellenére, hogy erre többször ígéretet tett, a legutóbb azt állítva, hogy a szabályok 2015 nyarára elfogadásra kerülnek; mivel a törvény végrehajtása szükséges feltétele a foglalkoztatási körülmények javítására irányuló ILO-programban (Better Work Programme) való részvételnek és a megállapodás keretében megvalósuló képzési program működésének; |
| --- | --- |

O.

mivel a bangladesi kormány még nem fogadta el a munkajogi törvény végrehajtási szabályait annak ellenére, hogy erre többször ígéretet tett, a legutóbb azt állítva, hogy a szabályok 2015 nyarára elfogadásra kerülnek; mivel a törvény végrehajtása szükséges feltétele a foglalkoztatási körülmények javítására irányuló ILO-programban (Better Work Programme) való részvételnek és a megállapodás keretében megvalósuló képzési program működésének;

| P. | mivel a bangladesi konfekcióiparban alkalmazott munkaerő 10 %-a dolgozik az exportfeldolgozó övezetekben; mivel bár a kormány 2014 júliusában az exportfeldolgozó övezetekre vonatkozó új munkaügyi törvényt fogadott el, az itt dolgozó munkavállalóknak nem biztosít a Bangladesben máshol dolgozókat megillető jogoknak megfelelő jogokat; mivel bár a sztrájktilalom 2014. január 1-jével hatályát vesztette, a munkavállalói jóléti egyesületek nem rendelkeznek a szakszervezetekkel összehasonlítható jogokkal és kiváltságokkal; |
| --- | --- |

P.

mivel a bangladesi konfekcióiparban alkalmazott munkaerő 10 %-a dolgozik az exportfeldolgozó övezetekben; mivel bár a kormány 2014 júliusában az exportfeldolgozó övezetekre vonatkozó új munkaügyi törvényt fogadott el, az itt dolgozó munkavállalóknak nem biztosít a Bangladesben máshol dolgozókat megillető jogoknak megfelelő jogokat; mivel bár a sztrájktilalom 2014. január 1-jével hatályát vesztette, a munkavállalói jóléti egyesületek nem rendelkeznek a szakszervezetekkel összehasonlítható jogokkal és kiváltságokkal;

| Q. | mivel 2013 eleje óta a ruhaiparban hozzávetőlegesen 300 új szakszervezetet jegyeztek be; mivel 2014-ben 66 kérelmet utasítottak el, ami az összes benyújtott kérelem 26 %-a; mivel a szakszervezet-ellenes megkülönböztetés továbbra is igen súlyos és gyorsan fokozódó probléma; mivel a szakszervezetek arról számolnak be, hogy a bangladesi kormány tevőlegesen megakadályozza, hogy azok a munkavállalók és munkáltatók, akik a megállapodás előírásának megfelelően létre akarják hozni saját biztonsági bizottságaikat, ezt megtehessék; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2013 eleje óta a ruhaiparban hozzávetőlegesen 300 új szakszervezetet jegyeztek be; mivel 2014-ben 66 kérelmet utasítottak el, ami az összes benyújtott kérelem 26 %-a; mivel a szakszervezet-ellenes megkülönböztetés továbbra is igen súlyos és gyorsan fokozódó probléma; mivel a szakszervezetek arról számolnak be, hogy a bangladesi kormány tevőlegesen megakadályozza, hogy azok a munkavállalók és munkáltatók, akik a megállapodás előírásának megfelelően létre akarják hozni saját biztonsági bizottságaikat, ezt megtehessék;

| R. | mivel az átláthatósági mutató szerint Banglades 177 ország közül a 136. helyen áll, és mivel a korrupció széles körben elterjedt a ruházati ágazat globális ellátási láncán belül, és benne mind a politikai vezetés, mind a helyi és multinacionális vállalatok részt vesznek; |
| --- | --- |

R.

mivel az átláthatósági mutató szerint Banglades 177 ország közül a 136. helyen áll, és mivel a korrupció széles körben elterjedt a ruházati ágazat globális ellátási láncán belül, és benne mind a politikai vezetés, mind a helyi és multinacionális vállalatok részt vesznek;

| S. | mivel a Worker Rights Consortium szerint, ha a Bangladesben működő 5 000 ruhagyár öt éven belül a nyugati biztonsági előírásoknak megfelelne, ez 10 centnél kisebb mértékben növelné annak a 7 milliárd darab ruházati cikknek a gyártelepi árát, amelyet Banglades a nyugati márkák számára évente előállít; mivel nincs arra utaló jel, hogy a ruházati és textiltermékek ára az elmúlt két év során emelkedett volna; |
| --- | --- |

S.

mivel a Worker Rights Consortium szerint, ha a Bangladesben működő 5 000 ruhagyár öt éven belül a nyugati biztonsági előírásoknak megfelelne, ez 10 centnél kisebb mértékben növelné annak a 7 milliárd darab ruházati cikknek a gyártelepi árát, amelyet Banglades a nyugati márkák számára évente előállít; mivel nincs arra utaló jel, hogy a ruházati és textiltermékek ára az elmúlt két év során emelkedett volna;

| T. | mivel a konfekcióipart elsősorban kiskereskedői láncok, márkás ruhagyártók és eladók dominálják, amelyek ellenőrzésük alatt tartják a globális termelési hálózatokat és közvetlenül serkentik az ellátási spekulációkat; mivel a ruházati és textiltermékek előállítóinak a globalizált iparban gyakran nincs más választásuk, minthogy elfogadják az alacsonyabb árakat, növeljék a minőségi normákat, lerövidítsék a szállítási határidőket, csökkentsék a minimális mennyiségeket és a lehető legtöbb kockázatot vállalják; mivel az átláthatóságot és a nyomonkövethetőséget illetően súlyos hiányosságok jellemzik a globális ellátási láncot; mivel a 2016. évi ILO-konferencia napirendjén kiemelt témaként szerepel a méltányos munka a globális ellátási láncokban; |
| --- | --- |

T.

mivel a konfekcióipart elsősorban kiskereskedői láncok, márkás ruhagyártók és eladók dominálják, amelyek ellenőrzésük alatt tartják a globális termelési hálózatokat és közvetlenül serkentik az ellátási spekulációkat; mivel a ruházati és textiltermékek előállítóinak a globalizált iparban gyakran nincs más választásuk, minthogy elfogadják az alacsonyabb árakat, növeljék a minőségi normákat, lerövidítsék a szállítási határidőket, csökkentsék a minimális mennyiségeket és a lehető legtöbb kockázatot vállalják; mivel az átláthatóságot és a nyomonkövethetőséget illetően súlyos hiányosságok jellemzik a globális ellátási láncot; mivel a 2016. évi ILO-konferencia napirendjén kiemelt témaként szerepel a méltányos munka a globális ellátási láncokban;

| U. | mivel a katasztrófát követően a korábbiakban nem tapasztalt mértékű igény jelentkezett az európai fogyasztók részéről a tekintetben, hogy jobb tájékoztatást kapjanak arról, hogy honnan származnak a termékek, és hogy azokat milyen körülmények között állítják elő; mivel az európai polgárok számtalan petíciót nyújtottak be és kampányokat szerveztek a nemzetközi ruhaipari márkák nagyobb elszámoltathatósága és annak biztosítása érdekében, hogy ruházati cikkeiket etikus módon állítsák elő; |
| --- | --- |

U.

mivel a katasztrófát követően a korábbiakban nem tapasztalt mértékű igény jelentkezett az európai fogyasztók részéről a tekintetben, hogy jobb tájékoztatást kapjanak arról, hogy honnan származnak a termékek, és hogy azokat milyen körülmények között állítják elő; mivel az európai polgárok számtalan petíciót nyújtottak be és kampányokat szerveztek a nemzetközi ruhaipari márkák nagyobb elszámoltathatósága és annak biztosítása érdekében, hogy ruházati cikkeiket etikus módon állítsák elő;

| V. | mivel a legkevésbé fejlett országok egyikeként Banglades minden termékével vám- és kvótamentesen juthat az EU piacára a „fegyver kivételével mindent” (EBA) kezdeményezés keretében, és erre a piacra irányul a bangladesi export 55 %-a, nagyrészt ruházati és textiltermékek formájában, és ezért köteles biztosítani számos, az emberi jogokhoz és a munkavállalói jogokhoz kapcsolódó alapvető ENSZ–ILO-egyezmény hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

V.

mivel a legkevésbé fejlett országok egyikeként Banglades minden termékével vám- és kvótamentesen juthat az EU piacára a „fegyver kivételével mindent” (EBA) kezdeményezés keretében, és erre a piacra irányul a bangladesi export 55 %-a, nagyrészt ruházati és textiltermékek formájában, és ezért köteles biztosítani számos, az emberi jogokhoz és a munkavállalói jogokhoz kapcsolódó alapvető ENSZ–ILO-egyezmény hatékony végrehajtását;

| 1. | megemlékezik az áldozatokról a Rana Plazában történt tragédia második évfordulója alkalmából, amely tragédia minden idők egyik legpusztítóbb ipari katasztrófája volt; ismételten részvétét fejezi ki az áldozatok családjának, valamint a tragédiában megsebesülteknek vagy munkaképtelenné válóknak; hangsúlyozza, hogy ezek a halálesetek jobb munkahelyi biztonsági rendszerekkel elkerülhetők lettek volna; |
| --- | --- |

1.

megemlékezik az áldozatokról a Rana Plazában történt tragédia második évfordulója alkalmából, amely tragédia minden idők egyik legpusztítóbb ipari katasztrófája volt; ismételten részvétét fejezi ki az áldozatok családjának, valamint a tragédiában megsebesülteknek vagy munkaképtelenné válóknak; hangsúlyozza, hogy ezek a halálesetek jobb munkahelyi biztonsági rendszerekkel elkerülhetők lettek volna;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a Rana Plaza koordinációs bizottság létrehozta a Rana Plaza adományozói vagyonkezelői alapot, hogy önkéntes adományokat gyűjtsön vállalatoktól a tragédia áldozatainak és családtagjaiknak fizetendő kártérítésre; sajnálatát fejezi ki, hogy a 30 millió USD teljes kártérítésből 2015 áprilisában még mindig hiányzott 3 millió USD, és sürgeti a Rana Plazában gyártató vagy Bangladessel szoros kapcsolatban álló összes márkát, valamint a bangladesi kormányt és a Bangladesi Ruhagyártók és Exportőrök Szövetségét (BGMEA) annak biztosítására, hogy mielőbb teljesítsék a megállapodások szerint járó kártérítéseket; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a Rana Plaza koordinációs bizottság létrehozta a Rana Plaza adományozói vagyonkezelői alapot, hogy önkéntes adományokat gyűjtsön vállalatoktól a tragédia áldozatainak és családtagjaiknak fizetendő kártérítésre; sajnálatát fejezi ki, hogy a 30 millió USD teljes kártérítésből 2015 áprilisában még mindig hiányzott 3 millió USD, és sürgeti a Rana Plazában gyártató vagy Bangladessel szoros kapcsolatban álló összes márkát, valamint a bangladesi kormányt és a Bangladesi Ruhagyártók és Exportőrök Szövetségét (BGMEA) annak biztosítására, hogy mielőbb teljesítsék a megállapodások szerint járó kártérítéseket;

| 3. | kifogásolja, hogy a gyáregyüttessel kapcsolatban álló olyan vállalatok egyharmada, mint az Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT vagy YesZee még nem fizetett be az adományozói vagyonkezelői alapba; mélységesen sajnálja, hogy több hónapos patthelyzet után a Benetton csak most jelentette be, hogy 1,1 millió dollárral hozzájárul a Rana Plaza adományozói vagyonkezelői alaphoz, annak ellenére, hogy fizetőképessége és a Rana Plazában való érintettségének mértéke alapján indokolt hozzájárulása a becslések szerint ennél jóval nagyobb; hasonlóképpen sajnálja, hogy a Rana Plazához kapcsolódó valamennyi márka elégtelen mértékű adományokat ajánlott fel, és így nem nőttek fel az áldozatok iránti felelősségükhöz, ilyen például a Mango, a Matalan, vagy az Inditex – amely nem volt hajlandó közzétenni adománya összegét –, illetve a Walmart és a The Children’s Place, amelyek csak minimális összegű hozzájárulást fizettek be; |
| --- | --- |

3.

kifogásolja, hogy a gyáregyüttessel kapcsolatban álló olyan vállalatok egyharmada, mint az Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT vagy YesZee még nem fizetett be az adományozói vagyonkezelői alapba; mélységesen sajnálja, hogy több hónapos patthelyzet után a Benetton csak most jelentette be, hogy 1,1 millió dollárral hozzájárul a Rana Plaza adományozói vagyonkezelői alaphoz, annak ellenére, hogy fizetőképessége és a Rana Plazában való érintettségének mértéke alapján indokolt hozzájárulása a becslések szerint ennél jóval nagyobb; hasonlóképpen sajnálja, hogy a Rana Plazához kapcsolódó valamennyi márka elégtelen mértékű adományokat ajánlott fel, és így nem nőttek fel az áldozatok iránti felelősségükhöz, ilyen például a Mango, a Matalan, vagy az Inditex – amely nem volt hajlandó közzétenni adománya összegét –, illetve a Walmart és a The Children’s Place, amelyek csak minimális összegű hozzájárulást fizettek be;

| 4. | megállapítja, hogy a Tazrín gyári tűzeset utáni kártérítésről jelenleg is folynak a tárgyalások a Rana Plazára vonatkozó megállapodással azonos alapokon, és rendkívül sajnálatosnak tartja a jelenlegi késedelmet, és kéri, hogy a kártérítést kellő időben fizessék ki; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a Tazrín gyári tűzeset utáni kártérítésről jelenleg is folynak a tárgyalások a Rana Plazára vonatkozó megállapodással azonos alapokon, és rendkívül sajnálatosnak tartja a jelenlegi késedelmet, és kéri, hogy a kártérítést kellő időben fizessék ki;

| 5. | üdvözli az állandó nemzeti munkahelyi balesetbiztosítási rendszer kialakítására irányuló lépéseket, és arra ösztönzi a bangladesi kormányt, hogy tartson ki a nemzeti háromoldalú cselekvési terv keretében vállalt kötelezettsége mellett; kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa az efféle törekvéseket, ám leszögezi, hogy jóllehet a kártérítés fizetésére tett jelenlegi erőfeszítések kiemelkedőek, ez azonban a továbbiakban akadályozni fogja az előrelépést e téren; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az állandó nemzeti munkahelyi balesetbiztosítási rendszer kialakítására irányuló lépéseket, és arra ösztönzi a bangladesi kormányt, hogy tartson ki a nemzeti háromoldalú cselekvési terv keretében vállalt kötelezettsége mellett; kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa az efféle törekvéseket, ám leszögezi, hogy jóllehet a kártérítés fizetésére tett jelenlegi erőfeszítések kiemelkedőek, ez azonban a továbbiakban akadályozni fogja az előrelépést e téren;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, az uniós tagállamok kormányait és másokat, hogy vizsgálják meg, hogyan lehetne a kötelező keretet javítani annak biztosítása érdekében, hogy a jóvátételhez és kártérítéshez rászorultság és felelősségvállalás alapján lehessen hozzáférni, ne pedig az alapján, hogy a kampánycsoportoknak mennyire sikerül a kipellengérezés vagy a vállalatok önkéntes erőfeszítései alapján; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, az uniós tagállamok kormányait és másokat, hogy vizsgálják meg, hogyan lehetne a kötelező keretet javítani annak biztosítása érdekében, hogy a jóvátételhez és kártérítéshez rászorultság és felelősségvállalás alapján lehessen hozzáférni, ne pedig az alapján, hogy a kampánycsoportoknak mennyire sikerül a kipellengérezés vagy a vállalatok önkéntes erőfeszítései alapján;

| 7. | üdvözli a paktum elindítására irányuló, EU vezette kezdeményezést, amely biztosítani kívánja a jobb munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, jobb munkakörülményeket és a munkavállalói jogok tiszteletben tartását, valamint a felelősségteljes üzleti magatartás előmozdítását a bangladesi konfekcióiparban; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a paktum elindítására irányuló, EU vezette kezdeményezést, amely biztosítani kívánja a jobb munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, jobb munkakörülményeket és a munkavállalói jogok tiszteletben tartását, valamint a felelősségteljes üzleti magatartás előmozdítását a bangladesi konfekcióiparban;

| 8. | tudomásul veszi a paktum 2014. októberi felülvizsgálatának lezárását, amely a bangladesi hatóságok által elért kedvező előrelépésekről számol be, és elismeri, hogy a paktum hozzájárult az egészségügy és biztonság javításához a gyárakban, illetve a munkakörülmények javításához a konfekcióiparban; sürgeti azonban a bangladesi kormányt, hogy elsődleges prioritásként erősítse meg szerepvállalását a paktumban szereplő valamennyi kötelezettségvállalás aktív végrehajtására irányulóan; bízik abban, hogy az összes munkaügyi és biztonsági kérdésben jelentős előrelépéseket lehet elérni a fenntarthatósági paktum 2015 őszére várható második felülvizsgálatáig, különösen a munkavállalói jogok tiszteletben tartását, a munkaügyi ellenőrzéseket, a méltányos béreket, az épületek szerkezeti integritását és a munkahelyi egészséget és biztonságot, valamint a felelősségteljes üzleti magatartást illetően; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi a paktum 2014. októberi felülvizsgálatának lezárását, amely a bangladesi hatóságok által elért kedvező előrelépésekről számol be, és elismeri, hogy a paktum hozzájárult az egészségügy és biztonság javításához a gyárakban, illetve a munkakörülmények javításához a konfekcióiparban; sürgeti azonban a bangladesi kormányt, hogy elsődleges prioritásként erősítse meg szerepvállalását a paktumban szereplő valamennyi kötelezettségvállalás aktív végrehajtására irányulóan; bízik abban, hogy az összes munkaügyi és biztonsági kérdésben jelentős előrelépéseket lehet elérni a fenntarthatósági paktum 2015 őszére várható második felülvizsgálatáig, különösen a munkavállalói jogok tiszteletben tartását, a munkaügyi ellenőrzéseket, a méltányos béreket, az épületek szerkezeti integritását és a munkahelyi egészséget és biztonságot, valamint a felelősségteljes üzleti magatartást illetően;

| 9. | tudomásul veszi a munkaügyi törvények módosításával Banglades által tett lépéseket a Rana Plaza-beli tragédiát követően, amely révén tovább erősödnek az alapvető jogok a munkahelyi egészségvédelem, a biztonság és a munkajogok terén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a munkavállalók egyesülési szabadságát korlátozó számos akadállyal nem foglalkoztak és e törvénykönyv továbbra is messze áll attól, hogy megfeleljen az alapvető ILO-egyezményeknek; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi a munkaügyi törvények módosításával Banglades által tett lépéseket a Rana Plaza-beli tragédiát követően, amely révén tovább erősödnek az alapvető jogok a munkahelyi egészségvédelem, a biztonság és a munkajogok terén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a munkavállalók egyesülési szabadságát korlátozó számos akadállyal nem foglalkoztak és e törvénykönyv továbbra is messze áll attól, hogy megfeleljen az alapvető ILO-egyezményeknek;

| 10. | a paktumban vállalt kötelezettségekkel összhangban sürgeti a bangladesi kormányt és parlamentet, hogy kiemelt fontosságú ügyként kezelve fogadja el a munka törvénykönyvének hatékony végrehajtásához szükséges szabályokat, a Háromoldalú Egyeztető Tanáccsal (TCC) folytatott teljes körű konzultációt követően és külön figyelembe véve az egyesülési szabadságról és a kollektív tárgyalásról szóló 87. és 98. számú ILO-egyezményeket; |
| --- | --- |

10.

a paktumban vállalt kötelezettségekkel összhangban sürgeti a bangladesi kormányt és parlamentet, hogy kiemelt fontosságú ügyként kezelve fogadja el a munka törvénykönyvének hatékony végrehajtásához szükséges szabályokat, a Háromoldalú Egyeztető Tanáccsal (TCC) folytatott teljes körű konzultációt követően és külön figyelembe véve az egyesülési szabadságról és a kollektív tárgyalásról szóló 87. és 98. számú ILO-egyezményeket;

| 11. | aggodalommal tölti el az exportfeldolgozó övezetekben tapasztalható helyzet, ahol a szakszervezetek továbbra is be vannak tiltva, és a munkakörülmények és az egészségügyi és biztonsági feltételek rosszak, és hangsúlyozza, hogy az exportfeldolgozó övezetekben dolgozók számára ugyanazokat az alapvető szabadságokat és biztonsági normákat kell biztosítani, mint az ország többi részén dolgozó munkavállalók számára; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy az exportfeldolgozó övezetekre vonatkozóan javasolt munka törvénykönyve továbbra is megtiltja a munkavállalóknak a szakszervezetek alakítását az exportfeldolgozó övezetekben, és rámutat, hogy a munkavállalói jóléti egyesületek nem rendelkeznek semmilyen, a szakszervezetekkel összehasonlítható jogokkal és kiváltságokkal; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy haladéktalanul és teljes mértékben terjessze ki a munka törvénykönyvét az exportfeldolgozó övezetekre is; |
| --- | --- |

11.

aggodalommal tölti el az exportfeldolgozó övezetekben tapasztalható helyzet, ahol a szakszervezetek továbbra is be vannak tiltva, és a munkakörülmények és az egészségügyi és biztonsági feltételek rosszak, és hangsúlyozza, hogy az exportfeldolgozó övezetekben dolgozók számára ugyanazokat az alapvető szabadságokat és biztonsági normákat kell biztosítani, mint az ország többi részén dolgozó munkavállalók számára; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy az exportfeldolgozó övezetekre vonatkozóan javasolt munka törvénykönyve továbbra is megtiltja a munkavállalóknak a szakszervezetek alakítását az exportfeldolgozó övezetekben, és rámutat, hogy a munkavállalói jóléti egyesületek nem rendelkeznek semmilyen, a szakszervezetekkel összehasonlítható jogokkal és kiváltságokkal; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy haladéktalanul és teljes mértékben terjessze ki a munka törvénykönyvét az exportfeldolgozó övezetekre is;

| 12. | üdvözli a konfekcióiparban dolgozó munkavállalók minimálbérének 77 %-os, havi 35 euróról 62 euróra történő emelését, és egyetemesebb és konkrétabb végrehajtást szorgalmaz; megjegyzi azonban, hogy a gyakorlatban a ruházati iparban fizetett minimálbér még mindig nem elegendő a munkavállalók alapvető szükségleteinek fedezésére és ehhez azt legalább 104 euróra kell emelni, felszólítja továbbá a bangladesi kormányt, hogy a szakszervezetekkel és a munkáltatókkal teljes körű konzultációt folytatva állapítsa meg a létminimum bért; sürgeti továbbá a kormányt annak biztosítására, hogy a ruhagyárak ténylegesen ki is fizessék az esedékes béreket; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a konfekcióiparban dolgozó munkavállalók minimálbérének 77 %-os, havi 35 euróról 62 euróra történő emelését, és egyetemesebb és konkrétabb végrehajtást szorgalmaz; megjegyzi azonban, hogy a gyakorlatban a ruházati iparban fizetett minimálbér még mindig nem elegendő a munkavállalók alapvető szükségleteinek fedezésére és ehhez azt legalább 104 euróra kell emelni, felszólítja továbbá a bangladesi kormányt, hogy a szakszervezetekkel és a munkáltatókkal teljes körű konzultációt folytatva állapítsa meg a létminimum bért; sürgeti továbbá a kormányt annak biztosítására, hogy a ruhagyárak ténylegesen ki is fizessék az esedékes béreket;

| 13. | üdvözli, hogy 2013 eleje óta körülbelül 300 új ruhaipari szakszervezet bejegyzésére került sor, ami megkétszerezi jelenlétüket a ruhaiparban, ugyanakkor aggasztónak tartja, hogy 2014-ben és 2015-ben a bejegyzési folyamat lelassult; sürgeti a bangladesi hatóságokat, hogy kövessék a kezdeti pozitív tendenciát annak érdekében, hogy teljesüljön a konfekcióiparban foglalkoztatott 4 millió munkavállaló megfelelő képviseletével kapcsolatos célkitűzés; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy 2013 eleje óta körülbelül 300 új ruhaipari szakszervezet bejegyzésére került sor, ami megkétszerezi jelenlétüket a ruhaiparban, ugyanakkor aggasztónak tartja, hogy 2014-ben és 2015-ben a bejegyzési folyamat lelassult; sürgeti a bangladesi hatóságokat, hogy kövessék a kezdeti pozitív tendenciát annak érdekében, hogy teljesüljön a konfekcióiparban foglalkoztatott 4 millió munkavállaló megfelelő képviseletével kapcsolatos célkitűzés;

| 14. | mélységes aggodalmát fejezi ki az azzal kapcsolatos hírek miatt, hogy az újonnan alakult szakszervezetek hátrányos megkülönböztetés, elbocsátások és megtorlás áldozataivá váltak; felháborítónak tartja a Bangladesben széles körben elterjedt szakszervezet-ellenes megkülönböztetést, amelyet a munkavállalók képviselőivel szembeni jól dokumentált fenyegetések, zaklatások és fizikai erőszak – köztük Áminul Iszlám szakszervezeti vezető meggyilkolása – támaszt alá; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy hatékonyan lépjen fel a tisztességtelen munkahelyi gyakorlatok ellen a bűncselekmények megelőzésére, kivizsgálására és a vádemelésre irányuló szükséges intézkedések célszerű és átlátható módon történő végrehajtásával a büntetlenség megszüntetése és Áminul Iszlám gyilkosainak bíróság elé állítása érdekében; meggyőződése, hogy a szakszervezet-ellenes megkülönböztetés csökkentésének a megfelelő képzés és tudatosítás a hathatós módja; |
| --- | --- |

14.

mélységes aggodalmát fejezi ki az azzal kapcsolatos hírek miatt, hogy az újonnan alakult szakszervezetek hátrányos megkülönböztetés, elbocsátások és megtorlás áldozataivá váltak; felháborítónak tartja a Bangladesben széles körben elterjedt szakszervezet-ellenes megkülönböztetést, amelyet a munkavállalók képviselőivel szembeni jól dokumentált fenyegetések, zaklatások és fizikai erőszak – köztük Áminul Iszlám szakszervezeti vezető meggyilkolása – támaszt alá; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy hatékonyan lépjen fel a tisztességtelen munkahelyi gyakorlatok ellen a bűncselekmények megelőzésére, kivizsgálására és a vádemelésre irányuló szükséges intézkedések célszerű és átlátható módon történő végrehajtásával a büntetlenség megszüntetése és Áminul Iszlám gyilkosainak bíróság elé állítása érdekében; meggyőződése, hogy a szakszervezet-ellenes megkülönböztetés csökkentésének a megfelelő képzés és tudatosítás a hathatós módja;

| 15. | úgy véli, hogy a demokratikus szakszervezeti struktúrák megléte fontos szerepet játszik a jobb egészségügyi és biztonsági normákat illetően, például fontos a munkavállalók vezette biztonsági bizottságok folyamatos fejlesztése valamennyi gyárban; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy a szakszervezetek eljussanak a gyárakba, hogy ott képzést nyújthassanak a munkavállalóknak arról, miként védhetik meg jogaikat és biztonságukat, többek között ahhoz való jogukat, hogy a nem biztonságos munkát visszautasíthatják; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a demokratikus szakszervezeti struktúrák megléte fontos szerepet játszik a jobb egészségügyi és biztonsági normákat illetően, például fontos a munkavállalók vezette biztonsági bizottságok folyamatos fejlesztése valamennyi gyárban; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy a szakszervezetek eljussanak a gyárakba, hogy ott képzést nyújthassanak a munkavállalóknak arról, miként védhetik meg jogaikat és biztonságukat, többek között ahhoz való jogukat, hogy a nem biztonságos munkát visszautasíthatják;

| 16. | örömmel veszi tudomásul egyrészt, hogy a kormány kötelezettséget vállalt egyrészt a Gyárak és Létesítmények Főfelügyeleti Osztályának (DIFE) újjászervezésére, amelyen végül várhatóan 993 fős személyzet és 23 körzeti tisztviselő dolgozik majd, másrészt az ellenőrzési szolgálatok 2014. januári fejlesztését, továbbá nemzeti egészségügyi és biztonsági politika, valamint valamennyi gyárban egységes egészségügyi és biztonsági ellenőrzési normák elfogadását; felszólítja a Bizottságot és a nemzetközi partnereket, hogy a DIFE fejlesztéséhez biztosítsanak technikai segítségnyújtást és a bevált gyakorlatok cseréjét; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy tartsa be a munkaügyi ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait és tartsa tiszteletben a 81. sz. ILO-egyezményt; üdvözli a biztonsági szabványokat nem megfelelő gyárak bezárása; |
| --- | --- |

16.

örömmel veszi tudomásul egyrészt, hogy a kormány kötelezettséget vállalt egyrészt a Gyárak és Létesítmények Főfelügyeleti Osztályának (DIFE) újjászervezésére, amelyen végül várhatóan 993 fős személyzet és 23 körzeti tisztviselő dolgozik majd, másrészt az ellenőrzési szolgálatok 2014. januári fejlesztését, továbbá nemzeti egészségügyi és biztonsági politika, valamint valamennyi gyárban egységes egészségügyi és biztonsági ellenőrzési normák elfogadását; felszólítja a Bizottságot és a nemzetközi partnereket, hogy a DIFE fejlesztéséhez biztosítsanak technikai segítségnyújtást és a bevált gyakorlatok cseréjét; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy tartsa be a munkaügyi ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait és tartsa tiszteletben a 81. sz. ILO-egyezményt; üdvözli a biztonsági szabványokat nem megfelelő gyárak bezárása;

| 17. | továbbra is aggasztónak tartja a Bangladesben széles körben elterjedt, az egészségügyi és biztonsági ellenőrök és a gyártulajdonosok közötti helyi korrupcióról szóló állításokat, és felszólít e gyakorlat elleni küzdelem megerősítésére; |
| --- | --- |

17.

továbbra is aggasztónak tartja a Bangladesben széles körben elterjedt, az egészségügyi és biztonsági ellenőrök és a gyártulajdonosok közötti helyi korrupcióról szóló állításokat, és felszólít e gyakorlat elleni küzdelem megerősítésére;

| 18. | tudatában van az ellenőrök felvétele terén szükséges előrelépésekkel kapcsolatos nehézségekkel, tekintettel arra, hogy a munkavégzés megkezdése előtt a munkavállalók egységes szabvány és összehangolt működési eljárások szerinti megfelelő képzése szükséges; sajnálja azonban, hogy a 2013 végéig 200 ellenőr felvételére irányuló cél még nem teljesült, mivel a jelenleg felvettek száma 173, és hangsúlyozza, hogy ez a 200 ellenőr messze nem éri el a négymillió munkavállalót foglalkoztató iparág ellenőrzéséhez szükséges szintet; |
| --- | --- |

18.

tudatában van az ellenőrök felvétele terén szükséges előrelépésekkel kapcsolatos nehézségekkel, tekintettel arra, hogy a munkavégzés megkezdése előtt a munkavállalók egységes szabvány és összehangolt működési eljárások szerinti megfelelő képzése szükséges; sajnálja azonban, hogy a 2013 végéig 200 ellenőr felvételére irányuló cél még nem teljesült, mivel a jelenleg felvettek száma 173, és hangsúlyozza, hogy ez a 200 ellenőr messze nem éri el a négymillió munkavállalót foglalkoztató iparág ellenőrzéséhez szükséges szintet;

| 19. | üdvözli, hogy a megállapodás és a szövetség tagjai elvégezték a hatáskörükbe tartozó valamennyi gyár ellenőrzését, és több mint 400 kiigazító cselekvési tervet véglegesítettek; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy egészítse ki ezen intézkedéseket azzal, hogy hamarosan elvégzi a saját hatáskörébe tartozó gyárak ellenőrzését, és elfogadja a megfelelő korrekciós intézkedéseket; támogatja az ILO ennek biztosítására irányuló jelentős munkáját; üdvözli azon gyártók törekvéseit, amelyek javítani szeretnék a normákat és felszólítja az összes érdekelt felet, hogy gondoskodjon a kiigazító cselekvési tervek megfelelő végrehajtásáról; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy a megállapodás és a szövetség tagjai elvégezték a hatáskörükbe tartozó valamennyi gyár ellenőrzését, és több mint 400 kiigazító cselekvési tervet véglegesítettek; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy egészítse ki ezen intézkedéseket azzal, hogy hamarosan elvégzi a saját hatáskörébe tartozó gyárak ellenőrzését, és elfogadja a megfelelő korrekciós intézkedéseket; támogatja az ILO ennek biztosítására irányuló jelentős munkáját; üdvözli azon gyártók törekvéseit, amelyek javítani szeretnék a normákat és felszólítja az összes érdekelt felet, hogy gondoskodjon a kiigazító cselekvési tervek megfelelő végrehajtásáról;

| 20. | üdvözli, hogy a megállapodást vagy a szövetséget a Bangladesből származó konfekciótermékeket forgalmazó több mint 250 divat- és kiskereskedelmi márka írta már alá annak érdekében, hogy összehangolják a nekik szállító bangladesi gyárak biztonságának javítására irányuló erőfeszítéseiket; ezzel összefüggésben bátorítja a többi vállalatot, köztük a kkv-kat, hogy csatlakozzanak a megállapodáshoz; hangsúlyozza, hogy a megállapodás eredményes végrehajtása érdekében az összes érdekelt fél tényleges részvételére szükség van, és bátorítja őket, hogy ezt más magas kockázatú országokban is ismételjék meg; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy a megállapodást vagy a szövetséget a Bangladesből származó konfekciótermékeket forgalmazó több mint 250 divat- és kiskereskedelmi márka írta már alá annak érdekében, hogy összehangolják a nekik szállító bangladesi gyárak biztonságának javítására irányuló erőfeszítéseiket; ezzel összefüggésben bátorítja a többi vállalatot, köztük a kkv-kat, hogy csatlakozzanak a megállapodáshoz; hangsúlyozza, hogy a megállapodás eredményes végrehajtása érdekében az összes érdekelt fél tényleges részvételére szükség van, és bátorítja őket, hogy ezt más magas kockázatú országokban is ismételjék meg;

| 21. | ösztönzi a megállapodás és a szövetség részvevőit, hogy erősítsék meg együttműködésüket, továbbá hogy a munka megkétszerezésének és az eltérő normák elkerülésének érdekében rendszeresen osszák meg egymással a gyárellenőrzésekről készült jelentéseket; sürgeti a szövetséget, hogy bengáli nyelven és az interneten is tegye közzé jelentéseit, amelyek tartalmazzanak képeket is annak érdekében, hogy mindenki számára elérhetők legyenek az országban; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi a megállapodás és a szövetség részvevőit, hogy erősítsék meg együttműködésüket, továbbá hogy a munka megkétszerezésének és az eltérő normák elkerülésének érdekében rendszeresen osszák meg egymással a gyárellenőrzésekről készült jelentéseket; sürgeti a szövetséget, hogy bengáli nyelven és az interneten is tegye közzé jelentéseit, amelyek tartalmazzanak képeket is annak érdekében, hogy mindenki számára elérhetők legyenek az országban;

| 22. | úgy véli, hogy a globális kiskereskedők és a márkák gyártói a jelenlegi termelési szerkezetben komoly felelősséget viselnek azért, hogy megnehezítik a termelő országokban a munkakörülmények és a bérek javítását; meggyőződése, hogy igazságosabb piaci struktúrát és társadalmi viszonyokat lehetne kialakítani, ha ezek a vállalatok az ellátási lánc egészében teljes mértékben tiszteletben tartanák az ILO alapvető munkaügyi normáit, végrehajtanák a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó, nemzetközileg elismert normákat, különös tekintettel az OECD nemrégiben frissített, a multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatásaira, az ENSZ Globális Megállapodásának tíz alapelvére, a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos iránymutatásokat tartalmazó ISO 26000 szabványra, az ILO által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, valamint az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre; üdvözli a Bizottságnak a ruházati ágazat ellátási láncán belüli felelős gazdálkodásra vonatkozó kiemelt kezdeményezését, figyelembe véve az olyan nemzeti kezdeményezéseket, mint amilyeneket Németország, Hollandia, Dánia és Franciaország indított, és meggyőződése, hogy az Unió képes és köteles vezető szerepet vállalni az ellátási lánc felelősségteljes irányításában; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a globális kiskereskedők és a márkák gyártói a jelenlegi termelési szerkezetben komoly felelősséget viselnek azért, hogy megnehezítik a termelő országokban a munkakörülmények és a bérek javítását; meggyőződése, hogy igazságosabb piaci struktúrát és társadalmi viszonyokat lehetne kialakítani, ha ezek a vállalatok az ellátási lánc egészében teljes mértékben tiszteletben tartanák az ILO alapvető munkaügyi normáit, végrehajtanák a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó, nemzetközileg elismert normákat, különös tekintettel az OECD nemrégiben frissített, a multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatásaira, az ENSZ Globális Megállapodásának tíz alapelvére, a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos iránymutatásokat tartalmazó ISO 26000 szabványra, az ILO által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, valamint az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre; üdvözli a Bizottságnak a ruházati ágazat ellátási láncán belüli felelős gazdálkodásra vonatkozó kiemelt kezdeményezését, figyelembe véve az olyan nemzeti kezdeményezéseket, mint amilyeneket Németország, Hollandia, Dánia és Franciaország indított, és meggyőződése, hogy az Unió képes és köteles vezető szerepet vállalni az ellátási lánc felelősségteljes irányításában;

| 23. | meggyőződése, hogy a ruhaiparban gyakran az információhoz való hozzáférés képezi a legjelentősebb akadályt az emberi jogok globális ellátási láncban előforduló megsértésének orvoslása előtt, és hogy olyan kötelező jelentéstételi rendszerre lenne szükség, amely egy konkrét termék értékláncán belül az összes szereplőt összekapcsolja, a gyártás helyétől a kiskereskedőkig; úgy véli, hogy új uniós jogszabályokra – többek között a nyomonkövethetőség és átláthatóság biztosítására vonatkozó intézkedésekre – van szükség annak érdekében, hogy a gyártást harmadik országokba kiszervező uniós vállalatok jogi kötelezettségévé váljon kellő gondosságot tanúsítani, összhangban az ENSZ üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, irányadó alapelveivel; |
| --- | --- |

23.

meggyőződése, hogy a ruhaiparban gyakran az információhoz való hozzáférés képezi a legjelentősebb akadályt az emberi jogok globális ellátási láncban előforduló megsértésének orvoslása előtt, és hogy olyan kötelező jelentéstételi rendszerre lenne szükség, amely egy konkrét termék értékláncán belül az összes szereplőt összekapcsolja, a gyártás helyétől a kiskereskedőkig; úgy véli, hogy új uniós jogszabályokra – többek között a nyomonkövethetőség és átláthatóság biztosítására vonatkozó intézkedésekre – van szükség annak érdekében, hogy a gyártást harmadik országokba kiszervező uniós vállalatok jogi kötelezettségévé váljon kellő gondosságot tanúsítani, összhangban az ENSZ üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, irányadó alapelveivel;

| 24. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EU által aláírt minden kétoldalú kereskedelmi és beruházási megállapodásba iktasson be a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó kötelező és végrehajtható záradékot, amely a vállalati társadalmi felelősségvállalás nemzetközi szinten meghatározott elveinek betartására kötelezné az európai beruházókat, beleértve az OECD-irányelvek 2010-es aktualizálását is, valamint az ENSZ, az ILO és az EU által meghatározott előírásokat; határozottan kéri, hogy a harmadik országokkal kötendő jövőbeli uniós kereskedelmi megállapodásokban a méltányos munka program részeként a munkahelyi biztonság és egészség kapjon nagyobb hangsúlyt, és hogy az Unió nyújtson technikai támogatást e rendelkezések végrehajtásához annak érdekében, hogy ne képezzenek kereskedelmi akadályt; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EU által aláírt minden kétoldalú kereskedelmi és beruházási megállapodásba iktasson be a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó kötelező és végrehajtható záradékot, amely a vállalati társadalmi felelősségvállalás nemzetközi szinten meghatározott elveinek betartására kötelezné az európai beruházókat, beleértve az OECD-irányelvek 2010-es aktualizálását is, valamint az ENSZ, az ILO és az EU által meghatározott előírásokat; határozottan kéri, hogy a harmadik országokkal kötendő jövőbeli uniós kereskedelmi megállapodásokban a méltányos munka program részeként a munkahelyi biztonság és egészség kapjon nagyobb hangsúlyt, és hogy az Unió nyújtson technikai támogatást e rendelkezések végrehajtásához annak érdekében, hogy ne képezzenek kereskedelmi akadályt;

| 25. | elismeri, hogy a ruházati ágazatban a foglalkoztatás szegény, vidéki nők millióinak nyújtott segítséget Bangladesben és máshol, hogy megszabaduljanak a nélkülözéstől és attól, hogy eltartásuk a férfiaktól függjön; megjegyzi, hogy a szakszervezetekkel nem rendelkező munkaerő a fejlődő országok konfekcióiparában lényegében képzetlen munkavállalókból és nőkből áll; elismeri, hogy a munkavállalók jogainak és védelmének előmozdítása létfontosságú a nők társadalmi szerepvállalásának növelése szempontjából, és hangsúlyozza, hogy növelni kell a nők képviseletét a szakszervezetekben, köztük a Bangladesben újonnan alakult szakszervezetekben, és üdvözli a paktumot, amely elismeri a nők szerepvállalásának fontosságát a munkaügyi normák javítása terén; |
| --- | --- |

25.

elismeri, hogy a ruházati ágazatban a foglalkoztatás szegény, vidéki nők millióinak nyújtott segítséget Bangladesben és máshol, hogy megszabaduljanak a nélkülözéstől és attól, hogy eltartásuk a férfiaktól függjön; megjegyzi, hogy a szakszervezetekkel nem rendelkező munkaerő a fejlődő országok konfekcióiparában lényegében képzetlen munkavállalókból és nőkből áll; elismeri, hogy a munkavállalók jogainak és védelmének előmozdítása létfontosságú a nők társadalmi szerepvállalásának növelése szempontjából, és hangsúlyozza, hogy növelni kell a nők képviseletét a szakszervezetekben, köztük a Bangladesben újonnan alakult szakszervezetekben, és üdvözli a paktumot, amely elismeri a nők szerepvállalásának fontosságát a munkaügyi normák javítása terén;

| 26. | megjegyzi, hogy a „fegyver kivételével mindent” elnevezésű kezdeményezés fontos szerepet játszik a bangladesi gazdaság fejlődésében és hozzájárult milliók, különösen a nők anyagi körülményeinek javulásához; meggyőződése azonban, hogy az emberi és munkajogok területén érvényesülő hatékony feltételrendszer hiányában fennáll annak a kockázata, hogy a „fegyver kivételével mindent” kezdeményezés és az általános vámkedvezmény-rendszer csak ront az munkavállalók védelmére vonatkozó alacsony szintű normákon, és ellehetetleníti a méltányos munkát; sürgeti a Bizottságot annak megállapítására, hogy Banglades tiszteletben tartja-e az általános vámkedvezmény-rendszerben előírt emberi jogi, munkaügyi és környezetvédelmi egyezményeket, és számoljon be erről a Parlamentnek; hangsúlyozza, hogy a szociális és munkaügyi normák terén megfelelő előrelépést felmutató országokat termékeik teljes körű piacra jutásának megőrzésével kellene jutalmazni; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a „fegyver kivételével mindent” elnevezésű kezdeményezés fontos szerepet játszik a bangladesi gazdaság fejlődésében és hozzájárult milliók, különösen a nők anyagi körülményeinek javulásához; meggyőződése azonban, hogy az emberi és munkajogok területén érvényesülő hatékony feltételrendszer hiányában fennáll annak a kockázata, hogy a „fegyver kivételével mindent” kezdeményezés és az általános vámkedvezmény-rendszer csak ront az munkavállalók védelmére vonatkozó alacsony szintű normákon, és ellehetetleníti a méltányos munkát; sürgeti a Bizottságot annak megállapítására, hogy Banglades tiszteletben tartja-e az általános vámkedvezmény-rendszerben előírt emberi jogi, munkaügyi és környezetvédelmi egyezményeket, és számoljon be erről a Parlamentnek; hangsúlyozza, hogy a szociális és munkaügyi normák terén megfelelő előrelépést felmutató országokat termékeik teljes körű piacra jutásának megőrzésével kellene jutalmazni;

| 27. | sürgeti Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt és Cecilia Malmström biztosasszonyt, hogy a Bangladessel a folyamatos preferenciális kereskedelmi rendszerről folytatott megbeszélések témái között továbbra is szerepeltessék a az ILO alapvető normáinak ratifikálását, az egészségügyi és biztonsági ellenőrzéseket és a gyülekezés szabadságának kérdését; |
| --- | --- |

27.

sürgeti Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt és Cecilia Malmström biztosasszonyt, hogy a Bangladessel a folyamatos preferenciális kereskedelmi rendszerről folytatott megbeszélések témái között továbbra is szerepeltessék a az ILO alapvető normáinak ratifikálását, az egészségügyi és biztonsági ellenőrzéseket és a gyülekezés szabadságának kérdését;

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, Banglades kormányának és parlamentjének, valamint az ILO főigazgatójának. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, Banglades kormányának és parlamentjének, valamint az ILO főigazgatójának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0024.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0045.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0516.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0100.

(5)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(6)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(7)  HL L 118., 2001.4.27., 48. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0049.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0050.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/47

---

P8_TA(2015)0176

Az Európai Tanács 2015. április 23-i rendkívüli ülése – A Földközi-tengeren történt legutóbbi tragédiák és az uniós migrációs és menekültügyi politikák

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbb tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról (2015/2660(RSP))

(2016/C 346/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1951-es Genfi Egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1951-es Genfi Egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel 2013. október 23-i állásfoglalására a Földközi-tenger térségét érintő migrációs hullámokról, különös tekintettel a Lampedusa közelében történt tragikus eseményekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. október 23-i állásfoglalására a Földközi-tenger térségét érintő migrációs hullámokról, különös tekintettel a Lampedusa közelében történt tragikus eseményekre (1),

| — | tekintettel a földközi-tengeri térséggel foglalkozó munkacsoport munkájáról szóló közlemény végrehajtásáról szóló 2014. május 22-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térséggel foglalkozó munkacsoport munkájáról szóló közlemény végrehajtásáról szóló 2014. május 22-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, a Parlamentben 2014. november 25-én tartott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, a Parlamentben 2014. november 25-én tartott vitára,

| — | tekintettel 2014. december 17-i állásfoglalására (2) a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2014. december 17-i állásfoglalására (2) a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről,

| — | tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának a Földközi-tenger középső térségére vonatkozó kezdeményezésére és az Európába jelenleg és a jövőben érkező menedékkérők, menekültek és migránsok hullámának fogadására vonatkozó javaslataira; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának a Földközi-tenger középső térségére vonatkozó kezdeményezésére és az Európába jelenleg és a jövőben érkező menedékkérők, menekültek és migránsok hullámának fogadására vonatkozó javaslataira;

| — | tekintettel a 2015. április 20-i közös Kül- és Belügyi Tanács migrációval kapcsolatos tízpontos cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. április 20-i közös Kül- és Belügyi Tanács migrációval kapcsolatos tízpontos cselekvési tervére,

| — | tekintettel az EU Tanácsának a földközi-tengeri térségbeli menekültválságról szóló, 2015. április 22-i rendkívüli csúcstalálkozójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Tanácsának a földközi-tengeri térségbeli menekültválságról szóló, 2015. április 22-i rendkívüli csúcstalálkozójára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint év eleje óta több mint 1 500-an vesztették életüket a Földközi-tengeren; |
| --- | --- |

A.

mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint év eleje óta több mint 1 500-an vesztették életüket a Földközi-tengeren;

| B. | mivel az IOM szerint a 2015. január 1-je óta Olaszországban partot ért migránsok becsült száma 23 918; mivel a görög hatóságok szerint a görög parti őrség 2015 első negyedévében 10 445 migránst mentett meg az Égei-tengeren; |
| --- | --- |

B.

mivel az IOM szerint a 2015. január 1-je óta Olaszországban partot ért migránsok becsült száma 23 918; mivel a görög hatóságok szerint a görög parti őrség 2015 első negyedévében 10 445 migránst mentett meg az Égei-tengeren;

| C. | mivel az olasz tengerészeti erők, az olasz parti őrség, az olasz haditengerészet és számos kereskedelmi hajó fáradhatatlanul küzdött a Földközi-tengeren bajba került migránsok megmentése érdekében, és a 2015. április 10. péntektől április 16. csütörtökig tartó hatnapos időszakban kb. 10 000 migránst mentett meg; |
| --- | --- |

C.

mivel az olasz tengerészeti erők, az olasz parti őrség, az olasz haditengerészet és számos kereskedelmi hajó fáradhatatlanul küzdött a Földközi-tengeren bajba került migránsok megmentése érdekében, és a 2015. április 10. péntektől április 16. csütörtökig tartó hatnapos időszakban kb. 10 000 migránst mentett meg;

| D. | mivel a kizárólag a Földközi-tengeri kutatásra és mentésre szánt legutóbbi művelet, a Mare Nostrum egy 364 napos időszak során 150 810 migránst mentett meg; mivel a korai becslések jelenleg nem mutatják a Földközi-tengeren átkelő migránsok számának csökkenését; |
| --- | --- |

D.

mivel a kizárólag a Földközi-tengeri kutatásra és mentésre szánt legutóbbi művelet, a Mare Nostrum egy 364 napos időszak során 150 810 migránst mentett meg; mivel a korai becslések jelenleg nem mutatják a Földközi-tengeren átkelő migránsok számának csökkenését;

| E. | mivel a Földközi-tengeren átkelni igyekvő emberek nagy része konfliktus vagy üldözés elől menekül Szíriából, Irakból, Eritreából, Szomáliából és Líbiából; mivel összesen 700 migráns eltűnt és félő, hogy vízbe fúlt azt követően, hogy 2015. április 18-án, szombaton este Líbia közelében felborult egy összezsúfolt embereket szállító, fából épített halászhajó, miközben egy portugál kereskedelmi hajó éppen a segítségére sietett; mivel a jelentések szerint az egyik túlélő arról tájékoztatta az olasz hatóságokat, hogy akár 950 személy is lehetett a fedélzeten; mivel ebben a hónapban korábban már történt egy hasonló tragédia, amikor egy, a becslések szerint mintegy 550 embert szállító, fából épített halászhajó felborult, és a jelentések szerint nagyjából 400 migráns életét vesztette; |
| --- | --- |

E.

mivel a Földközi-tengeren átkelni igyekvő emberek nagy része konfliktus vagy üldözés elől menekül Szíriából, Irakból, Eritreából, Szomáliából és Líbiából; mivel összesen 700 migráns eltűnt és félő, hogy vízbe fúlt azt követően, hogy 2015. április 18-án, szombaton este Líbia közelében felborult egy összezsúfolt embereket szállító, fából épített halászhajó, miközben egy portugál kereskedelmi hajó éppen a segítségére sietett; mivel a jelentések szerint az egyik túlélő arról tájékoztatta az olasz hatóságokat, hogy akár 950 személy is lehetett a fedélzeten; mivel ebben a hónapban korábban már történt egy hasonló tragédia, amikor egy, a becslések szerint mintegy 550 embert szállító, fából épített halászhajó felborult, és a jelentések szerint nagyjából 400 migráns életét vesztette;

| F. | mivel a Frontex által koordinált Triton közös művelet 2014. november 1-jén vált teljes mértékben működőképessé, csupán havi 2,9 millió eurós kezdeti költségvetéssel, míg a Mare Nostrum művelet mintegy 9 millió eurós havi költségvetéssel rendelkezett; mivel a közös Triton-művelet elindítása óta több mint 24 400 illegális migránst mentettek meg a Földközi-tenger közepén húzódó tengeri útvonalon, közülük közel 7 860-at a Frontex társfinanszírozásával működtetett eszközökkel; |
| --- | --- |

F.

mivel a Frontex által koordinált Triton közös művelet 2014. november 1-jén vált teljes mértékben működőképessé, csupán havi 2,9 millió eurós kezdeti költségvetéssel, míg a Mare Nostrum művelet mintegy 9 millió eurós havi költségvetéssel rendelkezett; mivel a közös Triton-művelet elindítása óta több mint 24 400 illegális migránst mentettek meg a Földközi-tenger közepén húzódó tengeri útvonalon, közülük közel 7 860-at a Frontex társfinanszírozásával működtetett eszközökkel;

| G. | mivel a csempészek és az embercsempészek kihasználják az illegális migrációt, és saját anyagi haszonszerzésük fejében veszélybe sodorják a migránsok életét, ezrek haláláért felelősek, és súlyos kihívás elé állítják az Uniót és a tagállamokat; mivel az embercsempészek bűnözői tevékenységeik révén mintegy évi 20 milliárd euró haszonra tesznek szert; mivel az Europol szerint az illegális migránsok földközi-tengeri átkelésének szervezésében aktívan részt vevő szervezett bűnözői csoportok eddig is részt vettek ember-, kábítószer- és fegyvercsempészetben, valamint terrorista tevékenységekben; mivel 2015. március 17-én az Europol elindította „Mare” elnevezésű Közös Operatív Csapatát, hogy leszámoljon ezekkel a bűnözői csoportokkal; |
| --- | --- |

G.

mivel a csempészek és az embercsempészek kihasználják az illegális migrációt, és saját anyagi haszonszerzésük fejében veszélybe sodorják a migránsok életét, ezrek haláláért felelősek, és súlyos kihívás elé állítják az Uniót és a tagállamokat; mivel az embercsempészek bűnözői tevékenységeik révén mintegy évi 20 milliárd euró haszonra tesznek szert; mivel az Europol szerint az illegális migránsok földközi-tengeri átkelésének szervezésében aktívan részt vevő szervezett bűnözői csoportok eddig is részt vettek ember-, kábítószer- és fegyvercsempészetben, valamint terrorista tevékenységekben; mivel 2015. március 17-én az Europol elindította „Mare” elnevezésű Közös Operatív Csapatát, hogy leszámoljon ezekkel a bűnözői csoportokkal;

| H. | mivel a regionális instabilitás és konfliktusok jelentősen kihatnak a migránsok tömeges beáramlására és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek mozgására, így az EU-ba eljutni igyekvő magánszemélyek számára; mivel az Iszlám Állam szomszédos konfliktusterületeken való gyors terjeszkedése ki fog hatni a migránsok tömeges beáramlására és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek mozgására; |
| --- | --- |

H.

mivel a regionális instabilitás és konfliktusok jelentősen kihatnak a migránsok tömeges beáramlására és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek mozgására, így az EU-ba eljutni igyekvő magánszemélyek számára; mivel az Iszlám Állam szomszédos konfliktusterületeken való gyors terjeszkedése ki fog hatni a migránsok tömeges beáramlására és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek mozgására;

| 1. | mélységes szomorúságának és sajnálatának ad hangot a Földközi-tengeren történt, emberéleteket követelő több tragédia miatt; sürgeti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy építsenek a meglévő együttműködésre, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt a további tengeri halálesetek megakadályozása érdekében; kéri az uniós tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a holttestek és az eltűnt személyek azonosítása, és a hozzátartozók tájékoztatása érdekében; |
| --- | --- |

1.

mélységes szomorúságának és sajnálatának ad hangot a Földközi-tengeren történt, emberéleteket követelő több tragédia miatt; sürgeti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy építsenek a meglévő együttműködésre, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt a további tengeri halálesetek megakadályozása érdekében; kéri az uniós tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a holttestek és az eltűnt személyek azonosítása, és a hozzátartozók tájékoztatása érdekében;

| 2. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy bocsássák rendelkezésre a szükséges erőforrásokat annak biztosításához, hogy a kutatási és mentési kötelezettségek ténylegesen teljesüljenek, azaz hogy ezek finanszírozása megfelelő legyen; kéri a tagállamokat, hogy továbbra is mutassanak szolidaritást és tegyenek tanúbizonyságot elkötelezettségükről azáltal, hogy növelik a Frontex és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) költségvetéséhez és műveleteihez nyújtott hozzájárulásaikat, és vállalja, hogy az uniós költségvetésből és annak megfelelő alapjaiból biztosítja ezen ügynökségek számára azokat az erőforrásokat (személyzet és felszerelés), amelyek kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy bocsássák rendelkezésre a szükséges erőforrásokat annak biztosításához, hogy a kutatási és mentési kötelezettségek ténylegesen teljesüljenek, azaz hogy ezek finanszírozása megfelelő legyen; kéri a tagállamokat, hogy továbbra is mutassanak szolidaritást és tegyenek tanúbizonyságot elkötelezettségükről azáltal, hogy növelik a Frontex és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) költségvetéséhez és műveleteihez nyújtott hozzájárulásaikat, és vállalja, hogy az uniós költségvetésből és annak megfelelő alapjaiból biztosítja ezen ügynökségek számára azokat az erőforrásokat (személyzet és felszerelés), amelyek kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek;

| 3. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákra adott válaszát a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztására kell alapoznia, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80. cikkének megfelelően, és átfogó európai megközelítést kell alkalmaznia; megismétli, hogy az EU-nak fokozottabban elő kell mozdítania a felelősség méltányos megosztását, és szolidaritást kell mutatnia azon tagállamok irányában, amelyek akár abszolút értelemben, akár arányosan a legnagyobb számú menekültet és menedékkérőt fogadják; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákra adott válaszát a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztására kell alapoznia, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80. cikkének megfelelően, és átfogó európai megközelítést kell alkalmaznia; megismétli, hogy az EU-nak fokozottabban elő kell mozdítania a felelősség méltányos megosztását, és szolidaritást kell mutatnia azon tagállamok irányában, amelyek akár abszolút értelemben, akár arányosan a legnagyobb számú menekültet és menedékkérőt fogadják;

| 4. | üdvözli az Európai Tanács kötelezettségvállalását, amely szerint a finanszírozás és a források növelésével megerősíti a Triton közös uniós műveletet; nyomatékosan kéri az EU-t, hogy alakítson ki egyértelmű megbízást a Triton számára műveleti területének kiterjesztése érdekében, és erősítse meg az uniós szintű kutatási és mentési műveletekre vonatkozó mandátumát; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az Európai Tanács kötelezettségvállalását, amely szerint a finanszírozás és a források növelésével megerősíti a Triton közös uniós műveletet; nyomatékosan kéri az EU-t, hogy alakítson ki egyértelmű megbízást a Triton számára műveleti területének kiterjesztése érdekében, és erősítse meg az uniós szintű kutatási és mentési műveletekre vonatkozó mandátumát;

| 5. | kéri egy erőteljes és állandó európai humanitárius mentési művelet megvalósítását, amely a Mare Nostrumhoz hasonlóan a nyílt tengeren működne, és amelyhez minden tagállam hozzájárulna finanszírozás, felszerelés és eszközök révén; sürgeti az Uniót, hogy vegyen részt ezen művelet társfinanszírozásában; |
| --- | --- |

5.

kéri egy erőteljes és állandó európai humanitárius mentési művelet megvalósítását, amely a Mare Nostrumhoz hasonlóan a nyílt tengeren működne, és amelyhez minden tagállam hozzájárulna finanszírozás, felszerelés és eszközök révén; sürgeti az Uniót, hogy vegyen részt ezen művelet társfinanszírozásában;

| 6. | üdvözli az európai Tanács azon javaslatát, hogy a menedékkérelmeket az EASO-csapatok támogatásával közösen dolgozzák fel; felhívja a Bizottságot, hogy bővítse ki az EASO megbízatását, és fokozza operatív szerepét a menedékkérelmek feldolgozásában; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az európai Tanács azon javaslatát, hogy a menedékkérelmeket az EASO-csapatok támogatásával közösen dolgozzák fel; felhívja a Bizottságot, hogy bővítse ki az EASO megbízatását, és fokozza operatív szerepét a menedékkérelmek feldolgozásában;

| 7. | felkéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben éljenek a humanitárius vízumok nagykövetségeken és konzulátusokon történő kiadásának jelenlegi lehetőségeivel, ezzel összefüggésben rámutat, hogy a Tanácsnak komolyan meg kellene az ideiglenes védelemről szóló 2001-es irányelv vagy az EUMSZ 78. cikke (3) bekezdésének alkalmazását, mivel mindkettő szolidaritási mechanizmust ír elő a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek tömeges vagy hirtelen beáramlásának esetére; |
| --- | --- |

7.

felkéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben éljenek a humanitárius vízumok nagykövetségeken és konzulátusokon történő kiadásának jelenlegi lehetőségeivel, ezzel összefüggésben rámutat, hogy a Tanácsnak komolyan meg kellene az ideiglenes védelemről szóló 2001-es irányelv vagy az EUMSZ 78. cikke (3) bekezdésének alkalmazását, mivel mindkettő szolidaritási mechanizmust ír elő a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek tömeges vagy hirtelen beáramlásának esetére;

| 8. | kéri a tagállamokat, hogy tegyenek több hozzájárulást a meglévő áttelepítési programokhoz, különösen azok a tagállamok, amelyek eddig egyáltalán nem járultak hozzá; |
| --- | --- |

8.

kéri a tagállamokat, hogy tegyenek több hozzájárulást a meglévő áttelepítési programokhoz, különösen azok a tagállamok, amelyek eddig egyáltalán nem járultak hozzá;

| 9. | kéri a Bizottságot kötelező érvényű kvóta kidolgozására a menedékkérők elosztására a tagállamok között; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot kötelező érvényű kvóta kidolgozására a menedékkérők elosztására a tagállamok között;

| 10. | hangsúlyozza az önkéntes visszatérési politikák ösztönzésének szükségességét, biztosítva ugyanakkor a migránsok jogainak védelmét és az EU menekültügyi rendszeréhez való biztonságos és törvényes hozzáférést, megfelelően tiszteletben tartva a visszaküldés tilalmának elvét; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az önkéntes visszatérési politikák ösztönzésének szükségességét, biztosítva ugyanakkor a migránsok jogainak védelmét és az EU menekültügyi rendszeréhez való biztonságos és törvényes hozzáférést, megfelelően tiszteletben tartva a visszaküldés tilalmának elvét;

| 11. | üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök és a lett elnökség haladéktalanul összehívta Luxemburgban a kül- és belügyminiszterek rendkívüli közös tanácsát, és üdvözli, hogy a tagállamok késedelem nélkül rendkívüli csúcstalálkozót hívtak össze, hogy közös megoldásokat találjanak a földközi-tengeri térségben kialakult válsághelyzetre; megállapítja, hogy első alkalommal vitatták meg széleskörűen az életmentés, az embercsempészek és emberkereskedők elleni fellépés, valamint a menekültek fogadásának és védelmének vonatkozásában a felelősség tagállamok közti megosztásának lehetőségeit; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük a kötelezettségvállalást, és sajnálatának ad hangot, amiért az Európai Tanács nem kötelezte el magát az egész EU-ra kiterjedő, kötelező szolidaritási mechanizmus kialakítása mellett; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök és a lett elnökség haladéktalanul összehívta Luxemburgban a kül- és belügyminiszterek rendkívüli közös tanácsát, és üdvözli, hogy a tagállamok késedelem nélkül rendkívüli csúcstalálkozót hívtak össze, hogy közös megoldásokat találjanak a földközi-tengeri térségben kialakult válsághelyzetre; megállapítja, hogy első alkalommal vitatták meg széleskörűen az életmentés, az embercsempészek és emberkereskedők elleni fellépés, valamint a menekültek fogadásának és védelmének vonatkozásában a felelősség tagállamok közti megosztásának lehetőségeit; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük a kötelezettségvállalást, és sajnálatának ad hangot, amiért az Európai Tanács nem kötelezte el magát az egész EU-ra kiterjedő, kötelező szolidaritási mechanizmus kialakítása mellett;

| 12. | felszólítja a közös európai menekültügyi rendszerben részt vevő valamennyi tagállamot, hogy gondoskodjon a gyors és maradéktalan átültetésről és végrehajtásról, ezáltal biztosítva a közös európai normákat – például a menedékkérők fogadásának feltételei és az alapvető jogok tisztelete tekintetében – a hatályos jogszabályoknak megfelelően; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a közös európai menekültügyi rendszerben részt vevő valamennyi tagállamot, hogy gondoskodjon a gyors és maradéktalan átültetésről és végrehajtásról, ezáltal biztosítva a közös európai normákat – például a menedékkérők fogadásának feltételei és az alapvető jogok tisztelete tekintetében – a hatályos jogszabályoknak megfelelően;

| 13. | az uniós és a tagállami politikák szorosabb összehangolására hív fel a migráció kiváltó okainak kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy holisztikus uniós megközelítésre van szükség, amely megerősíti a belső és külső politikák, és különösen a közös kül- és biztonságpolitika, a fejlesztési és a migrációs politika koherenciáját; az EU és a közel-keleti, illetve afrikai partnerországok közötti együttműködés megerősítésére hív fel a demokrácia, az alapvető szabadságok és jogok, a biztonság és a jólét előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

az uniós és a tagállami politikák szorosabb összehangolására hív fel a migráció kiváltó okainak kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy holisztikus uniós megközelítésre van szükség, amely megerősíti a belső és külső politikák, és különösen a közös kül- és biztonságpolitika, a fejlesztési és a migrációs politika koherenciáját; az EU és a közel-keleti, illetve afrikai partnerországok közötti együttműködés megerősítésére hív fel a demokrácia, az alapvető szabadságok és jogok, a biztonság és a jólét előmozdítása érdekében;

| 14. | sürgeti a tagállamokat és a harmadik országokat a lehető legszigorúbb büntetőjogi szankciók bevezetésére a – mind az EU-ba irányuló, mind az Unió területén áthaladó – emberkereskedelem és embercsempészet ellen, valamint azon egyének vagy csoportok ellen, akik az EU-n belül kizsákmányolják a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokat, egyúttal biztosítva, hogy a menedékkérők megsegítésére sietőket és a veszélybe került hajókat nem vonják felelősségre; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a tagállamokat és a harmadik országokat a lehető legszigorúbb büntetőjogi szankciók bevezetésére a – mind az EU-ba irányuló, mind az Unió területén áthaladó – emberkereskedelem és embercsempészet ellen, valamint azon egyének vagy csoportok ellen, akik az EU-n belül kizsákmányolják a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokat, egyúttal biztosítva, hogy a menedékkérők megsegítésére sietőket és a veszélybe került hajókat nem vonják felelősségre;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak szorosan együtt az Europollal, a Frontexszel, az EASO-val és az Eurojusttal az embercsempészek és a csempészek bűnözői hálózatai elleni küzdelemben, hogy felderítsék és nyomon kövessék e hálózatok finanszírozását és megismerjék működésüket annak megakadályozása érdekében, hogy a migránsok életét veszélybe sodorva pénzhez jussanak; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a harmadik országokkal, különösen a Líbiával határos országokkal való, az ilyen bűnözői hálózatok sikeres felszámolásához elengedhetetlenül szükséges együttműködést mind a bűnüldözéssel kapcsolatos képzések, mind a tájékoztatási szolgáltatások biztosítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a harmadik országoknak be kell tartaniuk a tengeri mentésre vonatkozó nemzetközi jogszabályokból fakadó kötelezettségeiket, valamint gondoskodniuk kell a menekültek védelméről és az alapvető jogok tiszteletben tartásáról; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak szorosan együtt az Europollal, a Frontexszel, az EASO-val és az Eurojusttal az embercsempészek és a csempészek bűnözői hálózatai elleni küzdelemben, hogy felderítsék és nyomon kövessék e hálózatok finanszírozását és megismerjék működésüket annak megakadályozása érdekében, hogy a migránsok életét veszélybe sodorva pénzhez jussanak; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a harmadik országokkal, különösen a Líbiával határos országokkal való, az ilyen bűnözői hálózatok sikeres felszámolásához elengedhetetlenül szükséges együttműködést mind a bűnüldözéssel kapcsolatos képzések, mind a tájékoztatási szolgáltatások biztosítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a harmadik országoknak be kell tartaniuk a tengeri mentésre vonatkozó nemzetközi jogszabályokból fakadó kötelezettségeiket, valamint gondoskodniuk kell a menekültek védelméről és az alapvető jogok tiszteletben tartásáról;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a menekültáradat és a gazdasági migráció gyökereinek megszüntetése érdekében a származási országokban kell felszámolni az erőszak és az elmaradottság okait; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a származási országokban működő valamennyi kormánynak elsődleges feladata az volna, hogy hatékony és inkluzív közintézmények létrehozásával jelentősen javítsa a kormányzati struktúrákat, biztosítsa a kapacitások kiépítését harmadik országok menekültügyi rendszereiben, megvalósítsa a jogállamiságot és minden szinten felvegye a küzdelmet az általánossá vált korrupció ellen, valamint előmozdítsa a demokráciát és az emberi jogokat; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a menekültáradat és a gazdasági migráció gyökereinek megszüntetése érdekében a származási országokban kell felszámolni az erőszak és az elmaradottság okait; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a származási országokban működő valamennyi kormánynak elsődleges feladata az volna, hogy hatékony és inkluzív közintézmények létrehozásával jelentősen javítsa a kormányzati struktúrákat, biztosítsa a kapacitások kiépítését harmadik országok menekültügyi rendszereiben, megvalósítsa a jogállamiságot és minden szinten felvegye a küzdelmet az általánossá vált korrupció ellen, valamint előmozdítsa a demokráciát és az emberi jogokat;

| 17. | megismétli, hogy támogat minden olyan, az ENSZ vezetésével megvalósuló tárgyalást, amelynek célja a demokratikus kormányzati hatalom helyreállítása Líbiában, továbbá megismétli elkötelezettségét a líbiai és szíriai konfliktus és instabilitás orvoslására irányuló erőfeszítések fokozása mellett; hangsúlyozza, hogy a konfliktus sújtotta övezetekben a regionális stabilitást megteremtve lehet csökkenteni azok számát, akik otthonukat elhagyni kényszerülnek; |
| --- | --- |

17.

megismétli, hogy támogat minden olyan, az ENSZ vezetésével megvalósuló tárgyalást, amelynek célja a demokratikus kormányzati hatalom helyreállítása Líbiában, továbbá megismétli elkötelezettségét a líbiai és szíriai konfliktus és instabilitás orvoslására irányuló erőfeszítések fokozása mellett; hangsúlyozza, hogy a konfliktus sújtotta övezetekben a regionális stabilitást megteremtve lehet csökkenteni azok számát, akik otthonukat elhagyni kényszerülnek;

| 18. | emlékeztet arra, hogy ezen állásfoglalás célja válaszadás a közelmúltban a Földközi-tengeren bekövetkezett tragikus eseményekre és az Európai Tanács 2015. április 23-i következtetéseire, valamint javaslat tétele haladéktalanul meghozandó és sürgősen végrehajtandó intézkedések csomagjára, szem előtt tartva, hogy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság – az ilyen ügyekben illetékes bizottság – jelenleg jelentéstervezetet készít, amely tükrözni fogja a Parlament migrációra vonatkozó közép- és hosszú távú szakpolitikai irányvonalait; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy ezen állásfoglalás célja válaszadás a közelmúltban a Földközi-tengeren bekövetkezett tragikus eseményekre és az Európai Tanács 2015. április 23-i következtetéseire, valamint javaslat tétele haladéktalanul meghozandó és sürgősen végrehajtandó intézkedések csomagjára, szem előtt tartva, hogy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság – az ilyen ügyekben illetékes bizottság – jelenleg jelentéstervezetet készít, amely tükrözni fogja a Parlament migrációra vonatkozó közép- és hosszú távú szakpolitikai irányvonalait;

| 19. | kéri a Bizottságot a migrációval kapcsolatos, ambiciózus európai menetrend kidolgozására, amely a migráció minden szempontját figyelembe veszi; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot a migrációval kapcsolatos, ambiciózus európai menetrend kidolgozására, amely a migráció minden szempontját figyelembe veszi;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0448.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0105.

---

2015. április 30., csütörtök

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/51

---

P8_TA(2015)0178

A keresztények üldözése világszerte és kenyai diákok meggyilkolása az al-Sabáb iszlamista terrorszervezet által

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a világban zajló keresztényüldözésről azzal összefüggésben, hogy az as-Sabáb terrorcsoport Kenyában diákokat végzett ki (2015/2661(RSP))

(2016/C 346/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kenyáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kenyáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt második felülvizsgált partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), és különösen annak 8., 11. és 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt második felülvizsgált partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), és különösen annak 8., 11. és 26. cikkére,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2014. november 23-i nyilatkozatára 28 civil utazó meggyilkolásáról és 2015. április 3-i nyilatkozatára a garissai egyetemi mészárlásról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2014. november 23-i nyilatkozatára 28 civil utazó meggyilkolásáról és 2015. április 3-i nyilatkozatára a garissai egyetemi mészárlásról,

| — | tekintettel a az Afrikai Unió (AU) Béke- és Biztonsági Tanácsának 2015. április 9-én megrendezett 497. ülésén kiadott sajtónyilatkozatára a kenyai Garissában elkövetett terrorista támadásról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a az Afrikai Unió (AU) Béke- és Biztonsági Tanácsának 2015. április 9-én megrendezett 497. ülésén kiadott sajtónyilatkozatára a kenyai Garissában elkövetett terrorista támadásról,

| — | tekintettel arra, hogy a kenyai légierő a garissai egyetemen végrehajtott mészárlásra válaszul támadást intézett az as-Sabáb szomáliai kiképzőtáborai ellen, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a kenyai légierő a garissai egyetemen végrehajtott mészárlásra válaszul támadást intézett az as-Sabáb szomáliai kiképzőtáborai ellen,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jogra vonatkozó uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jogra vonatkozó uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a legújabb, a kenyai Garissában elkövetett merénylet a fiatalokat, az oktatást, tehát az ország jövőjét vette célba; mivel a fiatalok a remény és a béke képviselői, és az ország fejlődésének letéteményesei; mivel az oktatás alapvető fontosságú az erőszakos szélsőségek és fundamentalizmus elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

A.

mivel a legújabb, a kenyai Garissában elkövetett merénylet a fiatalokat, az oktatást, tehát az ország jövőjét vette célba; mivel a fiatalok a remény és a béke képviselői, és az ország fejlődésének letéteményesei; mivel az oktatás alapvető fontosságú az erőszakos szélsőségek és fundamentalizmus elleni küzdelemben;

| B. | mivel az elmúlt hónapokban drámaian megnőtt a vallási kisebbségek, különösen a keresztények ellen világszerte elkövetett támadások száma; mivel naponta mészárolnak le, vernek meg vagy tartóztatnak le keresztényeket, főleg az arab világ egyes részein dzsihádista terroristák; |
| --- | --- |

B.

mivel az elmúlt hónapokban drámaian megnőtt a vallási kisebbségek, különösen a keresztények ellen világszerte elkövetett támadások száma; mivel naponta mészárolnak le, vernek meg vagy tartóztatnak le keresztényeket, főleg az arab világ egyes részein dzsihádista terroristák;

| C. | mivel a keresztények képezik a legüldözöttebb vallási csoportot; mivel az ilyen jellegű szélsőségesség és üldözés az egyre nagyobb méreteket öltő tömeges migrációt előmozdító jelentős tényező; mivel az adatok szerint az évente meggyilkolt keresztények száma meghaladja a 150 000 főt; |
| --- | --- |

C.

mivel a keresztények képezik a legüldözöttebb vallási csoportot; mivel az ilyen jellegű szélsőségesség és üldözés az egyre nagyobb méreteket öltő tömeges migrációt előmozdító jelentős tényező; mivel az adatok szerint az évente meggyilkolt keresztények száma meghaladja a 150 000 főt;

| D. | mivel 2015. február 15-én az ISIS/Dáis Líbiában 21 egyiptomi kopt keresztényt lefejezett; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015. február 15-én az ISIS/Dáis Líbiában 21 egyiptomi kopt keresztényt lefejezett;

| E. | mivel a garissai támadók szándékosan nem muzulmán célpontokat kerestek, és kifejezetten keresztényeket szemeltek ki, hogy brutálisan kivégezzék őket; mivel az as-Sabáb nyíltan és nyilvánosan kijelentette, hogy háborút folytat a térségben élő keresztények ellen; |
| --- | --- |

E.

mivel a garissai támadók szándékosan nem muzulmán célpontokat kerestek, és kifejezetten keresztényeket szemeltek ki, hogy brutálisan kivégezzék őket; mivel az as-Sabáb nyíltan és nyilvánosan kijelentette, hogy háborút folytat a térségben élő keresztények ellen;

| F. | mivel a gyermekek és fiatalok jogainak védelme, a képességek fejlesztése, az oktatás és az innováció megerősítése kulcsfontosságú a gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőségek javításához és az ország fejlődésének biztosításához; |
| --- | --- |

F.

mivel a gyermekek és fiatalok jogainak védelme, a képességek fejlesztése, az oktatás és az innováció megerősítése kulcsfontosságú a gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőségek javításához és az ország fejlődésének biztosításához;

| G. | mivel az as-Sabáb rendszeresen diákokat, iskolákat és más oktatási intézményeket vesz célba; mivel többek között 2009 decemberében egy öngyilkos merénylő 19 embert ölt meg a szomáliai Mogadishuban egy orvostanhallgatóknak szervezett diplomaosztó ünnepségen, 2011 októberében pedig a terrorszervezet vállalta a felelősséget egy 70 áldozatot – köztük a szomáliai oktatási minisztériumnál vizsgáik eredményére váró diákok életét – követelő bombatámadásért, szintén Mogadishuban; |
| --- | --- |

G.

mivel az as-Sabáb rendszeresen diákokat, iskolákat és más oktatási intézményeket vesz célba; mivel többek között 2009 decemberében egy öngyilkos merénylő 19 embert ölt meg a szomáliai Mogadishuban egy orvostanhallgatóknak szervezett diplomaosztó ünnepségen, 2011 októberében pedig a terrorszervezet vállalta a felelősséget egy 70 áldozatot – köztük a szomáliai oktatási minisztériumnál vizsgáik eredményére váró diákok életét – követelő bombatámadásért, szintén Mogadishuban;

| H. | mivel 2015. március 25-én legalább 15 ember vesztette életét az as-Sabáb által egy mogadishui szállodában elkövetett támadásban, és mivel Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Szomália ENSZ melletti állandó képviselője (Genf, Svájc) is a támadás áldozatául esett; |
| --- | --- |

H.

mivel 2015. március 25-én legalább 15 ember vesztette életét az as-Sabáb által egy mogadishui szállodában elkövetett támadásban, és mivel Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Szomália ENSZ melletti állandó képviselője (Genf, Svájc) is a támadás áldozatául esett;

| I. | mivel Kenya egyre inkább polgárokat célzó terrortámadások kereszttüzébe került 2011 októbere óta, amikor csapatai beléptek Dél-Szomáliába, hogy a szomáliai hadsereggel összehangolt művelet keretében együttműködve támadást intézzenek egy as-Sabáb által ellenőrzött terület ellen, azután, hogy a terrorcsoport négy túszt ejtett; |
| --- | --- |

I.

mivel Kenya egyre inkább polgárokat célzó terrortámadások kereszttüzébe került 2011 októbere óta, amikor csapatai beléptek Dél-Szomáliába, hogy a szomáliai hadsereggel összehangolt művelet keretében együttműködve támadást intézzenek egy as-Sabáb által ellenőrzött terület ellen, azután, hogy a terrorcsoport négy túszt ejtett;

| J. | mivel 2011 novembere óta a kenyai csapatok részt vesznek az Afrikai Unió szomáliai missziójában (AMISOM), melyet az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsa 2007. január 19-én hozott létre és az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2007. február 20-án engedélyezett (1744. (2007) határozat), és amelynek 2015. november 30-ig szóló meghosszabbítását a BT a közelmúltban engedélyezte az AU-nak (2182. (2014) határozat); |
| --- | --- |

J.

mivel 2011 novembere óta a kenyai csapatok részt vesznek az Afrikai Unió szomáliai missziójában (AMISOM), melyet az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsa 2007. január 19-én hozott létre és az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2007. február 20-án engedélyezett (1744. (2007) határozat), és amelynek 2015. november 30-ig szóló meghosszabbítását a BT a közelmúltban engedélyezte az AU-nak (2182. (2014) határozat);

| K. | mivel az as-Sabáb terrorcsoport elleni küzdelem egyik legfontosabb résztvevője az etióp és kisebb mértékben az ugandai hadsereg volt; |
| --- | --- |

K.

mivel az as-Sabáb terrorcsoport elleni küzdelem egyik legfontosabb résztvevője az etióp és kisebb mértékben az ugandai hadsereg volt;

| L. | mivel az as-Sabáb kapcsolatokat alakított ki más iszlamista csoportokkal Afrikában, például a Boko Harammal Nigériában és az AQMI-vel (al-Kaida az Iszlám Maghreb Földjén); |
| --- | --- |

L.

mivel az as-Sabáb kapcsolatokat alakított ki más iszlamista csoportokkal Afrikában, például a Boko Harammal Nigériában és az AQMI-vel (al-Kaida az Iszlám Maghreb Földjén);

| M. | mivel az as-Sabáb terrorcsoport rendszeresen bombázza és gyilkolja a polgári lakosságot Szomáliában és a szomszédos országokban, ahogy azt az ugandai Kampalában 2010 júliusában tette, és sokkal gyakrabban Kenyában, ahol csak a nagy léptékű akciók keltettek nemzetközi visszhangot, de kisebb támadásokra folyamatosan sor került; |
| --- | --- |

M.

mivel az as-Sabáb terrorcsoport rendszeresen bombázza és gyilkolja a polgári lakosságot Szomáliában és a szomszédos országokban, ahogy azt az ugandai Kampalában 2010 júliusában tette, és sokkal gyakrabban Kenyában, ahol csak a nagy léptékű akciók keltettek nemzetközi visszhangot, de kisebb támadásokra folyamatosan sor került;

| N. | mivel az as-Sabáb vállalta a felelősséget a 2014 júliusában a Hindi, Gamba, Lamu falvakban és a Tana folyónál, a kenyai partoknál elkövetett támadásokért, melyek során több mint 100 embert kivégeztek, és a Mandela megyei két támadásért 2014 végén, melynek során 64 ember vesztette életét; |
| --- | --- |

N.

mivel az as-Sabáb vállalta a felelősséget a 2014 júliusában a Hindi, Gamba, Lamu falvakban és a Tana folyónál, a kenyai partoknál elkövetett támadásokért, melyek során több mint 100 embert kivégeztek, és a Mandela megyei két támadásért 2014 végén, melynek során 64 ember vesztette életét;

| O. | mivel a garissai egyetemen végrehajtott terrortámadást követően a kenyai kormány azzal fenyegette meg az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságát, hogy három hónapon belül bezárja a Dadaab menekülttábort; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága figyelmeztetett, hogy ennek „súlyos humanitárius és gyakorlati következményei” lennének; mivel az ENSZ menekültügyi egyezménye tiltja a menekültek visszakényszerítését olyan területekre, ahol életük vagy szabadságuk veszélyben van; |
| --- | --- |

O.

mivel a garissai egyetemen végrehajtott terrortámadást követően a kenyai kormány azzal fenyegette meg az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságát, hogy három hónapon belül bezárja a Dadaab menekülttábort; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága figyelmeztetett, hogy ennek „súlyos humanitárius és gyakorlati következményei” lennének; mivel az ENSZ menekültügyi egyezménye tiltja a menekültek visszakényszerítését olyan területekre, ahol életük vagy szabadságuk veszélyben van;

| P. | mivel az afrikai készenléti haderő (ASF) még nem működőképes, és mivel az EU kijelentette, hogy afrikai békestratégiája részeként kész támogatni az afrikai békefenntartó képességeket; |
| --- | --- |

P.

mivel az afrikai készenléti haderő (ASF) még nem működőképes, és mivel az EU kijelentette, hogy afrikai békestratégiája részeként kész támogatni az afrikai békefenntartó képességeket;

| Q. | mivel az AKCS-EU partnerségi megállapodási 11. cikke szerint „a békeépítés, valamint a konfliktus-megelőzés és -megoldás területén megvalósuló tevékenységek kiterjednek különösen a politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőségeknek a társadalom összes szegmense közötti kiegyensúlyozására, a kormányzás demokratikus legitimitásának és hatékonyságának megerősítésére, a csoportérdekek békés egyeztetését célzó hatékony mechanizmusok kialakítására, [...] a társadalom különböző szegmensei közötti választóvonalak áthidalására, valamint az aktív és szervezett civil társadalom támogatására”. |
| --- | --- |

Q.

mivel az AKCS-EU partnerségi megállapodási 11. cikke szerint „a békeépítés, valamint a konfliktus-megelőzés és -megoldás területén megvalósuló tevékenységek kiterjednek különösen a politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőségeknek a társadalom összes szegmense közötti kiegyensúlyozására, a kormányzás demokratikus legitimitásának és hatékonyságának megerősítésére, a csoportérdekek békés egyeztetését célzó hatékony mechanizmusok kialakítására, [...] a társadalom különböző szegmensei közötti választóvonalak áthidalására, valamint az aktív és szervezett civil társadalom támogatására”.

| 1. | a leghatározottabban elítéli az as-Sabáb által 2015. április 2-án Garissában elkövetett terrortámadást, mely során 147 fiatal, ártatlan egyetemistát gyilkolt meg, 79-et pedig megsebesített; határozottan elítéli az emberi jogok mindennemű megsértését, különösen, ha vallásuk, hitük vagy etnikai származásuk miatt ölnek meg embereket; |
| --- | --- |

1.

a leghatározottabban elítéli az as-Sabáb által 2015. április 2-án Garissában elkövetett terrortámadást, mely során 147 fiatal, ártatlan egyetemistát gyilkolt meg, 79-et pedig megsebesített; határozottan elítéli az emberi jogok mindennemű megsértését, különösen, ha vallásuk, hitük vagy etnikai származásuk miatt ölnek meg embereket;

| 2. | ismételten elítéli az as-Sabáb által 2014 nyarán számos, part menti kenyai falu ellen végrehajtott rajtaütéseket, köztük a Mpeketoni elleni támadást, melynek során 50 embert kivégeztek; határozottan elítéli a Nairobiban található Westgate bevásárlóközpont ellen 2013. szeptember 24-én elkövetett támadást, melyet követően 67 holttestet találtak; elítéli az as-Sabáb által 2015. március 25-én, Mogadishuban végrehajtott támadást, melynek során Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Szomália ENSZ melletti állandó képviselője (Genf) életét vesztette; |
| --- | --- |

2.

ismételten elítéli az as-Sabáb által 2014 nyarán számos, part menti kenyai falu ellen végrehajtott rajtaütéseket, köztük a Mpeketoni elleni támadást, melynek során 50 embert kivégeztek; határozottan elítéli a Nairobiban található Westgate bevásárlóközpont ellen 2013. szeptember 24-én elkövetett támadást, melyet követően 67 holttestet találtak; elítéli az as-Sabáb által 2015. március 25-én, Mogadishuban végrehajtott támadást, melynek során Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Szomália ENSZ melletti állandó képviselője (Genf) életét vesztette;

| 3. | részvétét fejezi ki az áldozatok családjának, valamint a Kenyai Köztársaság lakosságának és kormányának; Kenya népe mellett áll az ilyen agresszív cselekményekkel való szembenézés során; |
| --- | --- |

3.

részvétét fejezi ki az áldozatok családjának, valamint a Kenyai Köztársaság lakosságának és kormányának; Kenya népe mellett áll az ilyen agresszív cselekményekkel való szembenézés során;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a vallásszabadság alapvető jog, és határozottan elítéli a valláson alapuló erőszak vagy megkülönböztetés bármely formáját; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a vallásszabadság alapvető jog, és határozottan elítéli a valláson alapuló erőszak vagy megkülönböztetés bármely formáját;

| 5. | elítéli a keresztény közösségek ellen több országban a közelmúltban elkövetett támadásokat, különösen arra a 12 keresztényre gondolva, akiket egy Líbiából Európába megkísérelt tengeri átkelés során sorstársaik nemrégiben a tengerbe dobtak, valamint arra a 30 etióp keresztényre, akiket 2015. április 19-én mészároltak le, emellett együttérzését fejezi ki az áldozatok családjainak; |
| --- | --- |

5.

elítéli a keresztény közösségek ellen több országban a közelmúltban elkövetett támadásokat, különösen arra a 12 keresztényre gondolva, akiket egy Líbiából Európába megkísérelt tengeri átkelés során sorstársaik nemrégiben a tengerbe dobtak, valamint arra a 30 etióp keresztényre, akiket 2015. április 19-én mészároltak le, emellett együttérzését fejezi ki az áldozatok családjainak;

| 6. | komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a terrorcselekmények elkövetői a világ számos részén visszaélnek a vallási meggyőződéssel, és mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy megsokszorozódtak a keresztényekkel szembeni vallási türelmetlenség és elnyomás megnyilvánulásai és az ellenük elkövetett erőszakcselekmények főleg az arab világ egyes részein; elítéli a vallás ürügyként való felhasználását különböző konfliktushelyzetekben; elítéli a templomok ellen irányuló, világszerte egyre gyakoribbá váló támadásokat, különösen a Pakisztánban 2015. március 15-én elkövetett, 14 ember életét követelő támadást; határozottan elítéli a keresztények bebörtönzését, erőszakos eltüntetését, kínzását, rabszolgaságba taszítását és nyilvános kivégzését Észak-Koreában; megerősíti és támogatja az Irakban és Szíriában élő valamennyi vallási és etnikai kisebbség – többek között a keresztények – azon elidegeníthetetlen jogát, hogy továbbra is méltóságban, egyenlőséget élvezve és biztonságban élhessen saját történelme és hagyományai szerinti szülőföldjén; megjegyzi, hogy különböző vallási csoportok tagjai évszázadokon át éltek békésen egymás mellett a térségben; |
| --- | --- |

6.

komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a terrorcselekmények elkövetői a világ számos részén visszaélnek a vallási meggyőződéssel, és mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy megsokszorozódtak a keresztényekkel szembeni vallási türelmetlenség és elnyomás megnyilvánulásai és az ellenük elkövetett erőszakcselekmények főleg az arab világ egyes részein; elítéli a vallás ürügyként való felhasználását különböző konfliktushelyzetekben; elítéli a templomok ellen irányuló, világszerte egyre gyakoribbá váló támadásokat, különösen a Pakisztánban 2015. március 15-én elkövetett, 14 ember életét követelő támadást; határozottan elítéli a keresztények bebörtönzését, erőszakos eltüntetését, kínzását, rabszolgaságba taszítását és nyilvános kivégzését Észak-Koreában; megerősíti és támogatja az Irakban és Szíriában élő valamennyi vallási és etnikai kisebbség – többek között a keresztények – azon elidegeníthetetlen jogát, hogy továbbra is méltóságban, egyenlőséget élvezve és biztonságban élhessen saját történelme és hagyományai szerinti szülőföldjén; megjegyzi, hogy különböző vallási csoportok tagjai évszázadokon át éltek békésen egymás mellett a térségben;

| 7. | sürgeti az uniós intézményeket, hogy teljesítsék az EUMSZ 17. cikke alapján rájuk háruló, az egyházakkal, vallási, filozófiai és nem felekezeti szervezetekkel való nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet előíró kötelezettséget annak biztosítása érdekében, hogy a keresztények és más vallási közösségek üldözésének ügyét az EU prioritásnak tekintse; |
| --- | --- |

7.

sürgeti az uniós intézményeket, hogy teljesítsék az EUMSZ 17. cikke alapján rájuk háruló, az egyházakkal, vallási, filozófiai és nem felekezeti szervezetekkel való nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet előíró kötelezettséget annak biztosítása érdekében, hogy a keresztények és más vallási közösségek üldözésének ügyét az EU prioritásnak tekintse;

| 8. | elítéli azon régi törvény (arab nevén „dzimma” megállapodás) ISIS/Dáis által Szíriában és Irakban való alkalmazását, melynek célja, hogy a keresztényekből pénzt zsaroljanak ki vallási adózási kötelezettségek és korlátozások útján, melyek megszegéséért az életükkel fizetnek; |
| --- | --- |

8.

elítéli azon régi törvény (arab nevén „dzimma” megállapodás) ISIS/Dáis által Szíriában és Irakban való alkalmazását, melynek célja, hogy a keresztényekből pénzt zsaroljanak ki vallási adózási kötelezettségek és korlátozások útján, melyek megszegéséért az életükkel fizetnek;

| 9. | megerősíti az Afrika különböző részein élő, üldözést elszenvedő keresztények melletti szolidaritását, különös tekintettel a Líbiában, Nigériában és Szudánban a közelmúltban elkövetett atrocitásokra; |
| --- | --- |

9.

megerősíti az Afrika különböző részein élő, üldözést elszenvedő keresztények melletti szolidaritását, különös tekintettel a Líbiában, Nigériában és Szudánban a közelmúltban elkövetett atrocitásokra;

| 10. | elítéli és elutasítja az iszlám tanítás minden olyan félreértelmezését, amely ürügyül szolgál egy erőszakos, kegyetlen, totalitárius, elnyomó és expanzív ideológia felépítéséhez, amely legitimálja a keresztény kisebbségek kiirtását; sürgeti a muzulmán vezetőket, hogy teljes mértékben ítéljék el a terrortámadásokat, beleértve a vallási közösségek és vallási kisebbségek, és különösen a keresztények ellen irányuló támadásokat; |
| --- | --- |

10.

elítéli és elutasítja az iszlám tanítás minden olyan félreértelmezését, amely ürügyül szolgál egy erőszakos, kegyetlen, totalitárius, elnyomó és expanzív ideológia felépítéséhez, amely legitimálja a keresztény kisebbségek kiirtását; sürgeti a muzulmán vezetőket, hogy teljes mértékben ítéljék el a terrortámadásokat, beleértve a vallási közösségek és vallási kisebbségek, és különösen a keresztények ellen irányuló támadásokat;

| 11. | gyors, pártatlan és hatékony vizsgálatot sürget ezen elítélendő terrorcselekmények elkövetőinek, szervezőinek, finanszírozóinak és szponzorainak azonosítása és bíróság elé állítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

gyors, pártatlan és hatékony vizsgálatot sürget ezen elítélendő terrorcselekmények elkövetőinek, szervezőinek, finanszírozóinak és szponzorainak azonosítása és bíróság elé állítása érdekében;

| 12. | tudomásul veszi, hogy a tényleges választ a többi afrikai országgal közös fellépések révén kell megadni, és felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a Tanácsot, hogy az e régiót érintő biztonsági és terrorfenyegetést az Afrikai Unióval együttműködve kezelje, támogatva az AU arra irányuló kulcsfontosságú erőfeszítéseit, hogy az as-Sabábot az AMISOM művelet révén győzze le; sürgeti az Európai Uniót, hogy határozottan támogassa a kontinentális és regionális konfliktusmegoldó mechanizmusok végrehajtását, elsősorban az afrikai készenléti haderőt (ASF); |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi, hogy a tényleges választ a többi afrikai országgal közös fellépések révén kell megadni, és felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a Tanácsot, hogy az e régiót érintő biztonsági és terrorfenyegetést az Afrikai Unióval együttműködve kezelje, támogatva az AU arra irányuló kulcsfontosságú erőfeszítéseit, hogy az as-Sabábot az AMISOM művelet révén győzze le; sürgeti az Európai Uniót, hogy határozottan támogassa a kontinentális és regionális konfliktusmegoldó mechanizmusok végrehajtását, elsősorban az afrikai készenléti haderőt (ASF);

| 13. | felszólítja a kenyai kormányt, hogy vállaljon felelősséget és vegyen részt az as-Sabáb által folytatott erőszak és az annak hátterében húzódó okok felszámolásában; úgy ítéli meg, hogy a biztonság csak a kenyai politikai és civil társadalomban tapasztalható megosztottság és a regionális egyenlőtlenségek megfelelő kezelése esetén érhető el; sajnálatosnak tartja a rendőri erők megkésett reagálását; különösen arra kéri a kormányt, tartózkodjon attól, hogy a terrortámadásokat a polgári szabadságjogok korlátozásának indokaként használja; felszólítja a kenyai hatóságokat, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó stratégiájukat a jogállamiságra és az alapvető jogok tiszteletben tartására alapozzák; kitart amellett, hogy szükség van a terrorizmusellenes politikák demokratikus és bírósági felügyeletére; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a kenyai kormányt, hogy vállaljon felelősséget és vegyen részt az as-Sabáb által folytatott erőszak és az annak hátterében húzódó okok felszámolásában; úgy ítéli meg, hogy a biztonság csak a kenyai politikai és civil társadalomban tapasztalható megosztottság és a regionális egyenlőtlenségek megfelelő kezelése esetén érhető el; sajnálatosnak tartja a rendőri erők megkésett reagálását; különösen arra kéri a kormányt, tartózkodjon attól, hogy a terrortámadásokat a polgári szabadságjogok korlátozásának indokaként használja; felszólítja a kenyai hatóságokat, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó stratégiájukat a jogállamiságra és az alapvető jogok tiszteletben tartására alapozzák; kitart amellett, hogy szükség van a terrorizmusellenes politikák demokratikus és bírósági felügyeletére;

| 14. | sürgeti a kenyai hatóságokat, hogy biztosítsák a vallások közötti mindennemű szembenállásnak, valamint a muszlim közösség és az as-Sabáb párhuzamba állításának kiküszöbölését, továbbá hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy fennmaradjon az ország egysége a társadalmi és gazdasági növekedés, stabilitás, valamint a kenyai nép méltósága és emberi jogai biztosítása érdekében; felszólítja a kenyai kormányt, az ellenzéki vezetőket és a vallási vezetőket, hogy foglalkozzanak az elszigetelődés, az országon belüli regionális széthúzás és az intézményes megkülönböztetés régóta fennálló sérelmeivel, továbbá biztosítsák, hogy a terrorizmusellenes műveletek kizárólag az elkövetőkre irányuljanak, ne pedig a tágabb értelemben vett etnikai és vallási közösségekre; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a kenyai hatóságokat, hogy biztosítsák a vallások közötti mindennemű szembenállásnak, valamint a muszlim közösség és az as-Sabáb párhuzamba állításának kiküszöbölését, továbbá hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy fennmaradjon az ország egysége a társadalmi és gazdasági növekedés, stabilitás, valamint a kenyai nép méltósága és emberi jogai biztosítása érdekében; felszólítja a kenyai kormányt, az ellenzéki vezetőket és a vallási vezetőket, hogy foglalkozzanak az elszigetelődés, az országon belüli regionális széthúzás és az intézményes megkülönböztetés régóta fennálló sérelmeivel, továbbá biztosítsák, hogy a terrorizmusellenes műveletek kizárólag az elkövetőkre irányuljanak, ne pedig a tágabb értelemben vett etnikai és vallási közösségekre;

| 15. | emlékezteti az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat arra, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, 2012 júniusában elfogadott uniós cselekvési terv keretében elkötelezték magukat annak biztosítása mellett, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseket a harmadik országokkal a terrorizmus elleni küzdelemről folytatott párbeszéd valamennyi formájában felvessék; |
| --- | --- |

15.

emlékezteti az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat arra, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, 2012 júniusában elfogadott uniós cselekvési terv keretében elkötelezték magukat annak biztosítása mellett, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseket a harmadik országokkal a terrorizmus elleni küzdelemről folytatott párbeszéd valamennyi formájában felvessék;

| 16. | felhívja az EU-t, hogy Kenyában hajtson végre egy katonai kiképzési programot, adjon modern felszereléseket és működjön együtt a kenyai hadsereg és rendőrség kiképzésében a terrorizmus elleni küzdelem és az as-Sabáb terjeszkedésének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

16.

felhívja az EU-t, hogy Kenyában hajtson végre egy katonai kiképzési programot, adjon modern felszereléseket és működjön együtt a kenyai hadsereg és rendőrség kiképzésében a terrorizmus elleni küzdelem és az as-Sabáb terjeszkedésének megakadályozása érdekében;

| 17. | sürgeti a kenyai kormányt, hogy tegyen meg minden a jogállamiság, az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és az alapvető szabadságjogok érvényesülése érdekében, és felhívja az EU-t, hogy a nemzetbiztonság garantálása, valamint az ország és a régió békéjének és stabilitásának biztosítása érdekében támogassa ebben nemzetközi partnereit, és biztosítson pénzügyi támogatást a meglévő kormányzati programok megerősítésére; kitart amellett, hogy az as-Sabáb által gyakorolt elharapódzó erőszakot a szomszédos országokkal közösen kell kezelni; kéri az EU-t, hogy ebben az ügyben biztosítsa az összes szükséges pénzügyi, logisztikai és szakértői támogatást, többek között az Afrikai Békekeret és az uniós válságkezelési eszközök igénybevételének lehetőségét; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a kenyai kormányt, hogy tegyen meg minden a jogállamiság, az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és az alapvető szabadságjogok érvényesülése érdekében, és felhívja az EU-t, hogy a nemzetbiztonság garantálása, valamint az ország és a régió békéjének és stabilitásának biztosítása érdekében támogassa ebben nemzetközi partnereit, és biztosítson pénzügyi támogatást a meglévő kormányzati programok megerősítésére; kitart amellett, hogy az as-Sabáb által gyakorolt elharapódzó erőszakot a szomszédos országokkal közösen kell kezelni; kéri az EU-t, hogy ebben az ügyben biztosítsa az összes szükséges pénzügyi, logisztikai és szakértői támogatást, többek között az Afrikai Békekeret és az uniós válságkezelési eszközök igénybevételének lehetőségét;

| 18. | felhívja a kenyai biztonsági erőket, hogy adjanak törvényes választ a támadásokra a terrorfenyegetés leküzdése céljából; felhívja a kenyai kormányt, hogy biztosítsa a területén található menekülttáborok biztonságát és védelmét a nemzetközi joggal összhangban; |
| --- | --- |

18.

felhívja a kenyai biztonsági erőket, hogy adjanak törvényes választ a támadásokra a terrorfenyegetés leküzdése céljából; felhívja a kenyai kormányt, hogy biztosítsa a területén található menekülttáborok biztonságát és védelmét a nemzetközi joggal összhangban;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi terrorizmust illegális pénzmosásból, váltságdíjakból, zsarolásból, kábítószer-kereskedelemből és korrupcióból származó pénzzel finanszírozzák; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a harmadik országokkal való együttműködést a terrorizmus finanszírozását célzó pénzmosással kapcsolatos titkosszolgálati információk megosztása érdekében; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi terrorizmust illegális pénzmosásból, váltságdíjakból, zsarolásból, kábítószer-kereskedelemből és korrupcióból származó pénzzel finanszírozzák; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a harmadik országokkal való együttműködést a terrorizmus finanszírozását célzó pénzmosással kapcsolatos titkosszolgálati információk megosztása érdekében;

| 20. | ismételten megerősíti, hogy támogat minden olyan kezdeményezést, amely előmozdítja a vallási és egyéb közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet; felhív minden vallási vezetőt, hogy mozdítsa elő a toleranciát, és tegyen kezdeményezéseket a gyűlölet és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen; |
| --- | --- |

20.

ismételten megerősíti, hogy támogat minden olyan kezdeményezést, amely előmozdítja a vallási és egyéb közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet; felhív minden vallási vezetőt, hogy mozdítsa elő a toleranciát, és tegyen kezdeményezéseket a gyűlölet és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen;

| 21. | elítéli az oktatási intézmények és épületek ellen intézett terrortámadásokat, melyek arra irányulnak, hogy aláássák az oktatást és az emberek méltóságát, valamint bizalmatlanságot és megosztottságot idézzenek elő a különböző közösségek között; emlékeztet arra a világszerte elítélt 2014. évi esetre, amikor a nigériai Chibok városában a Boko Haram dzsihadista terrorcsoport keresztény fiatal lányokat rabolt el és tüntetett el; |
| --- | --- |

21.

elítéli az oktatási intézmények és épületek ellen intézett terrortámadásokat, melyek arra irányulnak, hogy aláássák az oktatást és az emberek méltóságát, valamint bizalmatlanságot és megosztottságot idézzenek elő a különböző közösségek között; emlékeztet arra a világszerte elítélt 2014. évi esetre, amikor a nigériai Chibok városában a Boko Haram dzsihadista terrorcsoport keresztény fiatal lányokat rabolt el és tüntetett el;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Kenya kormányának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kormányközi Fejlesztési Hivatalnak (IGAD), az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Közgyűlésének, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Kenya kormányának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kormányközi Fejlesztési Hivatalnak (IGAD), az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Közgyűlésének, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/55

---

P8_TA(2015)0179

Kulturális vonatkozású helyek ISIS/Dáis általi lerombolása

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása kulturális helyszínek ISIS/Dáis általi lerombolásáról (2015/2649(RSP))

(2016/C 346/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, a szíriai és iraki kulturális emlékhelyek lerombolásáról szóló szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000031/2015 – B8-0115/2015 és O-000032/2015 – B8-0116/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, a szíriai és iraki kulturális emlékhelyek lerombolásáról szóló szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000031/2015 – B8-0115/2015 és O-000032/2015 – B8-0116/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikkére, amely szerint „az Unió fellépésének célja a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása”, különösen „az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme” területén, valamint hogy „az Unió és a tagállamok erősítik az együttműködést harmadik országokkal és a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikkére, amely szerint „az Unió fellépésének célja a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása”, különösen „az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme” területén, valamint hogy „az Unió és a tagállamok erősítik az együttműködést harmadik országokkal és a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel”,

| — | tekintettel a kulturális javak kiviteléről szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak kiviteléről szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló (3), 2013. december 13-i 2013/760/KKBP tanácsi határozat és különösen annak a szíriai kulturális javak behozataláról, kiviteléről vagy átadásáról rendelkező 11c. cikke alapján elfogadott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. december 13-i 1332/2013/EU tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló (3), 2013. december 13-i 2013/760/KKBP tanácsi határozat és különösen annak a szíriai kulturális javak behozataláról, kiviteléről vagy átadásáról rendelkező 11c. cikke alapján elfogadott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. december 13-i 1332/2013/EU tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló, a 2009/834/KKBP tanácsi együttes fellépéssel (5) módosított, 2001. július 20-i 2001/555/KKBP tanácsi együttes fellépésére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló, a 2009/834/KKBP tanácsi együttes fellépéssel (5) módosított, 2001. július 20-i 2001/555/KKBP tanácsi együttes fellépésére (6),

| — | tekintettel a kulturális javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózatának (EU CULTNET) létrehozásáról szóló, 2012. októberi tanácsi állásfoglalásra (14232/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózatának (EU CULTNET) létrehozásáról szóló, 2012. októberi tanácsi állásfoglalásra (14232/2012),

| — | tekintettel a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelméről szóló 1954. évi hágai egyezmény 1999. évi második jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelméről szóló 1954. évi hágai egyezmény 1999. évi második jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 14-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 14-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló, 1972. november 16-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló, 1972. november 16-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló, 2003. október 17-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló, 2003. október 17-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló, 1995-ben elfogadott UNIDROIT-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló, 1995-ben elfogadott UNIDROIT-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az al-Kaida nemzetközi békét és biztonságot veszélyeztető terrorista cselekményei által okozott fenyegetésekről szóló, 2015. február 12-i 2199. számú határozatára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az al-Kaida nemzetközi békét és biztonságot veszélyeztető terrorista cselekményei által okozott fenyegetésekről szóló, 2015. február 12-i 2199. számú határozatára (7),

| — | tekintettel a műemlékek és műemlékhelyszínek konzerválását és restaurálását célzó 1964. évi Velencei Chartára, amely biztosítja az ősi épületek megőrzésének és restaulásának nemzetközi keretrendszerét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a műemlékek és műemlékhelyszínek konzerválását és restaurálását célzó 1964. évi Velencei Chartára, amely biztosítja az ősi épületek megőrzésének és restaulásának nemzetközi keretrendszerét,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Rómában, 1998. július 17-én elfogadott Statútumára és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának ix. alpontjára, amely háborús bűncselekményként ismeri el a támadások szándékos indítását „vallási, oktatási, művészeti, tudományos, vagy jótékony célú épületek, történelmi műemlékek, kórházak vagy olyan helyek ellen, ahol a betegeket és sebesülteket gyűjtik össze, feltéve, hogy azok nem katonai célpontok”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Rómában, 1998. július 17-én elfogadott Statútumára és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának ix. alpontjára, amely háborús bűncselekményként ismeri el a támadások szándékos indítását „vallási, oktatási, művészeti, tudományos, vagy jótékony célú épületek, történelmi műemlékek, kórházak vagy olyan helyek ellen, ahol a betegeket és sebesülteket gyűjtik össze, feltéve, hogy azok nem katonai célpontok”,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (8), amelynek 211. bekezdése rögzíti, hogy a kulturális és művészeti örökség szándékos rombolását, ahogy az jelenleg Irakban és Szíriában történik, háborús bűncselekményként és emberiesség elleni bűncselekményként kell üldözni, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (8), amelynek 211. bekezdése rögzíti, hogy a kulturális és művészeti örökség szándékos rombolását, ahogy az jelenleg Irakban és Szíriában történik, háborús bűncselekményként és emberiesség elleni bűncselekményként kell üldözni,

| — | tekintettel „Az Európai Unió Szíriára és Irakra, valamint a Dáis jelentette veszélyre vonatkozó regionális stratégiájának elemei” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2015. február 6-i közös közleményre (JOIN(2015)0002), amelyben a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője elismerték a szíriai és az iraki válság, valamint a Dáis által jelentett fenyegetés leküzdésével kapcsolatban a kulturális örökség elpusztításának és fosztogatásának súlyosságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió Szíriára és Irakra, valamint a Dáis jelentette veszélyre vonatkozó regionális stratégiájának elemei” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2015. február 6-i közös közleményre (JOIN(2015)0002), amelyben a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője elismerték a szíriai és az iraki válság, valamint a Dáis által jelentett fenyegetés leküzdésével kapcsolatban a kulturális örökség elpusztításának és fosztogatásának súlyosságát,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Szíriában, Irakban és Tunéziában a közelmúltban számos archeológiai, vallási és kulturális helyszín vált szélsőséges, különösen az Iraki és Szíriai Iszlám Államhoz (ISIS/Dáis) kapcsolódó csoportok által elkövetett célzott rombolás áldozatává, továbbá mivel ezeket a kulturális örökséggel szembeni támadásokat az UNESCO főigazgatója, Irina Bokova „kulturális tisztogatásnak” nevezte; |
| --- | --- |

A.

mivel Szíriában, Irakban és Tunéziában a közelmúltban számos archeológiai, vallási és kulturális helyszín vált szélsőséges, különösen az Iraki és Szíriai Iszlám Államhoz (ISIS/Dáis) kapcsolódó csoportok által elkövetett célzott rombolás áldozatává, továbbá mivel ezeket a kulturális örökséggel szembeni támadásokat az UNESCO főigazgatója, Irina Bokova „kulturális tisztogatásnak” nevezte;

| B. | mivel az UNESCO szerint a „kulturális tisztogatás” olyan szándékos stratégiát jelent, amelynek célja a kulturális sokszínűség elpusztítása kulturális, etnikai vagy vallási hátterük alapján azonosított egyének tudatos célbavételével, továbbá az imahelyeik, emlékhelyeik és tanulásra szolgáló helyeik ellen intézett tudatos támadások révén, és mivel az Irakban és Szíriában megfigyelhető kulturális tisztogatási stratégia a kulturális örökség elleni támadásokban nyilvánul meg, amelyek mind a kultúra olyan fizikai, kézzelfogható és épített megnyilvánulási formái, mint például a műemlékek és épületek, mind a kisebbségek, továbbá a kultúrának olyan nem kézzelfogható megnyilvánulásai, mint a szokások, hagyományok és hiedelmek ellen irányulnak (9), |
| --- | --- |

B.

mivel az UNESCO szerint a „kulturális tisztogatás” olyan szándékos stratégiát jelent, amelynek célja a kulturális sokszínűség elpusztítása kulturális, etnikai vagy vallási hátterük alapján azonosított egyének tudatos célbavételével, továbbá az imahelyeik, emlékhelyeik és tanulásra szolgáló helyeik ellen intézett tudatos támadások révén, és mivel az Irakban és Szíriában megfigyelhető kulturális tisztogatási stratégia a kulturális örökség elleni támadásokban nyilvánul meg, amelyek mind a kultúra olyan fizikai, kézzelfogható és épített megnyilvánulási formái, mint például a műemlékek és épületek, mind a kisebbségek, továbbá a kultúrának olyan nem kézzelfogható megnyilvánulásai, mint a szokások, hagyományok és hiedelmek ellen irányulnak (9),

| C. | mivel a kulturális örökség elpusztítására irányuló bizonyos cselekményeket bizonyos körülmények között emberiesség elleni bűncselekménynek minősítettek (10); mivel különösen, hogy ha azok vallási vagy etnikai csoport tagjai ellen irányulnak, a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának 7. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerinti üldözés bűntettének képezhetik részét; |
| --- | --- |

C.

mivel a kulturális örökség elpusztítására irányuló bizonyos cselekményeket bizonyos körülmények között emberiesség elleni bűncselekménynek minősítettek (10); mivel különösen, hogy ha azok vallási vagy etnikai csoport tagjai ellen irányulnak, a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának 7. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerinti üldözés bűntettének képezhetik részét;

| D. | mivel a kulturális és történelmi jelentőségű műemlékek lerombolása nem új keletű. és nem csak Irakban és Szíriában zajlik; mivel az UNESCO szerint „a kulturális örökség fontos részét képezi a közösségek, csoportok és egyének kulturális identitásának és a társadalmi kohéziónak, ezért szándékos rombolása súlyos következményekkel járhat az emberi méltóság és az emberi jogok tekintetében” (11); hangsúlyozva, hogy az UNESCO és mások megállapítása szerint az iraki és szíriai kulturális és vallási műemlékek és objektumok ISIS/Dáis általi kifosztásából és csempészéséből keletkező hasznot az ISIS/Dáis terrorista tevékenysége finanszírozásának elősegítésére fordítják, aminek eredményeként a művészeti és kulturális javak „háborús fegyverekké” válnak; |
| --- | --- |

D.

mivel a kulturális és történelmi jelentőségű műemlékek lerombolása nem új keletű. és nem csak Irakban és Szíriában zajlik; mivel az UNESCO szerint „a kulturális örökség fontos részét képezi a közösségek, csoportok és egyének kulturális identitásának és a társadalmi kohéziónak, ezért szándékos rombolása súlyos következményekkel járhat az emberi méltóság és az emberi jogok tekintetében” (11); hangsúlyozva, hogy az UNESCO és mások megállapítása szerint az iraki és szíriai kulturális és vallási műemlékek és objektumok ISIS/Dáis általi kifosztásából és csempészéséből keletkező hasznot az ISIS/Dáis terrorista tevékenysége finanszírozásának elősegítésére fordítják, aminek eredményeként a művészeti és kulturális javak „háborús fegyverekké” válnak;

| E. | mivel 2014. március 1-jén az Európai Unió által nyújtott támogatásnak köszönhetően az UNESCO más stratégiai partnerekkel hároméves projektet indított „A szíriai kulturális örökség megóvása veszélyhelyzetben” címmel elsősorban azzal a céllal, hogy a veszélyhelyzetben biztosítsák a szíriai kulturális örökség védelmét; |
| --- | --- |

E.

mivel 2014. március 1-jén az Európai Unió által nyújtott támogatásnak köszönhetően az UNESCO más stratégiai partnerekkel hároméves projektet indított „A szíriai kulturális örökség megóvása veszélyhelyzetben” címmel elsősorban azzal a céllal, hogy a veszélyhelyzetben biztosítsák a szíriai kulturális örökség védelmét;

| F. | mivel az Európai Unió ratifikálta a 2005. október 20-án elfogadott, a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló egyezményt, az első olyan nemzetközi egyezményt, amely elismeri, hogy a kulturális javak kettős, mind gazdasági, mind kulturális természetűek, és „ezért nem kezelhetők úgy, mintha kizárólag kereskedelmi értéket hordoznának”, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió ratifikálta a 2005. október 20-án elfogadott, a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló egyezményt, az első olyan nemzetközi egyezményt, amely elismeri, hogy a kulturális javak kettős, mind gazdasági, mind kulturális természetűek, és „ezért nem kezelhetők úgy, mintha kizárólag kereskedelmi értéket hordoznának”,

| G. | mivel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 17-én elfogadott UNESCO-egyezmény, valamint a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javak nemzetközi visszaadásáról szóló, 1995. június 24-én elfogadott UNIDROIT-egyezmény elengedhetetlen eszköz a világ kulturális öröksége védelmének megerősítése szempontjából; |
| --- | --- |

G.

mivel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 17-én elfogadott UNESCO-egyezmény, valamint a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javak nemzetközi visszaadásáról szóló, 1995. június 24-én elfogadott UNIDROIT-egyezmény elengedhetetlen eszköz a világ kulturális öröksége védelmének megerősítése szempontjából;

| H. | mivel a kulturális javak tiltott kereskedelme mára a kábítószer- és a fegyverkereskedelem után a harmadik legnagyobb mértékű illegális kereskedelem, mivel szervezett bűnözői hálózatok irányítják, és mivel a jelenlegi nemzeti és nemzetközi mechanizmusok a kérdés kezeléséhez nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel, sem támogatással (12); |
| --- | --- |

H.

mivel a kulturális javak tiltott kereskedelme mára a kábítószer- és a fegyverkereskedelem után a harmadik legnagyobb mértékű illegális kereskedelem, mivel szervezett bűnözői hálózatok irányítják, és mivel a jelenlegi nemzeti és nemzetközi mechanizmusok a kérdés kezeléséhez nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel, sem támogatással (12);

| I. | mivel a kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem nem tartozik az Európai Unió egyedi hatáskörei közé, miután a Szerződések erről nem rendelkeznek, ugyanakkor az Unió több hatáskörét is érinti, ilyen például a belső piac, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség, a kultúra és a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP); |
| --- | --- |

I.

mivel a kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem nem tartozik az Európai Unió egyedi hatáskörei közé, miután a Szerződések erről nem rendelkeznek, ugyanakkor az Unió több hatáskörét is érinti, ilyen például a belső piac, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség, a kultúra és a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP);

| J. | mivel sürgősen szükség van a kulturális műtárgyak tiltott kereskedelme elleni küzdelem jobb összehangolására, továbbá a szoros együttműködésre a tudatosítás és az információcsere elősegítése, valamint a jogi keretrendszer megerősítése érdekében; ebben az összefüggésben emlékeztetve arra, hogy a kulturális javakkal kapcsolatos bűncselekmények megelőzéséről és az ellenük folytatott küzdelemről szóló 2011. decemberi tanácsi következtetések többek között azt ajánlották, hogy a tagállamok erősítsék meg a bűnüldöző szervek, a kulturális hatóságok, valamint a magánszervezetek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

J.

mivel sürgősen szükség van a kulturális műtárgyak tiltott kereskedelme elleni küzdelem jobb összehangolására, továbbá a szoros együttműködésre a tudatosítás és az információcsere elősegítése, valamint a jogi keretrendszer megerősítése érdekében; ebben az összefüggésben emlékeztetve arra, hogy a kulturális javakkal kapcsolatos bűncselekmények megelőzéséről és az ellenük folytatott küzdelemről szóló 2011. decemberi tanácsi következtetések többek között azt ajánlották, hogy a tagállamok erősítsék meg a bűnüldöző szervek, a kulturális hatóságok, valamint a magánszervezetek közötti együttműködést;

| K. | mivel a 2012 októberében egy tanácsi állásfoglalás létrehozta a kulturális javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózatát (EU CULTNET), amelynek fő célja, hogy javítsa a kulturális javak tiltott kereskedelmének megakadályozásával kapcsolatos információcserét, valamint hogy segítsen azonosítani és megosztani az információkat a tiltott kereskedelemben való részvétellel gyanúsítható bűnözői hálózatokról; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2012 októberében egy tanácsi állásfoglalás létrehozta a kulturális javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózatát (EU CULTNET), amelynek fő célja, hogy javítsa a kulturális javak tiltott kereskedelmének megakadályozásával kapcsolatos információcserét, valamint hogy segítsen azonosítani és megosztani az információkat a tiltott kereskedelemben való részvétellel gyanúsítható bűnözői hálózatokról;

| L. | mivel 2015. március 28-án, szombaton Bagdadban az UNESCO főigazgatója, Irina Bokova elindította a #Unite4Heritage kampányt, amelynek célja, hogy a közösségi oldalak erejét kihasználva globális szintű támogatást mozgósítson a kulturális örökség védelme érdekében; |
| --- | --- |

L.

mivel 2015. március 28-án, szombaton Bagdadban az UNESCO főigazgatója, Irina Bokova elindította a #Unite4Heritage kampányt, amelynek célja, hogy a közösségi oldalak erejét kihasználva globális szintű támogatást mozgósítson a kulturális örökség védelme érdekében;

| 1. | határozottan elítéli a kulturális, archeológiai és vallási emlékhelyek ISIS általi szándékos elpusztítását Szíriában és Irakban; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a kulturális, archeológiai és vallási emlékhelyek ISIS általi szándékos elpusztítását Szíriában és Irakban;

| 2. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen megfelelő, politikai szintű intézkedéseket az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. február 12-i 2199. sz. határozatának megfelelően annak érdekében, hogy a konfliktus időszaka alatt véget vessen a szíriai és iraki területekről származó kulturális javak illegális kereskedelmének, megakadályozva ezáltal, hogy e javakat finanszírozási forrásként használják; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen megfelelő, politikai szintű intézkedéseket az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. február 12-i 2199. sz. határozatának megfelelően annak érdekében, hogy a konfliktus időszaka alatt véget vessen a szíriai és iraki területekről származó kulturális javak illegális kereskedelmének, megakadályozva ezáltal, hogy e javakat finanszírozási forrásként használják;

| 3. | felhívja az alelnök/főképviselőt, hogy a kulturális diplomácia és a kultúrák közötti párbeszéd eszközét alkalmazza a különböző közösségek kibékítése és a lerombolt helyek újjáépítése során; |
| --- | --- |

3.

felhívja az alelnök/főképviselőt, hogy a kulturális diplomácia és a kultúrák közötti párbeszéd eszközét alkalmazza a különböző közösségek kibékítése és a lerombolt helyek újjáépítése során;

| 4. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EU-t éa tagállamait, hogy az Unió külső határain alkalmazzanak biztonsági intézkedéseket a Szíriából és Irakból származó kulturális javak Unióba való átcsempészésének megakadályozása érdekben, és hatékonyan működjenek együtt egy, a szíriai és iraki eredetű műtárgyak Európán belüli kereskedelmével szembeni közös fellépés keretében, mivel a közel-keleti műtárgyak kereskedelme jórészt az európai piacot célozza, az Egyesült Államokkal és az öböltérséggel együtt; |
| --- | --- |

4.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EU-t éa tagállamait, hogy az Unió külső határain alkalmazzanak biztonsági intézkedéseket a Szíriából és Irakból származó kulturális javak Unióba való átcsempészésének megakadályozása érdekben, és hatékonyan működjenek együtt egy, a szíriai és iraki eredetű műtárgyak Európán belüli kereskedelmével szembeni közös fellépés keretében, mivel a közel-keleti műtárgyak kereskedelme jórészt az európai piacot célozza, az Egyesült Államokkal és az öböltérséggel együtt;

| 5. | ezzel összefüggésben javasolja, hogy a Bizottság az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. február 12-i 2199. sz. határozatának (17) bekezdésével összhangban összpontosítson a kulturális műtárgyak tiltott kereskedelme elleni küzdelemre, különösen az Irakból 1990. augusztus 6. óta és a Szíriából 2011. március 15. óta illegálisan eltávolított, a kulturális örökség részét képező tárgyakra; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki összehangolt megközelítést az illegális kereskedelem e formája elleni küzdelemre vonatkozóan, együttműködve a nemzeti szinten illetékes nyomozó szolgálatokkal, valamint szoros együttműködésben az UNESCO-val és más olyan nemzetközi szervezetekkel, mint az ICOM (Múzeumok Nemzetközi Tanácsa), az ICOM Kék Pajzs Nemzetközi Bizottsága (ICBS), az Europol, az Interpol, az UNIDROIT (Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért), WCO (Vámügyi Világszervezet), ICOMOS (Műemlékek és Műemléki Együttesek Nemzetközi Bizottsága) és az ICCROM (Kulturális Javak Megőrzésének és Restaurálásának Nemzetközi Tanulmányi Központja); |
| --- | --- |

5.

ezzel összefüggésben javasolja, hogy a Bizottság az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. február 12-i 2199. sz. határozatának (17) bekezdésével összhangban összpontosítson a kulturális műtárgyak tiltott kereskedelme elleni küzdelemre, különösen az Irakból 1990. augusztus 6. óta és a Szíriából 2011. március 15. óta illegálisan eltávolított, a kulturális örökség részét képező tárgyakra; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki összehangolt megközelítést az illegális kereskedelem e formája elleni küzdelemre vonatkozóan, együttműködve a nemzeti szinten illetékes nyomozó szolgálatokkal, valamint szoros együttműködésben az UNESCO-val és más olyan nemzetközi szervezetekkel, mint az ICOM (Múzeumok Nemzetközi Tanácsa), az ICOM Kék Pajzs Nemzetközi Bizottsága (ICBS), az Europol, az Interpol, az UNIDROIT (Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért), WCO (Vámügyi Világszervezet), ICOMOS (Műemlékek és Műemléki Együttesek Nemzetközi Bizottsága) és az ICCROM (Kulturális Javak Megőrzésének és Restaurálásának Nemzetközi Tanulmányi Központja);

| 6. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy vonja be az Európai Unió Műholdközpontját Torrejónban, amely a KKBP keretében műholdas felvételek elemzéséből származó anyagokkal támogatja az uniós döntéshozatalt, a szíriai és iraki archeológiai és kulturális helyszínek figyelemmel kísérése és jegyzékük elkészítése céljából, valamint a szíriai archeológusok tevékenységének támogatása céljából, a további fosztogatások megelőzése és a civilek életének védelme érdekében; |
| --- | --- |

6.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy vonja be az Európai Unió Műholdközpontját Torrejónban, amely a KKBP keretében műholdas felvételek elemzéséből származó anyagokkal támogatja az uniós döntéshozatalt, a szíriai és iraki archeológiai és kulturális helyszínek figyelemmel kísérése és jegyzékük elkészítése céljából, valamint a szíriai archeológusok tevékenységének támogatása céljából, a további fosztogatások megelőzése és a civilek életének védelme érdekében;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre a tagállamok közötti gyors és biztonságos információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását az Irakból és Szíriából illegálisan kivitt kulturális műtárgyak tiltott kereskedelme elleni hatékony küzdelem érdekében, és sürgesse a tagállamokat, hogy alkalmazzák a kulturális javak tiltott kereskedelme elleni, a rendőrség és a vámtisztviselők rendelkezésére álló nemzetközi eszközöket, például az Interpol „I-24/7” lopottműtárgy-adatbázisát és a WCO online kommunikációs eszközét, az ARCHEO-t; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre a tagállamok közötti gyors és biztonságos információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását az Irakból és Szíriából illegálisan kivitt kulturális műtárgyak tiltott kereskedelme elleni hatékony küzdelem érdekében, és sürgesse a tagállamokat, hogy alkalmazzák a kulturális javak tiltott kereskedelme elleni, a rendőrség és a vámtisztviselők rendelkezésére álló nemzetközi eszközöket, például az Interpol „I-24/7” lopottműtárgy-adatbázisát és a WCO online kommunikációs eszközét, az ARCHEO-t;

| 8. | kéri, hogy vegyék fontolóra a bíróknak, rendőr- és vámtiszteknek, kormányzati hatóságoknak és és általában a piaci szereplőknek szóló európai képzési programok létrehozását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem résztvevői számára szaktudásuk bővítése és elmélyítését, valamint az olyan kezdeményezések támogatása, mint az ICOMOS által 2013 januárjában támogatott, a szíriai örökséggel foglalkozó szakembereknek szóló elektronikus távoktatási kurzus, amely katasztrófakockázat-kezelésről, kulturális gyűjteményekkel kapcsolatos elsősegélyről és dokumentációs technikákról nyújt ismereteket; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy vegyék fontolóra a bíróknak, rendőr- és vámtiszteknek, kormányzati hatóságoknak és és általában a piaci szereplőknek szóló európai képzési programok létrehozását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem résztvevői számára szaktudásuk bővítése és elmélyítését, valamint az olyan kezdeményezések támogatása, mint az ICOMOS által 2013 januárjában támogatott, a szíriai örökséggel foglalkozó szakembereknek szóló elektronikus távoktatási kurzus, amely katasztrófakockázat-kezelésről, kulturális gyűjteményekkel kapcsolatos elsősegélyről és dokumentációs technikákról nyújt ismereteket;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy kapcsolódjon be a civil társadalmi szervezetek veszélyeztetett kulturális javak védelmét és bejelentését célzó nemzetközi projektjeibe, például az AAAs térinformatikai technológiai projektbe, és továbbra is támogassa a kutatóközösségek tevékenységét, például a Moszul projektet, melyet a (Marie Skłodowska-Curie-cselekvés támogatásával működő) Initial Training Network for Digital Cultural Heritage fejlesztett ki; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy kapcsolódjon be a civil társadalmi szervezetek veszélyeztetett kulturális javak védelmét és bejelentését célzó nemzetközi projektjeibe, például az AAAs térinformatikai technológiai projektbe, és továbbra is támogassa a kutatóközösségek tevékenységét, például a Moszul projektet, melyet a (Marie Skłodowska-Curie-cselekvés támogatásával működő) Initial Training Network for Digital Cultural Heritage fejlesztett ki;

| 10. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb támogatást az ICOM által létrehozott, a kulturális javak tiltott kereskedelmével foglalkozó nemzetközi megfigyelőközpontnak, amely összeállította a kritikusan veszélyeztetett szíriai és iraki régiségek jegyzékét, melynek célja, hogy segítse azokat a múzeumokat, vámtisztviselőket, rendőröket, műkereskedőket és műgyűjtőket, és amely műholdas felvételek felhasználásával tervezi a helyszínek nyomon követését, együttműködve az ENSZ Képzési és Kutatóintézetével (UNITAR); |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb támogatást az ICOM által létrehozott, a kulturális javak tiltott kereskedelmével foglalkozó nemzetközi megfigyelőközpontnak, amely összeállította a kritikusan veszélyeztetett szíriai és iraki régiségek jegyzékét, melynek célja, hogy segítse azokat a múzeumokat, vámtisztviselőket, rendőröket, műkereskedőket és műgyűjtőket, és amely műholdas felvételek felhasználásával tervezi a helyszínek nyomon követését, együttműködve az ENSZ Képzési és Kutatóintézetével (UNITAR);

| 11. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan figyelemfelkeltő kampányokat, amelyek eltántorítják az embereket a háborús övezetekből és tiltott kereskedelemből származó kulturális javak adásvételétől; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan figyelemfelkeltő kampányokat, amelyek eltántorítják az embereket a háborús övezetekből és tiltott kereskedelemből származó kulturális javak adásvételétől;

| 12. | felszólítja a tagállamokat, hogy a háborús övezetekből származó kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem során tegyék meg a szükséges lépéseket az egyetemek, a kutatással foglalkozó testületek és a kulturális intézmények többek között etikai kódexek révén történő bevonása érdekében; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a tagállamokat, hogy a háborús övezetekből származó kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem során tegyék meg a szükséges lépéseket az egyetemek, a kutatással foglalkozó testületek és a kulturális intézmények többek között etikai kódexek révén történő bevonása érdekében;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az UNESCO #Unite4Heritage kampányát egy Irakra és Szíriára összpontosító tájékoztató kampány indítása révén, azzal a céllal, hogy felhívja a figyelmet a kulturális örökség fontosságára, a fosztogatás terrorista tevékenységek finanszírozására való felhasználására, valamint az ezekből az országokból, illetve más harmadik országokból származó kulturális javak illegális behozatalával kapcsolatos lehetséges szankciókra; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az UNESCO #Unite4Heritage kampányát egy Irakra és Szíriára összpontosító tájékoztató kampány indítása révén, azzal a céllal, hogy felhívja a figyelmet a kulturális örökség fontosságára, a fosztogatás terrorista tevékenységek finanszírozására való felhasználására, valamint az ezekből az országokból, illetve más harmadik országokból származó kulturális javak illegális behozatalával kapcsolatos lehetséges szankciókra;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg és javítsa a Tanács 2012. októberi állásfoglalásával létrehozott, a kulturális javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózatának (EU CULTNET) működését, amelynek célja a kulturális javak tiltott kereskedelmének megelőzésével kapcsolatos információcsere javítása, és hogy irányozza elő egy további eszköz létrehozását a Szíriából és Irakból jogellenesen kivitt kulturális javak EU-ba történő bevitelének ellenőrzésére; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg és javítsa a Tanács 2012. októberi állásfoglalásával létrehozott, a kulturális javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózatának (EU CULTNET) működését, amelynek célja a kulturális javak tiltott kereskedelmének megelőzésével kapcsolatos információcsere javítása, és hogy irányozza elő egy további eszköz létrehozását a Szíriából és Irakból jogellenesen kivitt kulturális javak EU-ba történő bevitelének ellenőrzésére;

| 15. | felszólítja a Tanácsot, hogy erősítse meg az Eurojust és az Europol azon egységeit, amelyek feladata, hogy támogassa a kulturális javak jogszerűtlen kereskedelmével kapcsolatos folyamatban lévő nyomozásokat, megelőzést és hírszerzési információk cseréjét; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Tanácsot, hogy erősítse meg az Eurojust és az Europol azon egységeit, amelyek feladata, hogy támogassa a kulturális javak jogszerűtlen kereskedelmével kapcsolatos folyamatban lévő nyomozásokat, megelőzést és hírszerzési információk cseréjét;

| 16. | bátorítja az ICOM Kék Pajzs Nemzetközi Bizottsága tevékenységeinek újraindítását; |
| --- | --- |

16.

bátorítja az ICOM Kék Pajzs Nemzetközi Bizottsága tevékenységeinek újraindítását;

| 17. | felhívja az Európai Uniót, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az UNESCO-val és a Nemzetközi Büntetőbírósággal együttműködve annak érdekében, hogy az emberiesség elleni bűncselekmény nemzetközi jogi kategóriáját kiterjesszék az emberiség kulturális örökségét jelentős mértékben szándékosan károsító vagy elpusztító cselekményekre; |
| --- | --- |

17.

felhívja az Európai Uniót, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az UNESCO-val és a Nemzetközi Büntetőbírósággal együttműködve annak érdekében, hogy az emberiesség elleni bűncselekmény nemzetközi jogi kategóriáját kiterjesszék az emberiség kulturális örökségét jelentős mértékben szándékosan károsító vagy elpusztító cselekményekre;

| 18. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették ezt meg, hogy ratifikálják a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. évi UNESCO-egyezményt, az 1995. évi UNIDROIT-egyezményt, a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelméről szóló 1954. évi hágai egyezményt és annak 1999. évi második jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

18.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették ezt meg, hogy ratifikálják a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. évi UNESCO-egyezményt, az 1995. évi UNIDROIT-egyezményt, a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelméről szóló 1954. évi hágai egyezményt és annak 1999. évi második jegyzőkönyvét;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az UNESCO főigazgatójának, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az UNESCO főigazgatójának, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 39., 2009.2.10., 1. o.

(2)  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

(3)  HL L 335., 2013.12.14., 3. o.

(4)  HL L 335., 2013.12.14., 50. o.

(5)  HL L 297., 2009.11.13., 18. o.

(6)  HL L 200., 2001.7.25., 5. o.

(7)  http://www.refworld.org/docid/54ef1f704.html

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0076.

(9)  http://www.unesco.org/new/en/media-services/single-view/news/conference_report_heritage_and_cultural_diversity_at_risk_in_iraq_and_syria/

(10)  A volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék IT-95-14/2. sz., Kordić és Čerkez ügyben 2001. február 26-én hozott ítélete, 207–208. pont.

(11)  Az UNESCO nyilatkozata a kulturális örökség szándékos pusztításáról, 2003.

(12)  http://www.africa-eu-partnership.org/newsroom/all-news/morocco-africa-eu-workshop-fight-against-illegal-trafficking-cultural-goods

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/60

---

P8_TA(2015)0180

A maldív-szigeteki helyzet

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2015/2662(RSP))

(2016/C 346/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Maldív-szigetekről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Maldív-szigetekről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a közelmúltbeli maldív-szigeteki fejleményekről és a büntetőbíróság bírájának letartóztatásáról szóló 2012. január 20-i közös helyi európai uniós nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közelmúltbeli maldív-szigeteki fejleményekről és a büntetőbíróság bírájának letartóztatásáról szóló 2012. január 20-i közös helyi európai uniós nyilatkozatra,

| — | tekintettel a maldív-szigeteki civil társadalom és emberi jogok veszélyeztetettségéről szóló 2014. szeptember 30-i közös helyi európai uniós nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a maldív-szigeteki civil társadalom és emberi jogok veszélyeztetettségéről szóló 2014. szeptember 30-i közös helyi európai uniós nyilatkozatra,

| — | tekintettel a maldív-szigeteki jogállamiságról szóló 2015. február 24-i közös helyi európai uniós nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a maldív-szigeteki jogállamiságról szóló 2015. február 24-i közös helyi európai uniós nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) szóvivőjének 2014. április 30-i nyilatkozatára a halálbüntetés visszaállításáról a Maldív-szigeteken, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) szóvivőjének 2014. április 30-i nyilatkozatára a halálbüntetés visszaállításáról a Maldív-szigeteken,

| — | tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) szóvivőjének Mohamed Nasheed volt maldív-szigeteki elnök elítéléséről szóló 2015. március 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) szóvivőjének Mohamed Nasheed volt maldív-szigeteki elnök elítéléséről szóló 2015. március 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosának Mohamed Nasheed korábbi elnök peréről tett 2015. március 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosának Mohamed Nasheed korábbi elnök peréről tett 2015. március 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Gabriela Knaul, a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2015. március 19-i nyilatkozatára, amely szerint a Maldív-szigeteken nem létezhet demokrácia tisztességes és független igazságszolgáltatási rendszer nélkül, |
| --- | --- |

—

tekintettel Gabriela Knaul, a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2015. március 19-i nyilatkozatára, amely szerint a Maldív-szigeteken nem létezhet demokrácia tisztességes és független igazságszolgáltatási rendszer nélkül,

| — | tekintettel az uniós választási megfigyelő misszió a Maldív Köztársaság 2014. március 22-i parlamenti választásairól szóló zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós választási megfigyelő misszió a Maldív Köztársaság 2014. március 22-i parlamenti választásairól szóló zárójelentésére,

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek a Maldív-szigetek részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek a Maldív-szigetek részes fele,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2015. március 13-án Mohamed Nasíd volt elnököt 13 év börtönbüntetésre ítélték terrorizmus vádjával, arra hivatkozva, hogy 2012 januárjában elrendelte a büntető bíróság akkori tárgyalásvezető bírájának letartóztatását, ami miatt az EU is kifejezte aggodalmait; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015. március 13-án Mohamed Nasíd volt elnököt 13 év börtönbüntetésre ítélték terrorizmus vádjával, arra hivatkozva, hogy 2012 januárjában elrendelte a büntető bíróság akkori tárgyalásvezető bírájának letartóztatását, ami miatt az EU is kifejezte aggodalmait;

| B. | mivel a megkérdőjelezhető tárgyaláson nem tartották be sem a nemzeti, sem a nemzetközi igazságügyi előírásokat, az ENSZ és az EU azon felhívása ellenére, hogy a Nasheed volt elnök elleni jogi eljárás méltányos és átlátható legyen; |
| --- | --- |

B.

mivel a megkérdőjelezhető tárgyaláson nem tartották be sem a nemzeti, sem a nemzetközi igazságügyi előírásokat, az ENSZ és az EU azon felhívása ellenére, hogy a Nasheed volt elnök elleni jogi eljárás méltányos és átlátható legyen;

| C. | mivel Mohamed Nasheed, aki hosszú ideig személyesen lépett fel az emberi jogok és a plurális demokrácia érdekében, és akit több alkalommal is bebörtönözték Maumoon Abdul Gayoom elnök 30 éves diktatúrája idején, vitatott körülmények között adta át a hatalmat négy évvel azután, hogy a Maldív-szigetek első demokratikusan megválasztott elnöke lett; |
| --- | --- |

C.

mivel Mohamed Nasheed, aki hosszú ideig személyesen lépett fel az emberi jogok és a plurális demokrácia érdekében, és akit több alkalommal is bebörtönözték Maumoon Abdul Gayoom elnök 30 éves diktatúrája idején, vitatott körülmények között adta át a hatalmat négy évvel azután, hogy a Maldív-szigetek első demokratikusan megválasztott elnöke lett;

| D. | mivel a maldív bírói kar politikai függetlenségének és megfelelő képzésének hiánya helyi és nemzetközi szinten egyaránt aláássa az ország igazságszolgáltatási rendszerének hitelességét; |
| --- | --- |

D.

mivel a maldív bírói kar politikai függetlenségének és megfelelő képzésének hiánya helyi és nemzetközi szinten egyaránt aláássa az ország igazságszolgáltatási rendszerének hitelességét;

| E. | mivel Tholhath Ibrahim és Mohamed Nazim volt védelmi minisztereket nemrég 10, illetve 11 év börtönbüntetésre, Ahmed Nazimot pedig, a madzslisz (parlament) volt alelnökét 25 év börtönbüntetésre ítélték; mivel jelentések szerint e pereket is rengeteg szabálytalanság jellemezte; |
| --- | --- |

E.

mivel Tholhath Ibrahim és Mohamed Nazim volt védelmi minisztereket nemrég 10, illetve 11 év börtönbüntetésre, Ahmed Nazimot pedig, a madzslisz (parlament) volt alelnökét 25 év börtönbüntetésre ítélték; mivel jelentések szerint e pereket is rengeteg szabálytalanság jellemezte;

| F. | mivel az ellenzéki politikusokat továbbra is rutinszerűen megfélemlítik, és mivel az Interparlamentáris Unió parlamenti képviselők emberi jogaival foglalkozó bizottságának legutóbbi jelentése szerint a Maldív-szigetek a legrosszabb országok között van az ellenzéki képviselők elleni támadásokat, kínzásokat és megfélemlítést tekintve; |
| --- | --- |

F.

mivel az ellenzéki politikusokat továbbra is rutinszerűen megfélemlítik, és mivel az Interparlamentáris Unió parlamenti képviselők emberi jogaival foglalkozó bizottságának legutóbbi jelentése szerint a Maldív-szigetek a legrosszabb országok között van az ellenzéki képviselők elleni támadásokat, kínzásokat és megfélemlítést tekintve;

| G. | mivel 2015. március 30-án a maldív parlament módosítást fogadott el a börtönbüntetésre és a szabadon bocsátásra vonatkozó maldív törvényhez, amely megtiltja, hogy börtönbüntetése alatt bárki egy párt tagja legyen, ami gyakorlatilag el fogja tüntetni Mohamed Nasheedot, az aktív politizálásból, és meg fogja akadályozni abban, hogy induljon a 2018. évi elnökválasztásokon; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015. március 30-án a maldív parlament módosítást fogadott el a börtönbüntetésre és a szabadon bocsátásra vonatkozó maldív törvényhez, amely megtiltja, hogy börtönbüntetése alatt bárki egy párt tagja legyen, ami gyakorlatilag el fogja tüntetni Mohamed Nasheedot, az aktív politizálásból, és meg fogja akadályozni abban, hogy induljon a 2018. évi elnökválasztásokon;

| H. | mivel legalább 140 tüntetőt vettek őrizetbe 2015 február óta, és csak olyan feltételekkel szabadultak, amelyek nagyban korlátozzák a további tüntetéseken való részvételi jogukat; |
| --- | --- |

H.

mivel legalább 140 tüntetőt vettek őrizetbe 2015 február óta, és csak olyan feltételekkel szabadultak, amelyek nagyban korlátozzák a további tüntetéseken való részvételi jogukat;

| I. | mivel a civil társadalmi szervezetek és az emberi jogi aktivisták növekvő számban szembesülnek zaklatásokkal, fenyegetésekkel és támadásokkal, beleértve a maldív emberi jogi bizottságot, amelyet a legfelsőbb bíróság hazaárulással és az alkotmányos rend aláásásával vádolt azután, hogy az az emberi jogok maldív-szigeteki helyzetéről szóló jelentést készített az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékeléséhez; mivel nem kormányzati szervezeteket azzal fenyegettek, hogy törlik őket a nyilvántartásból; |
| --- | --- |

I.

mivel a civil társadalmi szervezetek és az emberi jogi aktivisták növekvő számban szembesülnek zaklatásokkal, fenyegetésekkel és támadásokkal, beleértve a maldív emberi jogi bizottságot, amelyet a legfelsőbb bíróság hazaárulással és az alkotmányos rend aláásásával vádolt azután, hogy az az emberi jogok maldív-szigeteki helyzetéről szóló jelentést készített az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékeléséhez; mivel nem kormányzati szervezeteket azzal fenyegettek, hogy törlik őket a nyilvántartásból;

| J. | mivel az elmúlt években jelentős mértékben korlátozták a sajtó szabadságát, három újságírót letartóztattak miközben beszámoltak a Mohamed Nasheed szabadon bocsátásáért tartott politikai tüntetésekről, valamint 2014-ben eltűnt Ahmed Rilwan, a kormánnyal szemben kritikus újságíró, akit azóta sem találtak meg, és félő, hogy meghalt; |
| --- | --- |

J.

mivel az elmúlt években jelentős mértékben korlátozták a sajtó szabadságát, három újságírót letartóztattak miközben beszámoltak a Mohamed Nasheed szabadon bocsátásáért tartott politikai tüntetésekről, valamint 2014-ben eltűnt Ahmed Rilwan, a kormánnyal szemben kritikus újságíró, akit azóta sem találtak meg, és félő, hogy meghalt;

| K. | mivel a politikai zűrzavar közepette aggodalmat okoz, hogy a Maldív-szigeteken fokozódik iszlám militantizmus, és hogy feltehetően számos radikalizálódott fiatal férfi csatlakozott az ISIS-hez; |
| --- | --- |

K.

mivel a politikai zűrzavar közepette aggodalmat okoz, hogy a Maldív-szigeteken fokozódik iszlám militantizmus, és hogy feltehetően számos radikalizálódott fiatal férfi csatlakozott az ISIS-hez;

| L. | mivel 2014. április 27-én a maldív parlament megszavazta a halálbüntetésre vonatkozó, 1954 óta érvényben lévő moratórium végét, így lehetővé téve akár 7 éves kiskorúak elítélését, akik felelősségre vonhatók és 18 éves korukban kivégezhetők, addig pedig börtönben kell senyvedniük; mivel ez ellentétes a Maldív-szigetek mint a gyermekek jogairól szóló egyezményben részes állam nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

L.

mivel 2014. április 27-én a maldív parlament megszavazta a halálbüntetésre vonatkozó, 1954 óta érvényben lévő moratórium végét, így lehetővé téve akár 7 éves kiskorúak elítélését, akik felelősségre vonhatók és 18 éves korukban kivégezhetők, addig pedig börtönben kell senyvedniük; mivel ez ellentétes a Maldív-szigetek mint a gyermekek jogairól szóló egyezményben részes állam nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel;

| M. | mivel a bevándorló munkavállalók kényszermunkát végeznek, megfosztják őket személyazonosító és utazási okmányaiktól, visszatartják vagy nem fizetik ki bérüket és adósságba kényszerítik őket, és a maldív hatóságok kitoloncolással fenyegették őket amennyiben tiltakoznak a megkülönböztetés és erőszak ellen az ellenük elkövetett támadások miatt; |
| --- | --- |

M.

mivel a bevándorló munkavállalók kényszermunkát végeznek, megfosztják őket személyazonosító és utazási okmányaiktól, visszatartják vagy nem fizetik ki bérüket és adósságba kényszerítik őket, és a maldív hatóságok kitoloncolással fenyegették őket amennyiben tiltakoznak a megkülönböztetés és erőszak ellen az ellenük elkövetett támadások miatt;

| N. | mivel kis számú – Srí Lankáról, Thaiföldről, Indiából, Kínából, a Fülöp-szigetekről, Kelet-Európából, a volt Szovjetunió utódállamaiból, Bangladesből és a Maldív-szigetekről származó – nő a Maldív-szigeteken szexuális célú emberkereskedelem áldozatává válik, beszámolók szerint egyes esetekben pedig maldív-szigeteki gyermekek szexuális visszaélésnek esnek áldozatul, illetve kényszermunkát kell végezniük; |
| --- | --- |

N.

mivel kis számú – Srí Lankáról, Thaiföldről, Indiából, Kínából, a Fülöp-szigetekről, Kelet-Európából, a volt Szovjetunió utódállamaiból, Bangladesből és a Maldív-szigetekről származó – nő a Maldív-szigeteken szexuális célú emberkereskedelem áldozatává válik, beszámolók szerint egyes esetekben pedig maldív-szigeteki gyermekek szexuális visszaélésnek esnek áldozatul, illetve kényszermunkát kell végezniük;

| 1. | komoly aggodalmát fejezi ki a tekintélyelvű rendszer felé mutató növekvő tendenciák miatt a Maldív-szigeteken, továbbá a politikai ellenfelek elleni fellépések, valamint a média és a civil társadalom megfélemlítése miatt, ami veszélybe sodorhatja az elmúlt években az országban az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megteremtése terén elért eredményeket; felszólítja valamennyi felet, hogy tartózkodjanak minden olyan cselekedettől, amely súlyosbítaná a válságot, illetve hogy tartsák tiszteletben a demokráciát és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

1.

komoly aggodalmát fejezi ki a tekintélyelvű rendszer felé mutató növekvő tendenciák miatt a Maldív-szigeteken, továbbá a politikai ellenfelek elleni fellépések, valamint a média és a civil társadalom megfélemlítése miatt, ami veszélybe sodorhatja az elmúlt években az országban az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megteremtése terén elért eredményeket; felszólítja valamennyi felet, hogy tartózkodjanak minden olyan cselekedettől, amely súlyosbítaná a válságot, illetve hogy tartsák tiszteletben a demokráciát és a jogállamiságot;

| 2. | elítéli Mohamed Nasheed volt elnök perének súlyos szabálytalanságait; ragaszkodik hozzá, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon, és fellebbezés esetén jogait a Maldív-szigetek nemzetközi kötelezettségeinek, alkotmányának és valamennyi elismert nemzetközi normának megfelelően tartsák tiszteletben; sürgeti az EU Srí Lanka-i és maldív-szigeteki küldöttségét, hogy ragaszkodjon hozzá, hogy szorosan nyomon követhesse a fellebbviteli eljárást; |
| --- | --- |

2.

elítéli Mohamed Nasheed volt elnök perének súlyos szabálytalanságait; ragaszkodik hozzá, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon, és fellebbezés esetén jogait a Maldív-szigetek nemzetközi kötelezettségeinek, alkotmányának és valamennyi elismert nemzetközi normának megfelelően tartsák tiszteletben; sürgeti az EU Srí Lanka-i és maldív-szigeteki küldöttségét, hogy ragaszkodjon hozzá, hogy szorosan nyomon követhesse a fellebbviteli eljárást;

| 3. | kiemeli, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása, a tisztességes eljáráshoz való jog, a megfelelő jogi eljárás és az igazságszolgáltatás függetlensége a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának rendelkezései szerint a demokratikus folyamat központi elemeit képezik; hangsúlyozza, hogy minden maldív-szigeteki állampolgárt, így Nasheed elnököt is ezen elvek szerint kell kezelni, mivel ezen elvek önmagukban elengedhetetlenül szükségesek a plurális társadalomhoz; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása, a tisztességes eljáráshoz való jog, a megfelelő jogi eljárás és az igazságszolgáltatás függetlensége a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának rendelkezései szerint a demokratikus folyamat központi elemeit képezik; hangsúlyozza, hogy minden maldív-szigeteki állampolgárt, így Nasheed elnököt is ezen elvek szerint kell kezelni, mivel ezen elvek önmagukban elengedhetetlenül szükségesek a plurális társadalomhoz;

| 4. | felszólít a hiteles és valamennyi demokratikus erő bevonásával folytatott, a Maldív-szigetek stabilitásának helyreállítására és megőrzésére irányuló, valamint az országot a demokratikus átmenet útjára visszavezető politikai folyamatra; felszólít a politikai ellenzék megfélemlítésének azonnali befejezésére; kéri a maldív kormányt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a demokrácia, a független igazságszolgáltatás és a jogállamiság – többek között a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadság és a jogszerű eljárás tiszteletben tartása – iránti elkötelezettségébe vetett bizalom visszaszerzése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felszólít a hiteles és valamennyi demokratikus erő bevonásával folytatott, a Maldív-szigetek stabilitásának helyreállítására és megőrzésére irányuló, valamint az országot a demokratikus átmenet útjára visszavezető politikai folyamatra; felszólít a politikai ellenzék megfélemlítésének azonnali befejezésére; kéri a maldív kormányt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a demokrácia, a független igazságszolgáltatás és a jogállamiság – többek között a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadság és a jogszerű eljárás tiszteletben tartása – iránti elkötelezettségébe vetett bizalom visszaszerzése érdekében;

| 5. | felszólít a maldív-szigeteki igazságszolgáltatási rendszerbe való politikai beavatkozás azonnali beszüntetésére és a rendszer politikamentességének biztosítására; felszólít a maldív-szigeteki igazságszolgáltatási rendszer függetlenségét és pártatlanságát biztosító sürgős reformokra a rendszerbe vetett helyi és nemzetközi bizalom helyreállítása érdekében; hangsúlyozza a reformok haladéktalan elfogadásának és végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

5.

felszólít a maldív-szigeteki igazságszolgáltatási rendszerbe való politikai beavatkozás azonnali beszüntetésére és a rendszer politikamentességének biztosítására; felszólít a maldív-szigeteki igazságszolgáltatási rendszer függetlenségét és pártatlanságát biztosító sürgős reformokra a rendszerbe vetett helyi és nemzetközi bizalom helyreállítása érdekében; hangsúlyozza a reformok haladéktalan elfogadásának és végrehajtásának szükségességét;

| 6. | emlékezteti a Maldív-szigetek kormányát, hogy az ország alkotmánya biztosítja a tiltakozáshoz való jogot, és hogy a békés demonstrációkon való részvételt tiltó szabadon bocsátási feltételek törvénytelenek; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti a Maldív-szigetek kormányát, hogy az ország alkotmánya biztosítja a tiltakozáshoz való jogot, és hogy a békés demonstrációkon való részvételt tiltó szabadon bocsátási feltételek törvénytelenek;

| 7. | felszólít erőszak valamennyi formájának azonnali beszüntetésére, ideértve a békés tüntetők elleni erőszakot is, és emlékezteti a biztonsági erőket kötelességükre, hogy védjék meg a békés tüntetőket az erőszakos bandáktól; felszólítja a Maldív-szigetek kormányát, hogy vessen véget azon polgárőrök büntetlenségének, akik a vallási toleranciát népszerűsítők, a békés tüntetők, a kritikus média és a civil társadalom ellen erőszakkal léptek fel; szorgalmazza az ilyen erőszakos támadások elkövetőinek bíróság elé állítását; |
| --- | --- |

7.

felszólít erőszak valamennyi formájának azonnali beszüntetésére, ideértve a békés tüntetők elleni erőszakot is, és emlékezteti a biztonsági erőket kötelességükre, hogy védjék meg a békés tüntetőket az erőszakos bandáktól; felszólítja a Maldív-szigetek kormányát, hogy vessen véget azon polgárőrök büntetlenségének, akik a vallási toleranciát népszerűsítők, a békés tüntetők, a kritikus média és a civil társadalom ellen erőszakkal léptek fel; szorgalmazza az ilyen erőszakos támadások elkövetőinek bíróság elé állítását;

| 8. | felszólítja a Maldív-szigetek kormányát, hogy tegyék lehetővé Ahmed Rilwan eltűnésének alapos vizsgálatát; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Maldív-szigetek kormányát, hogy tegyék lehetővé Ahmed Rilwan eltűnésének alapos vizsgálatát;

| 9. | elítéli a halálbüntetés maldív-szigeteki visszaállítását, és sürgeti a maldív kormányt és parlamentet, hogy ismét vezessenek be moratóriumot a halálbüntetés tekintetében; |
| --- | --- |

9.

elítéli a halálbüntetés maldív-szigeteki visszaállítását, és sürgeti a maldív kormányt és parlamentet, hogy ismét vezessenek be moratóriumot a halálbüntetés tekintetében;

| 10. | ösztönöz minden felet a Maldív-szigeteken, hogy konstruktív módon működjenek együtt minden területen, és különösen az éghajlatváltozás kérdésében, amely akár destabilizálhatja is az országot; |
| --- | --- |

10.

ösztönöz minden felet a Maldív-szigeteken, hogy konstruktív módon működjenek együtt minden területen, és különösen az éghajlatváltozás kérdésében, amely akár destabilizálhatja is az országot;

| 11. | kéri a helyi hatóságokat, hogy maradéktalanul tegyenek eleget az emberkereskedelem leküzdésével kapcsolatos minimumstandardoknak; üdvözli a probléma megoldására irányuló erőfeszítéseket és az eddigi előrelépéseket, de hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem elleni törvény rendelkezéseit gyorsan át kell ültetni a gyakorlatba, mivel továbbra is súlyos gondok tapasztalhatók a bűnüldözés és az áldozatvédelem területén; |
| --- | --- |

11.

kéri a helyi hatóságokat, hogy maradéktalanul tegyenek eleget az emberkereskedelem leküzdésével kapcsolatos minimumstandardoknak; üdvözli a probléma megoldására irányuló erőfeszítéseket és az eddigi előrelépéseket, de hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem elleni törvény rendelkezéseit gyorsan át kell ültetni a gyakorlatba, mivel továbbra is súlyos gondok tapasztalhatók a bűnüldözés és az áldozatvédelem területén;

| 12. | felkéri az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy az utazási tanácsaikat tartalmazó honlapokon figyelmeztessenek az emberi jogok maldív-szigeteki helyzetére; |
| --- | --- |

12.

felkéri az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy az utazási tanácsaikat tartalmazó honlapokon figyelmeztessenek az emberi jogok maldív-szigeteki helyzetére;

| 13. | sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy továbbra is szorosan kísérjék figyelemmel a maldív-szigeteki politikai helyzetet és proaktívan működjenek közre az országgal folytatott kétoldalú kapcsolatokban és a nemzetközi fórumokon a stabilitás, a demokrácia és a jogállamiság erősítése érdekében, valamint biztosítsák az emberi jogok és az alapvető szabadságok teljes körű tiszteletben tartását az országban; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy továbbra is szorosan kísérjék figyelemmel a maldív-szigeteki politikai helyzetet és proaktívan működjenek közre az országgal folytatott kétoldalú kapcsolatokban és a nemzetközi fórumokon a stabilitás, a demokrácia és a jogállamiság erősítése érdekében, valamint biztosítsák az emberi jogok és az alapvető szabadságok teljes körű tiszteletben tartását az országban;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Maldív Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Maldív Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/63

---

P8_TA(2015)0181

Az Albániáról szóló 2014. évi bizottsági eredményjelentés

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása az Albánia által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2951(RSP))

(2016/C 346/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásának kilátásairól szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásának kilátásairól szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2014. június 26–27-i Európai Tanács és a 2014. december 16-i Általános Ügyek Tanácsa következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. június 26–27-i Európai Tanács és a 2014. december 16-i Általános Ügyek Tanácsa következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i, Albánia uniós tagfelvételi kérelméről szóló véleményére és a 2014. június 4-i, „Albániának a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az igazságügyi reform terén elért előrehaladásáról” című bizottsági jelentésre (COM(2014)0331), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i, Albánia uniós tagfelvételi kérelméről szóló véleményére és a 2014. június 4-i, „Albániának a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az igazságügyi reform terén elért előrehaladásáról” című bizottsági jelentésre (COM(2014)0331),

| — | tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2014” című, 2014. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2014)0700), valamint az azt kísérő, az Albánia által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0304), továbbá a 2014. augusztus 18-án elfogadott, Albániára vonatkozó, 2014–2020-as tájékoztató jellegű stratégiai dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2014” című, 2014. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2014)0700), valamint az azt kísérő, az Albánia által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0304), továbbá a 2014. augusztus 18-án elfogadott, Albániára vonatkozó, 2014–2020-as tájékoztató jellegű stratégiai dokumentumra,

| — | tekintettel az albán parlament 2014. december 24-i, a kormányzó többség és az ellenzék közötti politikai megállapodásról szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az albán parlament 2014. december 24-i, a kormányzó többség és az ellenzék közötti politikai megállapodásról szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel az Albániáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Albániáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Knut Fleckenstein, a Külügyi Bizottság Albániáért felelős állandó előadója által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Knut Fleckenstein, a Külügyi Bizottság Albániáért felelős állandó előadója által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Albánia jelentős haladást ért el az elmúlt években az uniós csatlakozás felé vezető úton, és ezért 2014 júniusában megkapta a tagjelölt ország státuszt; mivel továbbra is fennállnak problémák, amelyeket az uniós tagság felé vezető úton történő további előrelépés érdekében gyorsan és hatékonyan meg kell oldani; |
| --- | --- |

A.

mivel Albánia jelentős haladást ért el az elmúlt években az uniós csatlakozás felé vezető úton, és ezért 2014 júniusában megkapta a tagjelölt ország státuszt; mivel továbbra is fennállnak problémák, amelyeket az uniós tagság felé vezető úton történő további előrelépés érdekében gyorsan és hatékonyan meg kell oldani;

| B. | mivel az öt kulcsfontosságú prioritással kapcsolatos fenntartható reformok következetes elfogadása és hatékony végrehajtása Albánia demokratikus átalakulását szolgálja és megnyitja az utat az uniós csatlakozási tárgyalások megkezdése előtt; mivel az uniós csatlakozási folyamat az Unióval kapcsolatos reformok hajtóerejévé vált Albániában, és mivel menetrendjét a reformok sebessége és minősége fogja meghatározni; mivel a csatlakozási tárgyalások megnyitása ösztönző hatással lenne a további reformokra, az elérhető és valós uniós perspektíva révén; |
| --- | --- |

B.

mivel az öt kulcsfontosságú prioritással kapcsolatos fenntartható reformok következetes elfogadása és hatékony végrehajtása Albánia demokratikus átalakulását szolgálja és megnyitja az utat az uniós csatlakozási tárgyalások megkezdése előtt; mivel az uniós csatlakozási folyamat az Unióval kapcsolatos reformok hajtóerejévé vált Albániában, és mivel menetrendjét a reformok sebessége és minősége fogja meghatározni; mivel a csatlakozási tárgyalások megnyitása ösztönző hatással lenne a további reformokra, az elérhető és valós uniós perspektíva révén;

| C. | mivel az uniós csatlakozás inkluzív folyamat, amely az egész országé és valamennyi polgáráé; mivel az uniós vonatkozású reformokról szóló konkstruktív és fenntartható párbeszéd, amely a fő politikai erők közti együttműködés és kompromisszumkeresés szellemében zajlik, alapvető fontosságú az uniós csatlakozási folyamat előrehaladásához; mivel az uniós integrációs folyamat tekintetében politikai konszenzus áll fenn, és az széles körben élvezi a lakosság támogatását; mivel a reformprogram sikere erőteljesen a demokratikus és konstruktív politikai környezet meglététől függ; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós csatlakozás inkluzív folyamat, amely az egész országé és valamennyi polgáráé; mivel az uniós vonatkozású reformokról szóló konkstruktív és fenntartható párbeszéd, amely a fő politikai erők közti együttműködés és kompromisszumkeresés szellemében zajlik, alapvető fontosságú az uniós csatlakozási folyamat előrehaladásához; mivel az uniós integrációs folyamat tekintetében politikai konszenzus áll fenn, és az széles körben élvezi a lakosság támogatását; mivel a reformprogram sikere erőteljesen a demokratikus és konstruktív politikai környezet meglététől függ;

| D. | mivel az Európai Parlament fontos szerepet játszik az ország egészséges politikai légkörének kialakítására irányuló erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament fontos szerepet játszik az ország egészséges politikai légkörének kialakítására irányuló erőfeszítésekben;

| E. | mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette; mivel az uniós integrációs folyamat előmozdításához elengedhetetlen az igazságszolgáltatás függetlensége, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén elért kézzelfogható előrelépés; mivel e területeken az eredmények elérésének kulcsa az erős politikai támogatás; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette; mivel az uniós integrációs folyamat előmozdításához elengedhetetlen az igazságszolgáltatás függetlensége, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén elért kézzelfogható előrelépés; mivel e területeken az eredmények elérésének kulcsa az erős politikai támogatás;

| F. | mivel jelentős lépéseket kell tenni az igazságszolgáltatási rendszer megreformálása és a reformok végrehajtása során; mivel a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem az elért előrehaladás ellenére továbbra is komoly kihívást jelent; mivel a véleménynyilvánítás szabadságának és a média függetlenségének garantálása még mindig várat magára; |
| --- | --- |

F.

mivel jelentős lépéseket kell tenni az igazságszolgáltatási rendszer megreformálása és a reformok végrehajtása során; mivel a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem az elért előrehaladás ellenére továbbra is komoly kihívást jelent; mivel a véleménynyilvánítás szabadságának és a média függetlenségének garantálása még mindig várat magára;

| G. | mivel a professzionális, eredményes és érdemalapú közigazgatás minden olyan ország számára az integrációs folyamat gerincét jelenti, amely az EU tagjává kíván válni; |
| --- | --- |

G.

mivel a professzionális, eredményes és érdemalapú közigazgatás minden olyan ország számára az integrációs folyamat gerincét jelenti, amely az EU tagjává kíván válni;

| H. | mivel Albánia szomszédaival folytatott kapcsolatai konstruktívak, az EU külpolitikájához való csatlakozása pedig példaértékű; |
| --- | --- |

H.

mivel Albánia szomszédaival folytatott kapcsolatai konstruktívak, az EU külpolitikájához való csatlakozása pedig példaértékű;

| 1. | elismerését fejezi ki Albániának azzal kapcsolatban, hogy elnyerte a tagjelölti státuszt; hangsúlyozza, hogy erre ösztönzésként kell tekintetni a reformra irányuló erőfeszítések további fokozása vonatkozásában; kinyilvánítja, hogy továbbra is támogatja Albánia uniós integrációs folyamatát; úgy véli, hogy konkrét intézkedésekre és az ezek végrehajtása melletti tartós politikai elkötelezettségre van szükség ahhoz, hogy kezeljék a demokratikus átalakulás megerősítésével és az uniós vonatkozású reformok folytatásával kapcsolatos kihívásokat; ösztönzi Albániát, hogy mutasson fel szilárd eredményeket az uniós vonatkozású reformok terén; |
| --- | --- |

1.

elismerését fejezi ki Albániának azzal kapcsolatban, hogy elnyerte a tagjelölti státuszt; hangsúlyozza, hogy erre ösztönzésként kell tekintetni a reformra irányuló erőfeszítések további fokozása vonatkozásában; kinyilvánítja, hogy továbbra is támogatja Albánia uniós integrációs folyamatát; úgy véli, hogy konkrét intézkedésekre és az ezek végrehajtása melletti tartós politikai elkötelezettségre van szükség ahhoz, hogy kezeljék a demokratikus átalakulás megerősítésével és az uniós vonatkozású reformok folytatásával kapcsolatos kihívásokat; ösztönzi Albániát, hogy mutasson fel szilárd eredményeket az uniós vonatkozású reformok terén;

| 2. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú a valódi politikai együttműködés fenntartása és támogatása az összes fél között, ez magában foglalja többek között a jobb politikai ötletek és koncepciók tekintetében folytatott tisztességes versenyt, továbbá egy olyan politikai kultúrára irányuló munkát, amely azon a meggyőződésen alapul, hogy a demokratikus politikai folyamatok párbeszédre, valamint a kompromisszumok keresésére és elfogadásársa kell, hogy alapuljanak; meggyőződése, hogy ez növelni fogja a polgárok közintézményekbe vetett bizalmát; sürgeti kormánykoalíciót, hogy tegye könnyebbé az ellenzék számára a demokratikus ellenőrzés jogának gyakorlását, és sürgetki az ellenzéket, hogy teljes mértékben és felelősen éljen ezzel a jogával; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú a valódi politikai együttműködés fenntartása és támogatása az összes fél között, ez magában foglalja többek között a jobb politikai ötletek és koncepciók tekintetében folytatott tisztességes versenyt, továbbá egy olyan politikai kultúrára irányuló munkát, amely azon a meggyőződésen alapul, hogy a demokratikus politikai folyamatok párbeszédre, valamint a kompromisszumok keresésére és elfogadásársa kell, hogy alapuljanak; meggyőződése, hogy ez növelni fogja a polgárok közintézményekbe vetett bizalmát; sürgeti kormánykoalíciót, hogy tegye könnyebbé az ellenzék számára a demokratikus ellenőrzés jogának gyakorlását, és sürgetki az ellenzéket, hogy teljes mértékben és felelősen éljen ezzel a jogával;

| 3. | üdvözli a kulcsfontosságú prioritásokról folytatott magas szintű párbeszéd keretében létrehozott közös munkacsoportokat, amelyek célja átfogó platform kiépítése a reformok akadálytalan megvalósítása és az öt legfontosabb prioritás tekintetében elért előrehaladás nyomon követése érdekében, különös tekintettel a közigazgatási reformra, az igazságügy megerősítésére, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, illetve az emberi jogok védelmének megerősítésére; ösztönzi a hatóságokat, hogy fokozzák az e prioritásokkal kapcsolatos munkájukat, és végrehajtásuk terén mutassanak fel eredményeket; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a kulcsfontosságú prioritásokról folytatott magas szintű párbeszéd keretében létrehozott közös munkacsoportokat, amelyek célja átfogó platform kiépítése a reformok akadálytalan megvalósítása és az öt legfontosabb prioritás tekintetében elért előrehaladás nyomon követése érdekében, különös tekintettel a közigazgatási reformra, az igazságügy megerősítésére, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, illetve az emberi jogok védelmének megerősítésére; ösztönzi a hatóságokat, hogy fokozzák az e prioritásokkal kapcsolatos munkájukat, és végrehajtásuk terén mutassanak fel eredményeket;

| 4. | kéri egy olyan inkluzív Európai Integrációs Nemzeti Tanács haladéktalan létrehozását, amelybe bevonják a civil társadalom és független intézmények képviselőit is, azzal a céllal, hogy biztosítsák az uniós vonatkozású reformokkal és az uniós csatlakozási folyamattal kapcsolatos széles körű nemzeti konszenzust; felszólítja a megfelelő szerveket, hogy kellő időben nyújtsanak teljes körű tájékoztatást az érdekelt feleknek és a tágabb nyilvánosságnak az uniós integrációs folyamat előrehaladásáról; |
| --- | --- |

4.

kéri egy olyan inkluzív Európai Integrációs Nemzeti Tanács haladéktalan létrehozását, amelybe bevonják a civil társadalom és független intézmények képviselőit is, azzal a céllal, hogy biztosítsák az uniós vonatkozású reformokkal és az uniós csatlakozási folyamattal kapcsolatos széles körű nemzeti konszenzust; felszólítja a megfelelő szerveket, hogy kellő időben nyújtsanak teljes körű tájékoztatást az érdekelt feleknek és a tágabb nyilvánosságnak az uniós integrációs folyamat előrehaladásáról;

| 5. | hangsúlyozza a Parlament demokratikus intézményként betöltött kulcsfontosságú szerepét, és ezért felhív felügyeleti szerepének megerősítésére és a jogszabálytervezetekkel kapcsolatos intézményesítettebb konzultációs folyamat biztosítására; üdvözli e tekintetben a Parlamentnek az Albánia európai integrációs folyamatában betöltött szerepéről szóló, felülvizsgált jogszabály 2015. március 5-i elfogadását, valamint a 2014. december 24-i, megegyezésen alapuló parlamenti állásfoglalást, amelyben megállapodás született arról, hogy az ellenzék vissza fog térni a parlamenti munkához, a kormányzó többség pedig a fontos reformokat illetően igyekszik konszenzust elérni az ellenzékkel, tiszteletben tartja az alkotmánybíróság határozatait, és foglalkozik a bűnügyi nyilvántartásban szereplő, köztisztséget betöltő vagy köztisztség betöltéséért induló személyek kérdésével; kéri az állásfoglalás konstruktív módon és kellő időben történő helyes végrehajtását; felhívja valamennyi politikai pártot, hogy javítsák a demokratikus konszenzuskeresés folyamatát, amely kulcsfontosságú a csatlakozási folyamat előmozdításához; fontosnak tartja, hogy Albániában a civil társadalom, a média és a polgárok elszámoltathassák vezetőiket a konkrét politikai eredményekről; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a Parlament demokratikus intézményként betöltött kulcsfontosságú szerepét, és ezért felhív felügyeleti szerepének megerősítésére és a jogszabálytervezetekkel kapcsolatos intézményesítettebb konzultációs folyamat biztosítására; üdvözli e tekintetben a Parlamentnek az Albánia európai integrációs folyamatában betöltött szerepéről szóló, felülvizsgált jogszabály 2015. március 5-i elfogadását, valamint a 2014. december 24-i, megegyezésen alapuló parlamenti állásfoglalást, amelyben megállapodás született arról, hogy az ellenzék vissza fog térni a parlamenti munkához, a kormányzó többség pedig a fontos reformokat illetően igyekszik konszenzust elérni az ellenzékkel, tiszteletben tartja az alkotmánybíróság határozatait, és foglalkozik a bűnügyi nyilvántartásban szereplő, köztisztséget betöltő vagy köztisztség betöltéséért induló személyek kérdésével; kéri az állásfoglalás konstruktív módon és kellő időben történő helyes végrehajtását; felhívja valamennyi politikai pártot, hogy javítsák a demokratikus konszenzuskeresés folyamatát, amely kulcsfontosságú a csatlakozási folyamat előmozdításához; fontosnak tartja, hogy Albániában a civil társadalom, a média és a polgárok elszámoltathassák vezetőiket a konkrét politikai eredményekről;

| 6. | aggodalommal szemléli a folyamatos és elhúzódó politikai megosztottságot Albániában, amely veszélyeztetheti az uniós csatlakozásra irányuló további erőfeszítéseket; emlékezteti a kormányzó koalíciót és az ellenzéket, hogy közös felelősséggel tartoznak a polgárok felé arra vonatkozóan, hogy fenntartható, konstruktív és inkluzív, a kulcsfontosságú reformok elfogadását és végrehajtását lehetővé tevő politikai párbeszédet folytassanak; kéri a kormányzó többséget és az ellenzéket, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a valódi politikai párbeszéd megteremtése és a konstruktív együttműködés érdekében; |
| --- | --- |

6.

aggodalommal szemléli a folyamatos és elhúzódó politikai megosztottságot Albániában, amely veszélyeztetheti az uniós csatlakozásra irányuló további erőfeszítéseket; emlékezteti a kormányzó koalíciót és az ellenzéket, hogy közös felelősséggel tartoznak a polgárok felé arra vonatkozóan, hogy fenntartható, konstruktív és inkluzív, a kulcsfontosságú reformok elfogadását és végrehajtását lehetővé tevő politikai párbeszédet folytassanak; kéri a kormányzó többséget és az ellenzéket, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a valódi politikai párbeszéd megteremtése és a konstruktív együttműködés érdekében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a professzionális közigazgatás létfontosságú valamennyi további reform sikeres végrehajtásához; ezért üdvözli, hogy megkezdték a közszolgálati törvény végrehajtását, és felhív annak megfelelő végrehajtására a közigazgatás kapacitásbővítése, politikamentessé tétele és a közszolgálati korrupció elleni küzdelem, a kinevezések, előléptetések és elbocsátások terén a teljesítményelvű rendszer megerősítése, a közigazgatás hatékonyságának, átláthatóságának, elszámoltathatóságának, szakmai hozzáértésének és pénzügyi fenntarthatóságának növelése, valamint a minden szinten megvalósuló jó kormányzás javítása érdekében; kéri, hogy erősítsék meg a humánerőforrás-gazdálkodást, a köztisztviselői értékelési rendszert és a közszolgálati jogszabályok végrehajtásának független ellenőrzését; ösztönzi a közigazgatási reformra vonatkozó átfogó stratégia véglegesítését, valamint a megosztottság megszüntetésének, illetve az uniós jog és döntéshozatali folyamatok megismerésének további előmozdítását; hangsúlyozza, hogy javítani kell az állami integritást és a közszolgáltatásokat, és hatékonyabban kell kezelni az állami forrásokat; felhív a szolgáltatásokhoz és az információhoz való nyilvános hozzáférés javítására; üdvözli e tekintetben az információhoz való hozzáférésről szóló új törvényt; felhív az ombudsman intézményének azáltal való erősítésére, hogy megfelelően nyomon követik a megállapításait és az ajánlásait; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a professzionális közigazgatás létfontosságú valamennyi további reform sikeres végrehajtásához; ezért üdvözli, hogy megkezdték a közszolgálati törvény végrehajtását, és felhív annak megfelelő végrehajtására a közigazgatás kapacitásbővítése, politikamentessé tétele és a közszolgálati korrupció elleni küzdelem, a kinevezések, előléptetések és elbocsátások terén a teljesítményelvű rendszer megerősítése, a közigazgatás hatékonyságának, átláthatóságának, elszámoltathatóságának, szakmai hozzáértésének és pénzügyi fenntarthatóságának növelése, valamint a minden szinten megvalósuló jó kormányzás javítása érdekében; kéri, hogy erősítsék meg a humánerőforrás-gazdálkodást, a köztisztviselői értékelési rendszert és a közszolgálati jogszabályok végrehajtásának független ellenőrzését; ösztönzi a közigazgatási reformra vonatkozó átfogó stratégia véglegesítését, valamint a megosztottság megszüntetésének, illetve az uniós jog és döntéshozatali folyamatok megismerésének további előmozdítását; hangsúlyozza, hogy javítani kell az állami integritást és a közszolgáltatásokat, és hatékonyabban kell kezelni az állami forrásokat; felhív a szolgáltatásokhoz és az információhoz való nyilvános hozzáférés javítására; üdvözli e tekintetben az információhoz való hozzáférésről szóló új törvényt; felhív az ombudsman intézményének azáltal való erősítésére, hogy megfelelően nyomon követik a megállapításait és az ajánlásait;

| 8. | hangsúlyozza, hogy kezelni kell a széttagolt helyi önkormányzati rendszer problémáját, és olyan működőképes helyi kormányzati rendszert kell létrehozni, amely hatékony közszolgáltatások biztosítása révén képes megfelelni a polgárok igényeinek; a helyi önkormányzatok igazgatási kapacitásainak megerősítését szorgalmazza, lehetővé téve számukra hatásköreik gyakorlását és a jogszabályok pénzügyileg fenntartható módon történő végrehajtását; a helyi önkormányzatok átláthatóságának, eredményességének és befogadó jellegének megerősítését szorgalmazza; tudomásul veszi az alkotmánybíróság határozatát az ország közigazgatási és területi megosztottságát kezelő reformokkal kapcsolatos jogi kihívásokról; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy kezelni kell a széttagolt helyi önkormányzati rendszer problémáját, és olyan működőképes helyi kormányzati rendszert kell létrehozni, amely hatékony közszolgáltatások biztosítása révén képes megfelelni a polgárok igényeinek; a helyi önkormányzatok igazgatási kapacitásainak megerősítését szorgalmazza, lehetővé téve számukra hatásköreik gyakorlását és a jogszabályok pénzügyileg fenntartható módon történő végrehajtását; a helyi önkormányzatok átláthatóságának, eredményességének és befogadó jellegének megerősítését szorgalmazza; tudomásul veszi az alkotmánybíróság határozatát az ország közigazgatási és területi megosztottságát kezelő reformokkal kapcsolatos jogi kihívásokról;

| 9. | hangsúlyozza a következő helyi választások jelentőségét és felkéri az illetékes hatóságokat, hogy hajtsák végre az ODIHR és a Központi Választási Bizottság ajánlásait; kéri a választási testületek függetlenségének és kapacitásainak megerősítését; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a következő helyi választások jelentőségét és felkéri az illetékes hatóságokat, hogy hajtsák végre az ODIHR és a Központi Választási Bizottság ajánlásait; kéri a választási testületek függetlenségének és kapacitásainak megerősítését;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a jogállamiság megerősítésére és az igazságügyi rendszer reformjára van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok és a vállalkozói közösség bízzanak az igazságügyi rendszerben; üdvözli Albániának az igazságügyi rendszer reformja iránti elkötelezettségét, de továbbra is sajnálatosnak tartja az igazságügyi rendszer működésében észlelhető olyan tartós hibákat, mint a politizálódás és a korlátozott elszámoltathatóság, a magas szintű korrupció, az erőforrások hiánya és a lezáratlan ügyek; megismétli, hogy további jelentős mértékű erőfeszítésekre van szükség a bírói kar függetlenségének, hatékonyságának és elszámoltathatóságának biztosítása érdekében, valamint a bírók, ügyészek és ügyvédek kinevezési, előmeneteli és fegyelmi rendszerének hatékonyabbá tétele érdekében, felkéri a hatóságokat, hogy valamennyi érdekelt féllel – többek között a civil társadalmi szervezetekkel – konstruktív együttműködésben és a Velencei Bizottság bevonásával, az igazságügy reformjára irányuló hosszú távú stratégia kidolgozása és végrehajtása révén folytassák a reformokat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a jogállamiság megerősítésére és az igazságügyi rendszer reformjára van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok és a vállalkozói közösség bízzanak az igazságügyi rendszerben; üdvözli Albániának az igazságügyi rendszer reformja iránti elkötelezettségét, de továbbra is sajnálatosnak tartja az igazságügyi rendszer működésében észlelhető olyan tartós hibákat, mint a politizálódás és a korlátozott elszámoltathatóság, a magas szintű korrupció, az erőforrások hiánya és a lezáratlan ügyek; megismétli, hogy további jelentős mértékű erőfeszítésekre van szükség a bírói kar függetlenségének, hatékonyságának és elszámoltathatóságának biztosítása érdekében, valamint a bírók, ügyészek és ügyvédek kinevezési, előmeneteli és fegyelmi rendszerének hatékonyabbá tétele érdekében, felkéri a hatóságokat, hogy valamennyi érdekelt féllel – többek között a civil társadalmi szervezetekkel – konstruktív együttműködésben és a Velencei Bizottság bevonásával, az igazságügy reformjára irányuló hosszú távú stratégia kidolgozása és végrehajtása révén folytassák a reformokat;

| 11. | emlékeztet az albán parlament 2013. novemberi, az európai integrációról szóló állásfoglalására, amely számos fontos intézkedést támogatott, főként a jogállamisággal kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy fontos határozottan tiszteletben tartani a jogállamiságot és az igazságszolgáltatás olyan intézményeinek függetlenségét és átláthatóságát, mint a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács; hangsúlyozza, hogy ebben a kérdésben be kell tartani az alkotmánybíróság határozatait; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy segítsék elő a fő demokratikus intézmények integritását és függetlenségét, és a bírói testület politikamentességét; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy késedelem nélkül szolgáltassanak igazságot a 2011. január 21-i események áldozatainak; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet az albán parlament 2013. novemberi, az európai integrációról szóló állásfoglalására, amely számos fontos intézkedést támogatott, főként a jogállamisággal kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy fontos határozottan tiszteletben tartani a jogállamiságot és az igazságszolgáltatás olyan intézményeinek függetlenségét és átláthatóságát, mint a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács; hangsúlyozza, hogy ebben a kérdésben be kell tartani az alkotmánybíróság határozatait; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy segítsék elő a fő demokratikus intézmények integritását és függetlenségét, és a bírói testület politikamentességét; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy késedelem nélkül szolgáltassanak igazságot a 2011. január 21-i események áldozatainak;

| 12. | felhívja a figyelmet a fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatási rendszer nem kielégítő állapotára; felszólítja a felelős hatóságokat, hogy terjesszenek elő terveket a helyzet javítására; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet a fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatási rendszer nem kielégítő állapotára; felszólítja a felelős hatóságokat, hogy terjesszenek elő terveket a helyzet javítására;

| 13. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy többek között az igazságügyi rendszeren belül tapasztalható korrupció továbbra is súlyos problémát jelent; sürgeti Albániát, hogy jelentősen fokozza a korrupció ellen minden szinten folyó küzdelemre irányuló erőfeszítéseket, valamint javítsa az intézményi kapacitásokat és az intézmények közötti információcserét és együttműködést; üdvözli a nemzeti korrupcióellenes koordinátor kinevezését, aki központi szinten összehangolja az erőfeszítéseket és ellenőrzi a végrehajtást, és kéri, hogy fogadjanak el átfogó és szigorú korrupcióellenes stratégiát és cselekvési terveket a 2014 és 2020 közötti időszakra; megismétli, hogy megalapozottabb korrupcióellenes keretet kell kialakítani, amelynek az intézmények széles körét kell magában foglalnia; elégedetten veszi tudomásul a nagyobb átláthatóság felé tett lépéseket, ideértve a vezető tisztviselők vagyonnyilatkozatainak közzétételét, valamint a korrupcióellenes fókuszpontok valamennyi szakminisztériumban való létrehozását; |
| --- | --- |

13.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy többek között az igazságügyi rendszeren belül tapasztalható korrupció továbbra is súlyos problémát jelent; sürgeti Albániát, hogy jelentősen fokozza a korrupció ellen minden szinten folyó küzdelemre irányuló erőfeszítéseket, valamint javítsa az intézményi kapacitásokat és az intézmények közötti információcserét és együttműködést; üdvözli a nemzeti korrupcióellenes koordinátor kinevezését, aki központi szinten összehangolja az erőfeszítéseket és ellenőrzi a végrehajtást, és kéri, hogy fogadjanak el átfogó és szigorú korrupcióellenes stratégiát és cselekvési terveket a 2014 és 2020 közötti időszakra; megismétli, hogy megalapozottabb korrupcióellenes keretet kell kialakítani, amelynek az intézmények széles körét kell magában foglalnia; elégedetten veszi tudomásul a nagyobb átláthatóság felé tett lépéseket, ideértve a vezető tisztviselők vagyonnyilatkozatainak közzétételét, valamint a korrupcióellenes fókuszpontok valamennyi szakminisztériumban való létrehozását;

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy komoly eredményt kell elérni a nyomozások, vádemelések és elmarasztaló ítéletek terén minden szinten, köztük a magas szintű korrupciós esetekben; alapvetően fontosnak tartja, hogy javítsák a vizsgálatok hatékonyságát, valamint elegendő erőforrást, képzést és szakképzett személyzetet biztosítsanak a korrupció elleni küzdelemhez, különösen a közbeszerzési, egészségügyi, adózási, oktatási, rendőrségi és vámügyi területen, illetve a helyi közigazgatásban; ösztönzi a civil társadalmi szervezetek részvételét és ellenőrző szerepét a korrupció elleni küzdelemben; szorgalmazza a bűncselekményből származó javakra irányuló elkobzások és a pénzmosás miatti elmarasztaló ítéletek rendszeres alkalmazását, valamint a pénzügyi nyomozások módszeres alkalmazását; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy erősítsék meg a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló jelenlegi jogszabályokat; |
| --- | --- |

14.

ismételten hangsúlyozza, hogy komoly eredményt kell elérni a nyomozások, vádemelések és elmarasztaló ítéletek terén minden szinten, köztük a magas szintű korrupciós esetekben; alapvetően fontosnak tartja, hogy javítsák a vizsgálatok hatékonyságát, valamint elegendő erőforrást, képzést és szakképzett személyzetet biztosítsanak a korrupció elleni küzdelemhez, különösen a közbeszerzési, egészségügyi, adózási, oktatási, rendőrségi és vámügyi területen, illetve a helyi közigazgatásban; ösztönzi a civil társadalmi szervezetek részvételét és ellenőrző szerepét a korrupció elleni küzdelemben; szorgalmazza a bűncselekményből származó javakra irányuló elkobzások és a pénzmosás miatti elmarasztaló ítéletek rendszeres alkalmazását, valamint a pénzügyi nyomozások módszeres alkalmazását; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy erősítsék meg a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló jelenlegi jogszabályokat;

| 15. | aggódik amiatt, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem, különösen a kábítószer-kereskedelem és -előállítás elleni küzdelem, a pozitív tendenciák ellenére még mindig nagy kihívást jelent; elismeri a közelmúltban végrehajtott rendőrségi műveletek sikerét, ugyanakkor felkéri Albániát, hogy alakítson ki átfogó stratégiai megközelítést, valamint azt szem előtt tartva, hogy minden területen és szinten eredményeket érjen el a nyomozások, vádemelések és elmarasztaló ítéletek terén, hozzon intézkedéseket a nyomozások hatékonysága előtt álló akadályok megszüntetése céljából; ösztönzi, hogy – többek között helyi szinten – fokozzák az ügynökségek közötti együttműködést, illetve a regionális és nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködést; ajánlja, hogy a kábítószer-kereskedelem elleni harc megerősítésére a nyugati-balkáni és az uniós tagállamok partnerügynökségeivel együttműködve kerüljön sor; |
| --- | --- |

15.

aggódik amiatt, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem, különösen a kábítószer-kereskedelem és -előállítás elleni küzdelem, a pozitív tendenciák ellenére még mindig nagy kihívást jelent; elismeri a közelmúltban végrehajtott rendőrségi műveletek sikerét, ugyanakkor felkéri Albániát, hogy alakítson ki átfogó stratégiai megközelítést, valamint azt szem előtt tartva, hogy minden területen és szinten eredményeket érjen el a nyomozások, vádemelések és elmarasztaló ítéletek terén, hozzon intézkedéseket a nyomozások hatékonysága előtt álló akadályok megszüntetése céljából; ösztönzi, hogy – többek között helyi szinten – fokozzák az ügynökségek közötti együttműködést, illetve a regionális és nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködést; ajánlja, hogy a kábítószer-kereskedelem elleni harc megerősítésére a nyugati-balkáni és az uniós tagállamok partnerügynökségeivel együttműködve kerüljön sor;

| 16. | elismerését fejezi ki a továbbra is komoly kihívást jelentő emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló erőfeszítésekért; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy alakítsanak ki átfogó, áldozatközpontú megközelítést az intézményközi koordináció javítása, illetve a bírákra, ügyészekre és a rendőrségre vonatkozó kapacitásépítés érdekében; megismétli, hogy folyamatos közös szakmai képzési tevékenységekre van szükség az ügyészek, bírák és rendőrtisztviselők bevonásával; üdvözli az albán rendőrség és az ügyészi hivatal, valamint az uniós tagállamok közötti együttműködést, amely jó eredményekhez vezetett; |
| --- | --- |

16.

elismerését fejezi ki a továbbra is komoly kihívást jelentő emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló erőfeszítésekért; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy alakítsanak ki átfogó, áldozatközpontú megközelítést az intézményközi koordináció javítása, illetve a bírákra, ügyészekre és a rendőrségre vonatkozó kapacitásépítés érdekében; megismétli, hogy folyamatos közös szakmai képzési tevékenységekre van szükség az ügyészek, bírák és rendőrtisztviselők bevonásával; üdvözli az albán rendőrség és az ügyészi hivatal, valamint az uniós tagállamok közötti együttműködést, amely jó eredményekhez vezetett;

| 17. | elismerését fejezi ki az ombudsmannak az emberi jogok előmozdítása terén végzett munkájáért, a kiszolgáltatott emberek iránti nyitottságáért és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott együttműködéséért; sajnálattal állapítja meg, hogy az ombudsman éves jelentéseit és különjelentéseit a parlament nem vitatta meg, így azok nem hozhatók nyilvánosságra és nem nyertek hivatalos elismerést; felhívja a kormányt és a parlamentet, hogy erősítsék meg az emberi jogi intézmények függetlenségét, hatékonyságát és eredményességét, javítsák az együttműködést az ombudsmani hivatallal, és továbbra is nyújtsanak számára politikai és pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

17.

elismerését fejezi ki az ombudsmannak az emberi jogok előmozdítása terén végzett munkájáért, a kiszolgáltatott emberek iránti nyitottságáért és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott együttműködéséért; sajnálattal állapítja meg, hogy az ombudsman éves jelentéseit és különjelentéseit a parlament nem vitatta meg, így azok nem hozhatók nyilvánosságra és nem nyertek hivatalos elismerést; felhívja a kormányt és a parlamentet, hogy erősítsék meg az emberi jogi intézmények függetlenségét, hatékonyságát és eredményességét, javítsák az együttműködést az ombudsmani hivatallal, és továbbra is nyújtsanak számára politikai és pénzügyi támogatást;

| 18. | kiemeli a külföldi harcokból hazatérőkkel kapcsolatos biztonsági aggályokat; üdvözli a radikalizáció megelőzése és a külföldön harcolók problémájának kezelése érdekében hozott intézkedéseket; hangsúlyozza a terrorizmus elleni küzdelemről szóló stratégia és cselekvési terv végrehajtását; üdvözli a rendőrség terrorizmus-ellenes osztálya személyzetének növelését, és ösztönzi a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló regionális együttműködés fokozását; üdvözli az Europollal aláírt új operatív megállapodást, és szorgalmazza annak hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

18.

kiemeli a külföldi harcokból hazatérőkkel kapcsolatos biztonsági aggályokat; üdvözli a radikalizáció megelőzése és a külföldön harcolók problémájának kezelése érdekében hozott intézkedéseket; hangsúlyozza a terrorizmus elleni küzdelemről szóló stratégia és cselekvési terv végrehajtását; üdvözli a rendőrség terrorizmus-ellenes osztálya személyzetének növelését, és ösztönzi a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló regionális együttműködés fokozását; üdvözli az Europollal aláírt új operatív megállapodást, és szorgalmazza annak hatékony végrehajtását;

| 19. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a közéletben és a szakpolitikai tervezésben és döntéshozatalban, illetve az uniós integrációs folyamatban való polgári részvételt a reformokkal és az uniós csatlakozási folyamattal kapcsolatos széles körű nemzeti konszenzus előmozdítása érdekében; javasolja, hogy fejlesszék tovább a civil társadalommal és a helyi közösségekkel való (és az ezek közötti) egyeztetési mechanizmusokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a civil társadalmi szervezetek politizálódása gyengítheti a demokrácia kultúrájának erősítésében esetlegesen betöltendő szerepüket; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a közéletben és a szakpolitikai tervezésben és döntéshozatalban, illetve az uniós integrációs folyamatban való polgári részvételt a reformokkal és az uniós csatlakozási folyamattal kapcsolatos széles körű nemzeti konszenzus előmozdítása érdekében; javasolja, hogy fejlesszék tovább a civil társadalommal és a helyi közösségekkel való (és az ezek közötti) egyeztetési mechanizmusokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a civil társadalmi szervezetek politizálódása gyengítheti a demokrácia kultúrájának erősítésében esetlegesen betöltendő szerepüket;

| 20. | elismerését fejezi ki a vallásoknak az országban tapasztalható harmonikus együttélésével és a vallási tolerancia légkörével, valamint az etnikumok közötti általánosan jó kapcsolatokkal kapcsolatban; kéri az illetékes hatóságokat, hogy folytassák a befogadás és a tolerancia légkörének javítását az ország valamennyi kisebbsége számára; felkéri a kormányt, hogy az Európa Tanács nemzeti kisebbségekről szóló keretegyezménye tanácsadó bizottságának ajánlásaival összhangban vezessen be a kisebbségekről szóló általános jogszabályt a meglévő jogi hiányosságok kiküszöbölése érdekében, továbbá hogy hatékonyan hajtsa végre a megkülönböztetéssel szembeni védelemről szóló jogszabályt, továbbá hogy a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatban alakítson ki megalapozott ítélkezési gyakorlatot; elismerését fejezi ki a megkülönböztetéssel szembeni védelemmel foglalkozó biztosnak a – többek között a nemi alapú – megkülönböztetés elleni küzdelemhez különösen a foglalkoztatás, az oktatás és a szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén tett hozzájárulását; ösztönzi a romák életkörülményeinek a nyilvántartásba vételhez, a lakhatáshoz, az oktatáshoz, a munkaerőpiachoz és a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésük révén való javítására irányuló további intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy a központi és helyi kormányzat közötti jobb koordináció és a minisztériumok közötti együttműködés révén javítani kell a roma lakosság életkörülményeit; |
| --- | --- |

20.

elismerését fejezi ki a vallásoknak az országban tapasztalható harmonikus együttélésével és a vallási tolerancia légkörével, valamint az etnikumok közötti általánosan jó kapcsolatokkal kapcsolatban; kéri az illetékes hatóságokat, hogy folytassák a befogadás és a tolerancia légkörének javítását az ország valamennyi kisebbsége számára; felkéri a kormányt, hogy az Európa Tanács nemzeti kisebbségekről szóló keretegyezménye tanácsadó bizottságának ajánlásaival összhangban vezessen be a kisebbségekről szóló általános jogszabályt a meglévő jogi hiányosságok kiküszöbölése érdekében, továbbá hogy hatékonyan hajtsa végre a megkülönböztetéssel szembeni védelemről szóló jogszabályt, továbbá hogy a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatban alakítson ki megalapozott ítélkezési gyakorlatot; elismerését fejezi ki a megkülönböztetéssel szembeni védelemmel foglalkozó biztosnak a – többek között a nemi alapú – megkülönböztetés elleni küzdelemhez különösen a foglalkoztatás, az oktatás és a szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén tett hozzájárulását; ösztönzi a romák életkörülményeinek a nyilvántartásba vételhez, a lakhatáshoz, az oktatáshoz, a munkaerőpiachoz és a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésük révén való javítására irányuló további intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy a központi és helyi kormányzat közötti jobb koordináció és a minisztériumok közötti együttműködés révén javítani kell a roma lakosság életkörülményeit;

| 21. | üdvözli a nemek közötti egyenlőség nemzeti tanácsának létrehozását, továbbá azt, hogy valamennyi szakminisztériumban a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó koordinátorokat jelöltek ki; további intézkedéseket kér a családon belüli erőszak, a nők igazságszolgáltatáshoz való elégtelen hozzáférése és a foglalkoztatáson belüli nemi előítéletek kezelésére; üdvözli az LMBTI-közösség társadalmi befogadásról szóló 2015–2020-as stratégiába való felvételét, üdvözli az LMBTI-jogokkal foglalkozó munkacsoport létrehozását a Szociális Minisztériumon belül, és az első LMBTI menedékhely megnyitását; üdvözli a büntetőtörvénykönyv módosításait, amelyek büntetik a nemi irányultságon és nemi azonosságon alapuló, előítéletek által motivált gyűlölet-bűncselekményeket és a gyűlöletbeszédet, |
| --- | --- |

21.

üdvözli a nemek közötti egyenlőség nemzeti tanácsának létrehozását, továbbá azt, hogy valamennyi szakminisztériumban a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó koordinátorokat jelöltek ki; további intézkedéseket kér a családon belüli erőszak, a nők igazságszolgáltatáshoz való elégtelen hozzáférése és a foglalkoztatáson belüli nemi előítéletek kezelésére; üdvözli az LMBTI-közösség társadalmi befogadásról szóló 2015–2020-as stratégiába való felvételét, üdvözli az LMBTI-jogokkal foglalkozó munkacsoport létrehozását a Szociális Minisztériumon belül, és az első LMBTI menedékhely megnyitását; üdvözli a büntetőtörvénykönyv módosításait, amelyek büntetik a nemi irányultságon és nemi azonosságon alapuló, előítéletek által motivált gyűlölet-bűncselekményeket és a gyűlöletbeszédet,

| 22. | ösztönzi továbbá a kormányt, hogy munkálkodjon egy nemi hovatartozás elismerésére vonatkozó törvényjavaslaton, és biztosítsa, hogy a nemi hovatartozás elismerésének feltételei megfeleljenek a nemi irányultság vagy nemi azonosság alapján történő megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedések tekintetében az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának tagállamokhoz intézett, CM/Rec(2010) számú ajánlásában meghatározott előírásoknak; úgy véli, hogy az LMBTI-személyek alapvető jogait nagyobb valószínűséggel sikerül megvédeni, ha hozzáférnek olyan jogi intézményekhez, mint az élettársi kapcsolat, a bejegyzett élettársi kapcsolat vagy a házasság, és e lehetőségek mérlegelésére biztatja az albán hatóságokat; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi továbbá a kormányt, hogy munkálkodjon egy nemi hovatartozás elismerésére vonatkozó törvényjavaslaton, és biztosítsa, hogy a nemi hovatartozás elismerésének feltételei megfeleljenek a nemi irányultság vagy nemi azonosság alapján történő megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedések tekintetében az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának tagállamokhoz intézett, CM/Rec(2010) számú ajánlásában meghatározott előírásoknak; úgy véli, hogy az LMBTI-személyek alapvető jogait nagyobb valószínűséggel sikerül megvédeni, ha hozzáférnek olyan jogi intézményekhez, mint az élettársi kapcsolat, a bejegyzett élettársi kapcsolat vagy a házasság, és e lehetőségek mérlegelésére biztatja az albán hatóságokat;

| 23. | felszólítja az albán hatóságokat, hogy válaszoljanak az ENSZ felhívására és az ombudsman homogén és megbízható adatbázis létrehozására vonatkozó ajánlásaira, aktiválják a 2005-ben létrehozott, vérbosszú elleni küzdelemmel foglalkozó koordinációs tanácsot, valamint dolgozzanak ki cselekvési tervet, amely a vérbosszúk elleni küzdelmen belül a jogállamisággal kapcsolatos szempontokra helyezi a hangsúlyt; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az albán hatóságokat, hogy válaszoljanak az ENSZ felhívására és az ombudsman homogén és megbízható adatbázis létrehozására vonatkozó ajánlásaira, aktiválják a 2005-ben létrehozott, vérbosszú elleni küzdelemmel foglalkozó koordinációs tanácsot, valamint dolgozzanak ki cselekvési tervet, amely a vérbosszúk elleni küzdelmen belül a jogállamisággal kapcsolatos szempontokra helyezi a hangsúlyt;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a professzionális, független és sokoldalú közszolgálati műsorszolgáltató és magántulajdonú média a demokrácia egyik sarokköve, így kiemelt jelentőséggel bír; aggasztja a média valódi függetlenségének hiánya és a médiavállakozások tulajdonosi hátterének és finanszírozásának átláthatatlansága; ösztönzi Albániát, hogy biztosítson szabad munkakörnyezetet az újságírók számára; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a médiaszabályozó hatóságok és a közszolgálati televízió függetlenségének teljes körű biztosítása érdekében; aggodalmát fejezi ki a média tulajdonosi háttere és finanszírozása tekintetében meglévő átláthatóság hiánya, a média megosztottsága és az öncenzúra miatt; kéri az újságírók szakmai és etikai normáinak megerősítését; sürgeti a rágalmazásra vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtását; megjegyzi, hogy az audiovizuális médiahatóság elnökének és igazgatótanácsi tagjainak megválasztását az ellenzék megkérdőjelezte; bátorítja a kormányt, hogy biztosítsa az audiovizuális médiahatóság függetlenségét és támogatását, hogy telejs mértékben elláthassa feladatait, beleértve a digitális átállás folyamatának támogatását, valamint az audiovizuális médiáról szóló jogszabály hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a professzionális, független és sokoldalú közszolgálati műsorszolgáltató és magántulajdonú média a demokrácia egyik sarokköve, így kiemelt jelentőséggel bír; aggasztja a média valódi függetlenségének hiánya és a médiavállakozások tulajdonosi hátterének és finanszírozásának átláthatatlansága; ösztönzi Albániát, hogy biztosítson szabad munkakörnyezetet az újságírók számára; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a médiaszabályozó hatóságok és a közszolgálati televízió függetlenségének teljes körű biztosítása érdekében; aggodalmát fejezi ki a média tulajdonosi háttere és finanszírozása tekintetében meglévő átláthatóság hiánya, a média megosztottsága és az öncenzúra miatt; kéri az újságírók szakmai és etikai normáinak megerősítését; sürgeti a rágalmazásra vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtását; megjegyzi, hogy az audiovizuális médiahatóság elnökének és igazgatótanácsi tagjainak megválasztását az ellenzék megkérdőjelezte; bátorítja a kormányt, hogy biztosítsa az audiovizuális médiahatóság függetlenségét és támogatását, hogy telejs mértékben elláthassa feladatait, beleértve a digitális átállás folyamatának támogatását, valamint az audiovizuális médiáról szóló jogszabály hatékony végrehajtását;

| 25. | üdvözli az üzleti környezet javulását és a működőképes piacgazdaság elérésére tett erőfeszítéseket, de felhívja a kormányt, hogy folyamatosan kezelje a szerződések érvényesítése és a jogállamiság terén fennálló hiányosságokat és a jelentős méretű informális gazdaságot; a közös európai piacra nehezedő versenynyomással való megbirkózás érdekében további reformokat szorgalmaz; felkéri a kormányt, hogy erősítse meg a vagyoni jogok védelmét és gyorsítsa fel az ingatlanok legalizálásával, visszaszolgáltatásával és kárpótlásával kapcsolatos fenntartható és következetes politika létrehozását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kedvező feltételeket teremtsenek a magánszektor fejlődése és a közvetlen külföldi befektetés számára; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az üzleti környezet javulását és a működőképes piacgazdaság elérésére tett erőfeszítéseket, de felhívja a kormányt, hogy folyamatosan kezelje a szerződések érvényesítése és a jogállamiság terén fennálló hiányosságokat és a jelentős méretű informális gazdaságot; a közös európai piacra nehezedő versenynyomással való megbirkózás érdekében további reformokat szorgalmaz; felkéri a kormányt, hogy erősítse meg a vagyoni jogok védelmét és gyorsítsa fel az ingatlanok legalizálásával, visszaszolgáltatásával és kárpótlásával kapcsolatos fenntartható és következetes politika létrehozását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kedvező feltételeket teremtsenek a magánszektor fejlődése és a közvetlen külföldi befektetés számára;

| 26. | hangsúlyozza, hogy javítani kell az oktatást és a képzést a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés problémájának kezelése és a foglalkoztathatóság – különösen a fiatalok körében történő – előmozdítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt a kormánnyal a munkaerő-piaci feltételek olyan hiányosságainak kezelése érdekében, mint többek között a növekvő munkanélküliség, és az Európa 2020 stratégiával összhangban kínáljon megoldásokat; üdvözli az Albániára vonatkozó, 2014–2020-as tájékoztató jellegű stratégiai dokumentumot, amely elismeri, hogy az oktatást, a foglalkoztatást és a szociális politikákat az előcsatlakozási eszköz révén támogatni kell; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy javítani kell az oktatást és a képzést a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés problémájának kezelése és a foglalkoztathatóság – különösen a fiatalok körében történő – előmozdítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt a kormánnyal a munkaerő-piaci feltételek olyan hiányosságainak kezelése érdekében, mint többek között a növekvő munkanélküliség, és az Európa 2020 stratégiával összhangban kínáljon megoldásokat; üdvözli az Albániára vonatkozó, 2014–2020-as tájékoztató jellegű stratégiai dokumentumot, amely elismeri, hogy az oktatást, a foglalkoztatást és a szociális politikákat az előcsatlakozási eszköz révén támogatni kell;

| 27. | felhívja az illetékes hatóságokat nemzeti energiastratégia kidolgozására, kiemelt hangsúlyt helyezve a megújuló energiákra és az energiabiztonságra, beleértve az energiaforrások diverzifikációját; úgy véli, hogy Albániának többet kellene befektetnie a megújuló energia és a kapcsolatos infrastruktúra terén indított projektekbe; kéri Albániát, hogy mérlegelje a vízenergia-projekteknek a nemzeti természeti örökségre gyakorolt ökológiai hatását; szorgalmazza az EU vízügyi keretirányelvének betartását, amelynek célja valamennyi természetes felszíni víztest jó ökológiai és kémiai állapotának elérése; |
| --- | --- |

27.

felhívja az illetékes hatóságokat nemzeti energiastratégia kidolgozására, kiemelt hangsúlyt helyezve a megújuló energiákra és az energiabiztonságra, beleértve az energiaforrások diverzifikációját; úgy véli, hogy Albániának többet kellene befektetnie a megújuló energia és a kapcsolatos infrastruktúra terén indított projektekbe; kéri Albániát, hogy mérlegelje a vízenergia-projekteknek a nemzeti természeti örökségre gyakorolt ökológiai hatását; szorgalmazza az EU vízügyi keretirányelvének betartását, amelynek célja valamennyi természetes felszíni víztest jó ökológiai és kémiai állapotának elérése;

| 28. | sürgeti az albán hatóságokat, hogy – összhangban a Természetvédelmi Világszövetség Védett Területek Világbizottságának a II. védett területi kategóriára vonatkozó minőségi és gazdálkodási iránymutatásaival – dolgozzon ki átfogó gazdálkodási terveket a meglévő nemzeti parkokra vonatkozóan; sürgeti a hatóságokat, hogy hagyjanak fel minden olyan fejlesztési tervvel, amely károsítja az ország védett területeinek hálózatát, és kéri a kisebb és nagyobb szabású vízienergia-projektek megszüntetését, különösen a nemzeti parkok területére tervezettekét; kéri, hogy ismét gondolják át különösen a Vjosa-folyó és mellékfolyói mentén történő vízerőmű-építésre vonatkozó terveket, mivel e projektek károsítanák Európa utolsó nagy kiterjedésű, érintetlen és csaknem természetes folyami ökoszisztémáinak egyikét; |
| --- | --- |

28.

sürgeti az albán hatóságokat, hogy – összhangban a Természetvédelmi Világszövetség Védett Területek Világbizottságának a II. védett területi kategóriára vonatkozó minőségi és gazdálkodási iránymutatásaival – dolgozzon ki átfogó gazdálkodási terveket a meglévő nemzeti parkokra vonatkozóan; sürgeti a hatóságokat, hogy hagyjanak fel minden olyan fejlesztési tervvel, amely károsítja az ország védett területeinek hálózatát, és kéri a kisebb és nagyobb szabású vízienergia-projektek megszüntetését, különösen a nemzeti parkok területére tervezettekét; kéri, hogy ismét gondolják át különösen a Vjosa-folyó és mellékfolyói mentén történő vízerőmű-építésre vonatkozó terveket, mivel e projektek károsítanák Európa utolsó nagy kiterjedésű, érintetlen és csaknem természetes folyami ökoszisztémáinak egyikét;

| 29. | üdvözli Albánia folyamatosan konstruktív és proaktív hozzáállását a regionális és kétoldalú együttműködésekhez; hangsúlyozza Albániának a regionális stabilitás megerősítésében játszott kulcsfontosságú szerepét; elismerését fejezi ki a Szerbiával folytatott kapcsolatok javítására irányuló politikai akarattal kapcsolatban; ösztönzi Albániát és Szerbiát további lépések és olyan nyilatkozatok tételére, amelyek elősegítik a régió stabilitását, az együttműködést és a jószomszédi viszonyt; aggodalmát fejezi ki az albán miniszterelnök közelmúltban tett, az Albániában és Koszovóban élő albánok egységesítéséről spekuláló kijelentései miatt; ösztönzi Albániát, hogy a régión belül tartsa fenn konstruktív pozícióját és a többi nyugat-balkáni országgal folytatott párbeszédet az uniós integrációs folyamatuk során szerzett tudásról és tapasztalatokról, az együttműködés intenzívebbé tételének és a régió további stabilizálásának céljára összpontosítva; üdvözli, hogy Albánia teljes mértékben igazodik az EU külpolitikai álláspontjaihoz, többek között az Oroszország elleni korlátozó intézkedésekhez, továbbá hogy részt vesz a KBVP válságkezelési műveleteiben; tudomásul veszi, hogy a délkelet-európai együttműködési folyamat jelenleg hivatalban lévő elnökeként törekszik a részt vevő országok közötti párbeszéd további előmozdítására; kéri Albániát, hogy vállaljon aktív szerepet az Európai Unió adriai- és jón-tengeri stratégiájának végrehajtásában; |
| --- | --- |

29.

üdvözli Albánia folyamatosan konstruktív és proaktív hozzáállását a regionális és kétoldalú együttműködésekhez; hangsúlyozza Albániának a regionális stabilitás megerősítésében játszott kulcsfontosságú szerepét; elismerését fejezi ki a Szerbiával folytatott kapcsolatok javítására irányuló politikai akarattal kapcsolatban; ösztönzi Albániát és Szerbiát további lépések és olyan nyilatkozatok tételére, amelyek elősegítik a régió stabilitását, az együttműködést és a jószomszédi viszonyt; aggodalmát fejezi ki az albán miniszterelnök közelmúltban tett, az Albániában és Koszovóban élő albánok egységesítéséről spekuláló kijelentései miatt; ösztönzi Albániát, hogy a régión belül tartsa fenn konstruktív pozícióját és a többi nyugat-balkáni országgal folytatott párbeszédet az uniós integrációs folyamatuk során szerzett tudásról és tapasztalatokról, az együttműködés intenzívebbé tételének és a régió további stabilizálásának céljára összpontosítva; üdvözli, hogy Albánia teljes mértékben igazodik az EU külpolitikai álláspontjaihoz, többek között az Oroszország elleni korlátozó intézkedésekhez, továbbá hogy részt vesz a KBVP válságkezelési műveleteiben; tudomásul veszi, hogy a délkelet-európai együttműködési folyamat jelenleg hivatalban lévő elnökeként törekszik a részt vevő országok közötti párbeszéd további előmozdítására; kéri Albániát, hogy vállaljon aktív szerepet az Európai Unió adriai- és jón-tengeri stratégiájának végrehajtásában;

| 30. | kéri az EP-Albánia parlamentközi együttműködés kibővítését; javasolja, hogy az uniós csatlakozási folyamat parlamenti felügyeletének erősítése érdekében amennyire lehetséges harmonizálják az EU–Albánia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság és a kulcsfontosságú prioritásokról szóló magas szintű párbeszéd jövőbeli üléseinek naptárát; |
| --- | --- |

30.

kéri az EP-Albánia parlamentközi együttműködés kibővítését; javasolja, hogy az uniós csatlakozási folyamat parlamenti felügyeletének erősítése érdekében amennyire lehetséges harmonizálják az EU–Albánia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság és a kulcsfontosságú prioritásokról szóló magas szintű párbeszéd jövőbeli üléseinek naptárát;

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Albánia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

31.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Albánia kormányának és parlamentjének.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/69

---

P8_TA(2015)0182

A Bosznia-Hercegovináról szóló 2014. évi bizottsági eredményjelentés

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2952(RSP))

(2016/C 346/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina között 2008. június 16-án aláírt stabilizációs és társulási megállapodásra, amelyet valamennyi uniós tagállam és Bosznia-Hercegovina is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina között 2008. június 16-án aláírt stabilizációs és társulási megállapodásra, amelyet valamennyi uniós tagállam és Bosznia-Hercegovina is ratifikált,

| — | tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács Nyugat-Balkánról szóló következtetéseire, és annak „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács Nyugat-Balkánról szóló következtetéseire, és annak „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére,

| — | tekintettel a Tanács 2014. október 20-i, november 17–18-i és december 15–16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2014. október 20-i, november 17–18-i és december 15–16-i következtetéseire,

| — | tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2015” című, 2014. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2014)0700), valamint az azt kísérő, a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0305), továbbá a 2014. december 15-én elfogadott, Bosznia-Hercegovinára vonatkozó, 2014–2017-es tájékoztató jellegű stratégiai dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2015” című, 2014. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2014)0700), valamint az azt kísérő, a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0305), továbbá a 2014. december 15-én elfogadott, Bosznia-Hercegovinára vonatkozó, 2014–2017-es tájékoztató jellegű stratégiai dokumentumra,

| — | tekintettel a Bosznia-Hercegovina elnöksége által az uniós integrációra vonatkozóan 2015. január 29-én elfogadott és a bosznia-hercegovinai országgyűlés által 2015. február 23-án jóváhagyott írásbeli kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bosznia-Hercegovina elnöksége által az uniós integrációra vonatkozóan 2015. január 29-én elfogadott és a bosznia-hercegovinai országgyűlés által 2015. február 23-án jóváhagyott írásbeli kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel a Tanács 2015. január 19-i határozatára, amelyben Lars-Gunnar Wigemarkot az Európai Unió különleges képviselőjévé és az EU bosznia-hercegovinai kirendeltségének vezetőjévé nevezi ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. január 19-i határozatára, amelyben Lars-Gunnar Wigemarkot az Európai Unió különleges képviselőjévé és az EU bosznia-hercegovinai kirendeltségének vezetőjévé nevezi ki,

| — | tekintettel a Bosznia-Hercegovináról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bosznia-Hercegovináról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Cristian Dan Preda, a Külügyi Bizottság Bosznia-Hercegovináért felelős állandó előadója által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Cristian Dan Preda, a Külügyi Bizottság Bosznia-Hercegovináért felelős állandó előadója által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió többször is kinyilvánította Bosznia-Hercegovina európai perspektívája, valamint területi integritása, szuverenitása és egysége iránti egyértelmű elkötelezettségét; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió többször is kinyilvánította Bosznia-Hercegovina európai perspektívája, valamint területi integritása, szuverenitása és egysége iránti egyértelmű elkötelezettségét;

| B. | mivel az EU egy olyan koordinált megközelítésen alapuló új lehetőséget kínált Bosznia-Hercegovinának, amelynek célja, hogy segítse az országot a reformfolyamat újraindításában, a szociális és gazdasági helyzet javításában, valamint az Európai Unióhoz való közeledésben; mivel hasonlóan egyértelmű elköteleződésre és szerepvállalásra van most szükség az ország politikai elitje részéről; mivel az uniós csatlakozás az egész országra és összes polgárára kiterjedő inkluzív folyamat, amelyhez nemzeti konszenzusra van szükség a reformprogramra vonatkozóan; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU egy olyan koordinált megközelítésen alapuló új lehetőséget kínált Bosznia-Hercegovinának, amelynek célja, hogy segítse az országot a reformfolyamat újraindításában, a szociális és gazdasági helyzet javításában, valamint az Európai Unióhoz való közeledésben; mivel hasonlóan egyértelmű elköteleződésre és szerepvállalásra van most szükség az ország politikai elitje részéről; mivel az uniós csatlakozás az egész országra és összes polgárára kiterjedő inkluzív folyamat, amelyhez nemzeti konszenzusra van szükség a reformprogramra vonatkozóan;

| C. | mivel a kevéssé hatékony intézményi struktúra, a bosznia-hercegovinai politikai vezetők és a kormányzati szintek közötti megfelelő együttműködés és koordináció hiánya, a közös elképzelések és politikai akarat hiánya, valamint az etnocentrikus hozzáállás súlyosan akadályozza az ország előrehaladását; mivel a politikai és etnikai törésvonalak mentén fennálló nézetkülönbségek jelentős kedvezőtlen hatást gyakoroltak az állami szintű nemzetgyűlések munkájára; |
| --- | --- |

C.

mivel a kevéssé hatékony intézményi struktúra, a bosznia-hercegovinai politikai vezetők és a kormányzati szintek közötti megfelelő együttműködés és koordináció hiánya, a közös elképzelések és politikai akarat hiánya, valamint az etnocentrikus hozzáállás súlyosan akadályozza az ország előrehaladását; mivel a politikai és etnikai törésvonalak mentén fennálló nézetkülönbségek jelentős kedvezőtlen hatást gyakoroltak az állami szintű nemzetgyűlések munkájára;

| D. | mivel az elhúzódó politikai patthelyzet komoly akadályt jelent az ország stabilizálódása és fejlődése szempontjából, valamint megfosztja polgárait a biztonságos és virágzó jövőtől; mivel a politikai tehetetlenség, a munkanélküliség, a magas szintű korrupció, valamint a politikai elittel szembeni elégedetlenség polgári zavargásokhoz vezetett, amelyek 2014. februárban Tuzlából az egész országra átterjedtek; |
| --- | --- |

D.

mivel az elhúzódó politikai patthelyzet komoly akadályt jelent az ország stabilizálódása és fejlődése szempontjából, valamint megfosztja polgárait a biztonságos és virágzó jövőtől; mivel a politikai tehetetlenség, a munkanélküliség, a magas szintű korrupció, valamint a politikai elittel szembeni elégedetlenség polgári zavargásokhoz vezetett, amelyek 2014. februárban Tuzlából az egész országra átterjedtek;

| E. | mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette; mivel e területeken az eredmények elérésének kulcsa az erős politikai támogatás; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette; mivel e területeken az eredmények elérésének kulcsa az erős politikai támogatás;

| F. | mivel széles körben van jelen a korrupció, széttöredezett az államigazgatás, a sok különböző jogrendszer kihívást jelent, a civil társadalommal való együttműködés mechanizmusai továbbra is gyengék, a médiakörnyezet polarizált, és nem biztosítottak minden nemzetalkotó nép és polgár számára az egyenlő jogok; |
| --- | --- |

F.

mivel széles körben van jelen a korrupció, széttöredezett az államigazgatás, a sok különböző jogrendszer kihívást jelent, a civil társadalommal való együttműködés mechanizmusai továbbra is gyengék, a médiakörnyezet polarizált, és nem biztosítottak minden nemzetalkotó nép és polgár számára az egyenlő jogok;

| G. | mivel Bosznia-Hercegovina állami bevételeinek több mint 50 %-át az igazgatás számos szintjének fenntartására költik; mivel a Világbank üzleti környezetre vonatkozó mutatói szerint Bosznia-Hercegovina a legalacsonyabb minősítésű európai ország, és az egyik legutolsó helyen áll a korrupcióérzékelési index tekintetében; mivel Európán belül Bosznia-Hercegovinában a legmagasabb az ifjúsági munkanélküliség aránya (59 % a 15–24 év közötti lakosság körében); |
| --- | --- |

G.

mivel Bosznia-Hercegovina állami bevételeinek több mint 50 %-át az igazgatás számos szintjének fenntartására költik; mivel a Világbank üzleti környezetre vonatkozó mutatói szerint Bosznia-Hercegovina a legalacsonyabb minősítésű európai ország, és az egyik legutolsó helyen áll a korrupcióérzékelési index tekintetében; mivel Európán belül Bosznia-Hercegovinában a legmagasabb az ifjúsági munkanélküliség aránya (59 % a 15–24 év közötti lakosság körében);

| 1. | üdvözli, hogy a Tanács reagált a Parlament azon felhívására, mely szerint újra kell gondolni az EU Bosznia-Hercegovinával kapcsolatos hozzáállását; sürgeti Bosznia-Hercegovina új vezetőit, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat a szükséges intézményi, gazdasági és társadalmi reformok mellett annak érdekében, hogy javuljon a bosznia-hercegovinai állampolgárok életminősége és lehetővé váljon az uniós tagság irányába történő előrelépés; rámutat, hogy ahhoz, hogy az EU fontolóra vegye Bosznia-Hercegovina csatlakozási kérelmét, érdemi haladást kell felmutatni a reformprogram – többek között a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumhoz kapcsolódó reformok – végrehajtásában; rámutat, hogy minden (potenciális) tagjelölt országhoz hasonlóan Bosznia-Hercegoviát is a saját érdemei alapján kell megítélni, és a csatlakozási menetrendet a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a Tanács reagált a Parlament azon felhívására, mely szerint újra kell gondolni az EU Bosznia-Hercegovinával kapcsolatos hozzáállását; sürgeti Bosznia-Hercegovina új vezetőit, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat a szükséges intézményi, gazdasági és társadalmi reformok mellett annak érdekében, hogy javuljon a bosznia-hercegovinai állampolgárok életminősége és lehetővé váljon az uniós tagság irányába történő előrelépés; rámutat, hogy ahhoz, hogy az EU fontolóra vegye Bosznia-Hercegovina csatlakozási kérelmét, érdemi haladást kell felmutatni a reformprogram – többek között a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumhoz kapcsolódó reformok – végrehajtásában; rámutat, hogy minden (potenciális) tagjelölt országhoz hasonlóan Bosznia-Hercegoviát is a saját érdemei alapján kell megítélni, és a csatlakozási menetrendet a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania a Sejdić-Finci ítélet végrehajtására, amikor a Tanács felkéri az uniós csatlakozási kérelem véleményezésére; felkéri a Bizottságot, hogy mutasson hajlandóságot az ítélet végrehajtására irányuló megállapodás előmozdítására, amely az ország valamennyi polgára számára egyenlő jogokat garantál, és segítse elő az uniós csatlakozási ütemterv célkitűzéseinek – többek között a jó kormányzás, a demokratikus fejlődés és, a gazdasági jólét működő rendszerének és az emberi jogok tiszteletben tartásának – végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania a Sejdić-Finci ítélet végrehajtására, amikor a Tanács felkéri az uniós csatlakozási kérelem véleményezésére; felkéri a Bizottságot, hogy mutasson hajlandóságot az ítélet végrehajtására irányuló megállapodás előmozdítására, amely az ország valamennyi polgára számára egyenlő jogokat garantál, és segítse elő az uniós csatlakozási ütemterv célkitűzéseinek – többek között a jó kormányzás, a demokratikus fejlődés és, a gazdasági jólét működő rendszerének és az emberi jogok tiszteletben tartásának – végrehajtását;

| 3. | határozottan támogatja Bosznia-Hercegovina európai integrációját, és úgy véli, hogy az EU megerősített elköteleződésének többek között a társadalmi-gazdasági kérdésekre, az üzleti környezetre, az intézményi keretre, a jogállamiságra, a kormányzásra, a bűnüldözési politikára, a független igazságszolgáltatásra, a korrupció elleni küzdelemre, az államigazgatás reformjára, a civil társadalomra és az ifjúságra kell összpontosítania, miközben a csatlakozás uniós feltételeit változatlanul hagyja; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy képviseljenek továbbra is összehangolt, következetes és koherens uniós álláspontot, és nyilvánítsák ki, hogy Bosznia-Hercegovina európai integrációja prioritás az EU külpolitikájában; hangsúlyozza, hogy az EU-nak az összes pénzügyi támogató újraegyesítésére kell törekednie a megújult uniós megközelítés és az írásbeli kötelezettségvállalás sikeres végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

3.

határozottan támogatja Bosznia-Hercegovina európai integrációját, és úgy véli, hogy az EU megerősített elköteleződésének többek között a társadalmi-gazdasági kérdésekre, az üzleti környezetre, az intézményi keretre, a jogállamiságra, a kormányzásra, a bűnüldözési politikára, a független igazságszolgáltatásra, a korrupció elleni küzdelemre, az államigazgatás reformjára, a civil társadalomra és az ifjúságra kell összpontosítania, miközben a csatlakozás uniós feltételeit változatlanul hagyja; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy képviseljenek továbbra is összehangolt, következetes és koherens uniós álláspontot, és nyilvánítsák ki, hogy Bosznia-Hercegovina európai integrációja prioritás az EU külpolitikájában; hangsúlyozza, hogy az EU-nak az összes pénzügyi támogató újraegyesítésére kell törekednie a megújult uniós megközelítés és az írásbeli kötelezettségvállalás sikeres végrehajtása érdekében;

| 4. | üdvözli a bosznia-hercegovinai elnökség által elfogadott, az ország valamennyi parlamenti pártjának vezetője által aláírt és a bosznia-hercegovinai parlament által 2015. február 23-án jóváhagyott, uniós integrációra irányuló írásbeli kötelezettségvállalást azon intézkedésekről, amelyek biztosítják az intézmények működőképességét és hatékonyságát, a reformokat az összes kormányzati szinten, amelyek célja a megbékélési folyamat felgyorsítása, valamint az igazgatási kapacitások erősítése; elismeri, hogy a kötelezettségvállalás lehetővé tette, hogy a Tanács 2015. március 16-án a stabilizációs és társulási megállapodás (STM) megkötéséről és hatálybalépéséről döntsön; üdvözli a stabilizációs és társulási megállapodás 2015. június 1-jei hatálybalépését, amely lehetőséget ad majd arra, hogy Bosznia-Hercegovina és az EU szorosabbra fűzze az együttműködést és elmélyítse kapcsolatait; kéri valamennyi politikai vezetőtől, hogy maradéktalanul működjön együtt a kötelezettségvállalás alapos és hatékony végrehajtásában, különösen a jogállamiság megerősítése, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén; emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú a politikai kötelezettségvállalás és a reformprogramban való tényleges szerepvállalás; felkéri Bosznia-Hercegovina új vezetőit, hogy az országnak az EU-hoz való csatlakozás felé vezető útjának előmozdítása érdekében állapodjanak meg az EU-val egy átfogó és mindenre kiterjedő reformprogram konkrét ütemtervéről; átláthatóságot kér a reformok tervezése és végrehajtása során, és felszólít a civil társadalom reformfolyamatba történő bevonására; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a bosznia-hercegovinai elnökség által elfogadott, az ország valamennyi parlamenti pártjának vezetője által aláírt és a bosznia-hercegovinai parlament által 2015. február 23-án jóváhagyott, uniós integrációra irányuló írásbeli kötelezettségvállalást azon intézkedésekről, amelyek biztosítják az intézmények működőképességét és hatékonyságát, a reformokat az összes kormányzati szinten, amelyek célja a megbékélési folyamat felgyorsítása, valamint az igazgatási kapacitások erősítése; elismeri, hogy a kötelezettségvállalás lehetővé tette, hogy a Tanács 2015. március 16-án a stabilizációs és társulási megállapodás (STM) megkötéséről és hatálybalépéséről döntsön; üdvözli a stabilizációs és társulási megállapodás 2015. június 1-jei hatálybalépését, amely lehetőséget ad majd arra, hogy Bosznia-Hercegovina és az EU szorosabbra fűzze az együttműködést és elmélyítse kapcsolatait; kéri valamennyi politikai vezetőtől, hogy maradéktalanul működjön együtt a kötelezettségvállalás alapos és hatékony végrehajtásában, különösen a jogállamiság megerősítése, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén; emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú a politikai kötelezettségvállalás és a reformprogramban való tényleges szerepvállalás; felkéri Bosznia-Hercegovina új vezetőit, hogy az országnak az EU-hoz való csatlakozás felé vezető útjának előmozdítása érdekében állapodjanak meg az EU-val egy átfogó és mindenre kiterjedő reformprogram konkrét ütemtervéről; átláthatóságot kér a reformok tervezése és végrehajtása során, és felszólít a civil társadalom reformfolyamatba történő bevonására;

| 5. | mély aggodalmának ad hangot a Független Szociáldemokraták Szövetségének (SNSD) a 2015. április 25-i kelet-szarajevói kongresszusán elfogadott nyilatkozata kapcsán, amelyben a párt többek között népszavazás megtartására szólít fel 2018-ban a Boszniai Szerb Köztársaság függetlenségének kikiáltásáról; hangsúlyozza, hogy a daytoni megállapodás értelmében a Boszniai Szerb Köztársaságnak nincs joga különválni; emlékeztet rá, hogy az írásbeli kötelezettségvállalás elfogadásával valamennyi politikai erő – ideértve az SNSD-t is – vállalta, hogy tiszteletben tartja „Bosznia–Hercegovina szuverenitását, területi integritását és politikai függetlenségét”; felszólítja az új politikai vezetőket, hogy tartózkodjanak a társadalmat polarizáló, megosztó jellegű nacionalista és szeparatista retorikától, és komolyan kezdjenek olyan reformokba, amelyek jobbá teszik a bosznia-hercegovinai polgárok életét, demokratikus, befogadó és működőképes államot teremtenek, és közelebb viszik az országot az EU-hoz; |
| --- | --- |

5.

mély aggodalmának ad hangot a Független Szociáldemokraták Szövetségének (SNSD) a 2015. április 25-i kelet-szarajevói kongresszusán elfogadott nyilatkozata kapcsán, amelyben a párt többek között népszavazás megtartására szólít fel 2018-ban a Boszniai Szerb Köztársaság függetlenségének kikiáltásáról; hangsúlyozza, hogy a daytoni megállapodás értelmében a Boszniai Szerb Köztársaságnak nincs joga különválni; emlékeztet rá, hogy az írásbeli kötelezettségvállalás elfogadásával valamennyi politikai erő – ideértve az SNSD-t is – vállalta, hogy tiszteletben tartja „Bosznia–Hercegovina szuverenitását, területi integritását és politikai függetlenségét”; felszólítja az új politikai vezetőket, hogy tartózkodjanak a társadalmat polarizáló, megosztó jellegű nacionalista és szeparatista retorikától, és komolyan kezdjenek olyan reformokba, amelyek jobbá teszik a bosznia-hercegovinai polgárok életét, demokratikus, befogadó és működőképes államot teremtenek, és közelebb viszik az országot az EU-hoz;

| 6. | felhívja a politikai vezetőket, hogy tekintsék prioritásnak egy eredményes uniós koordinációs mechanizmus létrehozását, amely az összes kormányzati szinten hatékonyan összekapcsolja az intézményeket, hogy a polgárok általános jóléte érdekében biztosítsák a jogszabályok uniós vívmányokkal való összehangolását és e vívmányok érvényesítését az egész országban; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus kialakítása nélkül holtpontra jut az uniós csatlakozási folyamat, mivel az ország jelenlegi szervezettsége nem hatékony és működésképtelen; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus létrehozása utat nyitna Bosznia-Hercegovina előtt a rendelkezésre álló források teljes mértékű kihasználására; hangsúlyozza, hogy konkrét reformlépéseket kell tenni, és világos irányt kell mutatni az ország és polgárai számára; |
| --- | --- |

6.

felhívja a politikai vezetőket, hogy tekintsék prioritásnak egy eredményes uniós koordinációs mechanizmus létrehozását, amely az összes kormányzati szinten hatékonyan összekapcsolja az intézményeket, hogy a polgárok általános jóléte érdekében biztosítsák a jogszabályok uniós vívmányokkal való összehangolását és e vívmányok érvényesítését az egész országban; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus kialakítása nélkül holtpontra jut az uniós csatlakozási folyamat, mivel az ország jelenlegi szervezettsége nem hatékony és működésképtelen; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus létrehozása utat nyitna Bosznia-Hercegovina előtt a rendelkezésre álló források teljes mértékű kihasználására; hangsúlyozza, hogy konkrét reformlépéseket kell tenni, és világos irányt kell mutatni az ország és polgárai számára;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a polgárok társadalmi-gazdasági szükségletei kielégítésének elsőbbséget kell élveznie; azonban azt is döntő fontosságúnak véli, hogy ezzel párhuzamosan folytatni kell a politikai reformokat és a politikai rendszer demokratizálását; hangsúlyozza, hogy gazdasági jólét csak demokratikus és befogadó társadalomra és államra épülve érhető el; hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina addig nem lesz sikeres uniós tagjelölt ország, amíg a megfelelő intézményi feltételek nem kerülnek kialakításra; megjegyzi, hogy az intézményi keret megszilárdítására, ésszerűsítésére és megerősítésére irányuló alkotmányos reform továbbra is kulcsfontosságú ahhoz, hogy Bosznia-Hercegovina hatékony, befogadó és teljes mértékben működőképes állammá válhasson; emlékeztet arra, hogy a jövőbeni alkotmányos reform során Bosznia-Hercegovina hatékony és zökkenőmentes uniós integrációjának biztosítása érdekében figyelembe kell venni a föderalizmus, a decentralizáció, a szubszidiaritás és a törvényes képviselet elvét; minden politikai vezetőt arra sürget, hogy munkálkodjon a szükséges változások bevezetésén; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a polgárok társadalmi-gazdasági szükségletei kielégítésének elsőbbséget kell élveznie; azonban azt is döntő fontosságúnak véli, hogy ezzel párhuzamosan folytatni kell a politikai reformokat és a politikai rendszer demokratizálását; hangsúlyozza, hogy gazdasági jólét csak demokratikus és befogadó társadalomra és államra épülve érhető el; hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina addig nem lesz sikeres uniós tagjelölt ország, amíg a megfelelő intézményi feltételek nem kerülnek kialakításra; megjegyzi, hogy az intézményi keret megszilárdítására, ésszerűsítésére és megerősítésére irányuló alkotmányos reform továbbra is kulcsfontosságú ahhoz, hogy Bosznia-Hercegovina hatékony, befogadó és teljes mértékben működőképes állammá válhasson; emlékeztet arra, hogy a jövőbeni alkotmányos reform során Bosznia-Hercegovina hatékony és zökkenőmentes uniós integrációjának biztosítása érdekében figyelembe kell venni a föderalizmus, a decentralizáció, a szubszidiaritás és a törvényes képviselet elvét; minden politikai vezetőt arra sürget, hogy munkálkodjon a szükséges változások bevezetésén;

| 8. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében gyorsítsák fel a projektek végrehajtását és erősítsék meg a gazdasági kormányzást; sajnálja, hogy a tétlenség kihatással lehet az IPA-II keretébe tartozó politikai és társadalmi-gazdasági fejlesztésre szánt támogatás elosztására; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy állapodjanak meg az országos ágazati stratégiákról, különösen a közlekedés, az energiaügy, a környezetvédelem és a mezőgazdaság elsődleges fontosságú területein, mivel ezek kulcsfontosságú követelmények ahhoz, hogy az ország teljes mértékben részesülhessen az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében nyújtott finanszírozásból; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság kezdeményezését, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében gyorsítsák fel a projektek végrehajtását és erősítsék meg a gazdasági kormányzást; sajnálja, hogy a tétlenség kihatással lehet az IPA-II keretébe tartozó politikai és társadalmi-gazdasági fejlesztésre szánt támogatás elosztására; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy állapodjanak meg az országos ágazati stratégiákról, különösen a közlekedés, az energiaügy, a környezetvédelem és a mezőgazdaság elsődleges fontosságú területein, mivel ezek kulcsfontosságú követelmények ahhoz, hogy az ország teljes mértékben részesülhessen az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében nyújtott finanszírozásból;

| 9. | elismerését fejezi ki, hogy a 2014. októberi választások rendben zajlottak; megjegyzi azonban, hogy ez volt az egymást követő második alkalom, hogy a választási folyamat során nem valósult meg, hogy bármely polgár bármely posztra jelöltethesse magát; hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy minden szinten sürgősen létre kell hozni valamennyi új parlamenti szervet és kormányzatot; sürgeti az új vezetőket, hogy tartsák tiszteletben az egyetemes, egyenlő és közvetlen választójog elvét, teremtsék meg a kapcsolatot az emberekkel, vonják be a civil társadalmat, és szolgáljanak felelős és azonnali válaszokkal az emberek jogos aggályaira; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy vizsgálják ki a Boszniai Szerb Köztársaság miniszterelnökével szembeni súlyos vádakat, amelyek szerint köze volt két, nem az ő pártjához tartozó parlamenti képviselő szavazatainak megvásárlásához a Boszniai Szerb Köztársaság Nemzetgyűlésén belüli többség elérése érdekében; |
| --- | --- |

9.

elismerését fejezi ki, hogy a 2014. októberi választások rendben zajlottak; megjegyzi azonban, hogy ez volt az egymást követő második alkalom, hogy a választási folyamat során nem valósult meg, hogy bármely polgár bármely posztra jelöltethesse magát; hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy minden szinten sürgősen létre kell hozni valamennyi új parlamenti szervet és kormányzatot; sürgeti az új vezetőket, hogy tartsák tiszteletben az egyetemes, egyenlő és közvetlen választójog elvét, teremtsék meg a kapcsolatot az emberekkel, vonják be a civil társadalmat, és szolgáljanak felelős és azonnali válaszokkal az emberek jogos aggályaira; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy vizsgálják ki a Boszniai Szerb Köztársaság miniszterelnökével szembeni súlyos vádakat, amelyek szerint köze volt két, nem az ő pártjához tartozó parlamenti képviselő szavazatainak megvásárlásához a Boszniai Szerb Köztársaság Nemzetgyűlésén belüli többség elérése érdekében;

| 10. | üdvözli a 2014. évi természeti katasztrófákkal kapcsolatos, az uniós árvízi helyreállítási program keretében tanúsított túláradó nemzeti és nemzetközi szolidaritást; üdvözli az Unió Bosznia-Hercegovina kérésére hozott azonnali és jelentős mentési és katasztrófaelhárítási intézkedéseit, és hogy 2014. júliusban a Bizottság Franciaország és Szlovénia társszervezéséven adományozói konferenciát rendezett; hangsúlyozza, hogy a Bizottság felkérte Bosznia-Hercegovinát, hogy csatlakozzon az uniós polgári védelmi mechanizmushoz; kéri, hogy hatékony és összehangolt megelőző intézkedéseket hozzanak minden szinten a jelenlegi katasztrófák következményeinek és a jövőbeli katasztrófák megelőzése érdekében; a megbékélés lehetséges voltának jeleként üdvözli az etnikumok közötti nagyon szoros együttműködés és támogatás árvizek után tapasztalt számos pozitív példáját; úgy véli, hogy a regionális együttműködés és a szomszédos országokkal való szoros kapcsolatok elengedhetetlenek az ilyen jövőbeli katasztrófákra történő reagáláshoz; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a 2014. évi természeti katasztrófákkal kapcsolatos, az uniós árvízi helyreállítási program keretében tanúsított túláradó nemzeti és nemzetközi szolidaritást; üdvözli az Unió Bosznia-Hercegovina kérésére hozott azonnali és jelentős mentési és katasztrófaelhárítási intézkedéseit, és hogy 2014. júliusban a Bizottság Franciaország és Szlovénia társszervezéséven adományozói konferenciát rendezett; hangsúlyozza, hogy a Bizottság felkérte Bosznia-Hercegovinát, hogy csatlakozzon az uniós polgári védelmi mechanizmushoz; kéri, hogy hatékony és összehangolt megelőző intézkedéseket hozzanak minden szinten a jelenlegi katasztrófák következményeinek és a jövőbeli katasztrófák megelőzése érdekében; a megbékélés lehetséges voltának jeleként üdvözli az etnikumok közötti nagyon szoros együttműködés és támogatás árvizek után tapasztalt számos pozitív példáját; úgy véli, hogy a regionális együttműködés és a szomszédos országokkal való szoros kapcsolatok elengedhetetlenek az ilyen jövőbeli katasztrófákra történő reagáláshoz;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az integrációs folyamat gerince Bosznia-Hercegovina és bármely, uniós tagságra törekvő ország esetében a szakszerű, eredményes és érdemeken alapuló közigazgatás; komolyan aggódik amiatt, hogy a közigazgatás – amelynek célja, hogy segítse Bosznia-Hercegovinát az uniós tagság felé vezető úton és javítsa polgárai életkörülményeit – továbbra is széttöredezett, átpolitizált és működésképtelen; továbbra is aggasztónak tartja, hogy a pénzügyi fenntarthatóság és a reformhoz szükséges politikai akarat hiánya befolyással lehet a közszolgáltatások nyújtására; sürgeti az összes illetékes szereplőt, hogy fogadjon el új közigazgatási reformstratégiát és cselekvési tervet a 2014 utáni időszakra a közigazgatás bonyolult intézményi struktúrájának egyszerűsítése, a költségek racionalizálása és az állam működőképesebbé tétele érdekében; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az integrációs folyamat gerince Bosznia-Hercegovina és bármely, uniós tagságra törekvő ország esetében a szakszerű, eredményes és érdemeken alapuló közigazgatás; komolyan aggódik amiatt, hogy a közigazgatás – amelynek célja, hogy segítse Bosznia-Hercegovinát az uniós tagság felé vezető úton és javítsa polgárai életkörülményeit – továbbra is széttöredezett, átpolitizált és működésképtelen; továbbra is aggasztónak tartja, hogy a pénzügyi fenntarthatóság és a reformhoz szükséges politikai akarat hiánya befolyással lehet a közszolgáltatások nyújtására; sürgeti az összes illetékes szereplőt, hogy fogadjon el új közigazgatási reformstratégiát és cselekvési tervet a 2014 utáni időszakra a közigazgatás bonyolult intézményi struktúrájának egyszerűsítése, a költségek racionalizálása és az állam működőképesebbé tétele érdekében;

| 12. | sürgeti a hatóságokat, hogy a korrupció elleni küzdelemnek biztosítsanak abszolút prioritást, mivel még nem eredményezett kielégítő javulást, és mivel az az összes ágazatot érinti, beleértve az egészségügyet és az oktatást is, továbbá a legkiszolgáltatottabbak kizsákmányolásához vezet, illetve növeli a polgárok pesszimizmusát és intézményekkel szembeni bizalmatlanságát; hatékony korrupcióellenes mechanizmusokat, független igazságügyi nyomon követést, valamint minden érdekelt fél bevonásával történő konzultációt sürget, ami biztosítja a 2015 és 2019 közötti időszakra vonatkozó megújított stratégiai keret kellő időben történő elfogadását; általában véve sürgeti a korrupcióellenes intézkedések hatékony végrehajtását; üdvözli, hogy elfogadták a korrupcióellenes jogszabályokat, többek között a visszaélést jelentő személyek állami szintű védelméről szólóakat, valamint hogy szövetségi szinten létrehozták a megelőzéssel foglalkozó testületeket; elítéli a jogállamiság létező elveinek aláásására irányuló kísérleteket, és aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az összeférhetetlenséggel kapcsolatos új törvény gyengíti a jogi keretet és visszalépést jelent az összeférhetetlenség megelőzése terén, mivel növeli a politikai beavatkozás kockázatát és nem tartalmaz ösztönzőket a tisztviselők számára a szabályok betartására; kéri az összeférhetetlenség megelőzésére irányuló parlamenti testületek megerősítését; nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy javítsanak a magas szintű – különösen a közbeszerzés és a privatizáció keretében felmerült – korrupciós ügyekben indított hatékony nyomozás, vádemelés és elmarasztaló ítéletek során elért eredményeken; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a hatóságokat, hogy a korrupció elleni küzdelemnek biztosítsanak abszolút prioritást, mivel még nem eredményezett kielégítő javulást, és mivel az az összes ágazatot érinti, beleértve az egészségügyet és az oktatást is, továbbá a legkiszolgáltatottabbak kizsákmányolásához vezet, illetve növeli a polgárok pesszimizmusát és intézményekkel szembeni bizalmatlanságát; hatékony korrupcióellenes mechanizmusokat, független igazságügyi nyomon követést, valamint minden érdekelt fél bevonásával történő konzultációt sürget, ami biztosítja a 2015 és 2019 közötti időszakra vonatkozó megújított stratégiai keret kellő időben történő elfogadását; általában véve sürgeti a korrupcióellenes intézkedések hatékony végrehajtását; üdvözli, hogy elfogadták a korrupcióellenes jogszabályokat, többek között a visszaélést jelentő személyek állami szintű védelméről szólóakat, valamint hogy szövetségi szinten létrehozták a megelőzéssel foglalkozó testületeket; elítéli a jogállamiság létező elveinek aláásására irányuló kísérleteket, és aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az összeférhetetlenséggel kapcsolatos új törvény gyengíti a jogi keretet és visszalépést jelent az összeférhetetlenség megelőzése terén, mivel növeli a politikai beavatkozás kockázatát és nem tartalmaz ösztönzőket a tisztviselők számára a szabályok betartására; kéri az összeférhetetlenség megelőzésére irányuló parlamenti testületek megerősítését; nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy javítsanak a magas szintű – különösen a közbeszerzés és a privatizáció keretében felmerült – korrupciós ügyekben indított hatékony nyomozás, vádemelés és elmarasztaló ítéletek során elért eredményeken;

| 13. | továbbra is komoly aggodalommal tölti el a szakszerűtlen igazságszolgáltatási rendszer és a bírósági eljárások során tapasztalható politikai beavatkozás, a kinevezési eljárások átpolitizáltsága, az igazságszolgáltatási és bűnüldöző hatóságok költségvetési eljárásának széttöredezettsége és az igazságszolgáltatáson belüli összeférhetetlenségek; sürgeti az ország új vezetőit, hogy hajtsanak végre strukturális és intézményi reformokat, többek között a négy különböző jogi rendszer harmonizálására; felkéri őket, hogy kövessék a Bizottság ajánlásait, például az állami szintű bíróságok intézményi reformját, beleértve a bosznia-hercegovinai bíróságokról szóló törvény elfogadását; sürgeti a Miniszterek Tanácsát, hogy fogadja el a már elkészített új igazságszolgáltatási reformstratégiát; ismételten támogatásáról biztosítja az ombudsman hivatalát; megjegyzi, hogy a Boszniai Szerb Köztársaság alkotmányában még mindig moratórium van érvényben a halálbüntetésekre, és sürgeti a Boszniai Szerb Köztársaság hatóságait a halálbüntetés további késlekedés nélküli eltörlésére; |
| --- | --- |

13.

továbbra is komoly aggodalommal tölti el a szakszerűtlen igazságszolgáltatási rendszer és a bírósági eljárások során tapasztalható politikai beavatkozás, a kinevezési eljárások átpolitizáltsága, az igazságszolgáltatási és bűnüldöző hatóságok költségvetési eljárásának széttöredezettsége és az igazságszolgáltatáson belüli összeférhetetlenségek; sürgeti az ország új vezetőit, hogy hajtsanak végre strukturális és intézményi reformokat, többek között a négy különböző jogi rendszer harmonizálására; felkéri őket, hogy kövessék a Bizottság ajánlásait, például az állami szintű bíróságok intézményi reformját, beleértve a bosznia-hercegovinai bíróságokról szóló törvény elfogadását; sürgeti a Miniszterek Tanácsát, hogy fogadja el a már elkészített új igazságszolgáltatási reformstratégiát; ismételten támogatásáról biztosítja az ombudsman hivatalát; megjegyzi, hogy a Boszniai Szerb Köztársaság alkotmányában még mindig moratórium van érvényben a halálbüntetésekre, és sürgeti a Boszniai Szerb Köztársaság hatóságait a halálbüntetés további késlekedés nélküli eltörlésére;

| 14. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az ingyenes jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférés igencsak korlátozott, és az ahhoz való jogot jogilag még nem szabályozták teljes körűen Bosznia-Hercegovina egész területén, ami korlátozza a legkiszolgáltatottabbak igazságszolgáltatáshoz való jogát; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy fogadjanak el állami szintű jogszabályt az ingyenes jogi segítségnyújtásról, és világosan határozzák meg a civil társadalom annak biztosításában betöltött szerepét; |
| --- | --- |

14.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az ingyenes jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférés igencsak korlátozott, és az ahhoz való jogot jogilag még nem szabályozták teljes körűen Bosznia-Hercegovina egész területén, ami korlátozza a legkiszolgáltatottabbak igazságszolgáltatáshoz való jogát; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy fogadjanak el állami szintű jogszabályt az ingyenes jogi segítségnyújtásról, és világosan határozzák meg a civil társadalom annak biztosításában betöltött szerepét;

| 15. | üdvözli az EU és Bosznia-Hercegovina közötti strukturált igazságügyi párbeszéd kiszélesítését, amely magában foglalja a jogállamisággal kapcsolatos kérdéseket is, különös tekintettel a korrupcióra és a hátrányos megkülönböztetésre, valamint hogy bizonyos pozitív eredményeket is fel tud mutatni a regionális együttműködés, a háborús bűnökkel kapcsolatos eljárás, a szakszerűség és az igazságszolgáltatás hatékonysága terén; üdvözli a civil társadalom e folyamatba történő bevonását; megjegyzi, hogy több közigazgatási bíróságon – többek között a tanúvédelem tekintetében – javultak a feltételek; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az EU és Bosznia-Hercegovina közötti strukturált igazságügyi párbeszéd kiszélesítését, amely magában foglalja a jogállamisággal kapcsolatos kérdéseket is, különös tekintettel a korrupcióra és a hátrányos megkülönböztetésre, valamint hogy bizonyos pozitív eredményeket is fel tud mutatni a regionális együttműködés, a háborús bűnökkel kapcsolatos eljárás, a szakszerűség és az igazságszolgáltatás hatékonysága terén; üdvözli a civil társadalom e folyamatba történő bevonását; megjegyzi, hogy több közigazgatási bíróságon – többek között a tanúvédelem tekintetében – javultak a feltételek;

| 16. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes beszámolók megkérdőjelezték az ICTY által hozott ítéletek legitimitását, és ezzel aláásták a hágai bíróság tekintélyét; sürgeti, hogy tegyenek lépéseket az áldozatok védelmének megerősítésére és a bosznia-hercegovinai legfőbb ügyészi hivatal által végzett munka javítására azáltal, hogy felülvizsgálják a II. kategóriába tartozó háborús bűncselekmények feldolgozását; üdvözli a bírósági ügyhátralékok csökkentése terén tapasztalt előrelépéseket; megjegyzi, hogy a nemi erőszakkal járó háborús bűncselekményekkel szembeni eljárások terén is történt előrelépés, és kéri, hogy ez a folyamat a jövőben is folytatódjon; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az illetékes hatóságok fogadják el a régóta függőben lévő állami szintű programot az ilyen háborús bűnök áldozatai helyzetének javítása érdekében, beleértve a kártalanítás iránti jogot, amely biztosítja számukra az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférést, valamint annak érdekében, hogy a nemi erőszakkal kapcsolatos bosznia-hercegovinai büntető jogszabályok rendelkezéseit a nemzetközi normákhoz igazítsák; |
| --- | --- |

16.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes beszámolók megkérdőjelezték az ICTY által hozott ítéletek legitimitását, és ezzel aláásták a hágai bíróság tekintélyét; sürgeti, hogy tegyenek lépéseket az áldozatok védelmének megerősítésére és a bosznia-hercegovinai legfőbb ügyészi hivatal által végzett munka javítására azáltal, hogy felülvizsgálják a II. kategóriába tartozó háborús bűncselekmények feldolgozását; üdvözli a bírósági ügyhátralékok csökkentése terén tapasztalt előrelépéseket; megjegyzi, hogy a nemi erőszakkal járó háborús bűncselekményekkel szembeni eljárások terén is történt előrelépés, és kéri, hogy ez a folyamat a jövőben is folytatódjon; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az illetékes hatóságok fogadják el a régóta függőben lévő állami szintű programot az ilyen háborús bűnök áldozatai helyzetének javítása érdekében, beleértve a kártalanítás iránti jogot, amely biztosítja számukra az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférést, valamint annak érdekében, hogy a nemi erőszakkal kapcsolatos bosznia-hercegovinai büntető jogszabályok rendelkezéseit a nemzetközi normákhoz igazítsák;

| 17. | aggodalmának ad hangot az eltűnt személyek továbbra is nagy száma és az ezzel kapcsolatos lassú előrehaladás miatt; felhívja a hatóságokat, hogy indítsanak intenzív együttműködést a két entitás között, és fokozzák erőfeszítéseiket az eltűnt személyek felkutatása érdekében; |
| --- | --- |

17.

aggodalmának ad hangot az eltűnt személyek továbbra is nagy száma és az ezzel kapcsolatos lassú előrehaladás miatt; felhívja a hatóságokat, hogy indítsanak intenzív együttműködést a két entitás között, és fokozzák erőfeszítéseiket az eltűnt személyek felkutatása érdekében;

| 18. | megemlékezik az 1995-ös srebrenicai mészárlás összes áldozatáról, és részvétét fejezi ki a családtagoknak és a túlélőknek; támogatja az olyan szervezeteket, mint a Srebrenica és Žepa Enklávékbeli Anyák Egyesülete, mivel központi szerepet játszottak a figyelem felkeltésében és az ország összes polgára közötti megbékélés szélesebb alapjának megteremtésében; felhívja Bosznia-Hercegovina összes polgárát, hogy használják ki a srebrenicai mészárlás huszadik évfordulója által kínált alkalmat a megbékélés és az együttműködés erősítésére, mivel ezek a régió valamennyi országa számára kulcsfontosságú előfeltételei az európai úton történő előrehaladásnak; |
| --- | --- |

18.

megemlékezik az 1995-ös srebrenicai mészárlás összes áldozatáról, és részvétét fejezi ki a családtagoknak és a túlélőknek; támogatja az olyan szervezeteket, mint a Srebrenica és Žepa Enklávékbeli Anyák Egyesülete, mivel központi szerepet játszottak a figyelem felkeltésében és az ország összes polgára közötti megbékélés szélesebb alapjának megteremtésében; felhívja Bosznia-Hercegovina összes polgárát, hogy használják ki a srebrenicai mészárlás huszadik évfordulója által kínált alkalmat a megbékélés és az együttműködés erősítésére, mivel ezek a régió valamennyi országa számára kulcsfontosságú előfeltételei az európai úton történő előrehaladásnak;

| 19. | aggodalommal jegyzi meg, hogy még mindig 84 500 belső menekült és 6 853 menekült él Bosznia-Hercegovinában; aggodalmának ad hangot a Boszniai Szerb Köztársaságba visszatértek jogainak megsértése miatt; üdvözli azonban az új szövetségi parlament által elfogadott intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy a Boszniai Szerb Köztársaságból visszatérők a Bosznia-hercegovinai Föderációban kaphassanak nyugdíjat és egészségügyi ellátást, egyidejűleg rámutat, hogy fontos a szociális jóléti juttatásokhoz való, minden polgár számára egyenlő hozzáférés; felhívja az összes kormányzati szintet, különösen a Boszniai Szerb Köztársaság hatóságait, hogy az összes szükséges jogalkotási és közigazgatási intézkedés bevezetésével és végrehajtásával gyorsítsák fel a belső menekültek visszatérését; együttműködésre szólít fel e kérdésben, és sürgeti békés és tartós újrabeilleszkedésük megfelelő feltételeinek megteremtését; szorgalmazza a daytoni békemegállapodás VII. mellékletére vonatkozó felülvizsgált stratégia hatékony végrehajtását; kéri, hogy a szarajevói nyilatkozat keretében folytatódjon a jó regionális együttműködés; átfogó megközelítést sürget az ország bányáinak 2019-ig történő bezárásával kapcsolatos fennmaradó kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

19.

aggodalommal jegyzi meg, hogy még mindig 84 500 belső menekült és 6 853 menekült él Bosznia-Hercegovinában; aggodalmának ad hangot a Boszniai Szerb Köztársaságba visszatértek jogainak megsértése miatt; üdvözli azonban az új szövetségi parlament által elfogadott intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy a Boszniai Szerb Köztársaságból visszatérők a Bosznia-hercegovinai Föderációban kaphassanak nyugdíjat és egészségügyi ellátást, egyidejűleg rámutat, hogy fontos a szociális jóléti juttatásokhoz való, minden polgár számára egyenlő hozzáférés; felhívja az összes kormányzati szintet, különösen a Boszniai Szerb Köztársaság hatóságait, hogy az összes szükséges jogalkotási és közigazgatási intézkedés bevezetésével és végrehajtásával gyorsítsák fel a belső menekültek visszatérését; együttműködésre szólít fel e kérdésben, és sürgeti békés és tartós újrabeilleszkedésük megfelelő feltételeinek megteremtését; szorgalmazza a daytoni békemegállapodás VII. mellékletére vonatkozó felülvizsgált stratégia hatékony végrehajtását; kéri, hogy a szarajevói nyilatkozat keretében folytatódjon a jó regionális együttműködés; átfogó megközelítést sürget az ország bányáinak 2019-ig történő bezárásával kapcsolatos fennmaradó kihívások kezelésére;

| 20. | megerősíti a bosznia-hercegovinai polgárok számára láthatóan pozitív hatásokkal járó vízumliberalizáció iránti támogatását; ismételten kinyilvánítja a nyugat-balkáni polgárok vízummentes utazáshoz való jogának megőrzése melletti elkötelezettségét; ugyanakkor nemzeti szintű intézkedéseket – különösen társadalmi-gazdasági intézkedéseket – kér a kiszolgáltatottabb csoportok érdekében, valamint aktív intézkedéseket a szervezett bűnözői hálózatok felszámolását célzó megerősített együttműködésre és információcserére irányulóan, továbbá szigorúbb határellenőrzéseket és figyelemfelkeltő kampányokat szorgalmaz; felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el intézkedéseket a vízummentesség integritásának fenntartása és az uniós menekültügyi rendszerrel való potenciális visszaélések tagállamokkal közösen történő kezelése érdekében; |
| --- | --- |

20.

megerősíti a bosznia-hercegovinai polgárok számára láthatóan pozitív hatásokkal járó vízumliberalizáció iránti támogatását; ismételten kinyilvánítja a nyugat-balkáni polgárok vízummentes utazáshoz való jogának megőrzése melletti elkötelezettségét; ugyanakkor nemzeti szintű intézkedéseket – különösen társadalmi-gazdasági intézkedéseket – kér a kiszolgáltatottabb csoportok érdekében, valamint aktív intézkedéseket a szervezett bűnözői hálózatok felszámolását célzó megerősített együttműködésre és információcserére irányulóan, továbbá szigorúbb határellenőrzéseket és figyelemfelkeltő kampányokat szorgalmaz; felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el intézkedéseket a vízummentesség integritásának fenntartása és az uniós menekültügyi rendszerrel való potenciális visszaélések tagállamokkal közösen történő kezelése érdekében;

| 21. | rámutat arra, hogy a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem alapvetően fontos annak megakadályozásához, hogy a bűnözés beszivárogjon a politikai, jogi és gazdasági rendszerekbe; megállapítja, hogy történt némi előrelépés a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem terén; emlékeztet annak fontosságára, hogy teljesüljenek a GRECO ajánlásai; aggodalommal töltik el a bosznia-hercegovinai fiatalok növekvő radikalizálódásáról beszámoló jelentések, amelyek szerint e fiatalok közül a régió más országaihoz képest viszonylag sokan csatlakoznak az Iraki és Levantei Iszlám Állam terrorista harcosaihoz; sürgeti a hatóságokat, hogy módosítsák a büntető törvénykönyvet, melynek révén fokozottan büntethető lenne a terrorizmus finanszírozása; üdvözli a büntető törvénykönyv módosítását, melynek keretében a vallási radikalizálódás megelőzése érdekében megtiltják és szankcionálják a külföldi katonai jellegű csoportokhoz történő csatlakozást; emellett hangsúlyozza, hogy fontos a szélsőségek és az erőszakos radikalizálódás minden formájának megelőzése; üdvözli továbbá, hogy Bosznia-Hercegovina egész területén nagyszabású rendőrségi műveletek során terrorista tevékenységek megszervezésével, támogatásával és finanszírozásával gyanúsított embereket, köztük külföldi harcosokat tartóztattak le; felszólít arra, hogy a Bosznia-hercegovinai Föderáció büntető törvénykönyvébe egy, a gyűlölet-bűncselekményekről szóló rendelkezést vegyenek fel; elismerését fejezi ki az illetékes bosznia-hercegovinai ügynökségek egyre gyakoribb biztonsági fenyegetésekkel szembeni szakszerű eljárásáért és ez irányú határozott szándékukért; felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget az illetékes hatóságok számára minden biztonságot fenyegető és terrorveszélyt jelentő tevékenység elhárításában; |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem alapvetően fontos annak megakadályozásához, hogy a bűnözés beszivárogjon a politikai, jogi és gazdasági rendszerekbe; megállapítja, hogy történt némi előrelépés a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem terén; emlékeztet annak fontosságára, hogy teljesüljenek a GRECO ajánlásai; aggodalommal töltik el a bosznia-hercegovinai fiatalok növekvő radikalizálódásáról beszámoló jelentések, amelyek szerint e fiatalok közül a régió más országaihoz képest viszonylag sokan csatlakoznak az Iraki és Levantei Iszlám Állam terrorista harcosaihoz; sürgeti a hatóságokat, hogy módosítsák a büntető törvénykönyvet, melynek révén fokozottan büntethető lenne a terrorizmus finanszírozása; üdvözli a büntető törvénykönyv módosítását, melynek keretében a vallási radikalizálódás megelőzése érdekében megtiltják és szankcionálják a külföldi katonai jellegű csoportokhoz történő csatlakozást; emellett hangsúlyozza, hogy fontos a szélsőségek és az erőszakos radikalizálódás minden formájának megelőzése; üdvözli továbbá, hogy Bosznia-Hercegovina egész területén nagyszabású rendőrségi műveletek során terrorista tevékenységek megszervezésével, támogatásával és finanszírozásával gyanúsított embereket, köztük külföldi harcosokat tartóztattak le; felszólít arra, hogy a Bosznia-hercegovinai Föderáció büntető törvénykönyvébe egy, a gyűlölet-bűncselekményekről szóló rendelkezést vegyenek fel; elismerését fejezi ki az illetékes bosznia-hercegovinai ügynökségek egyre gyakoribb biztonsági fenyegetésekkel szembeni szakszerű eljárásáért és ez irányú határozott szándékukért; felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget az illetékes hatóságok számára minden biztonságot fenyegető és terrorveszélyt jelentő tevékenység elhárításában;

| 22. | határozottan elítéli a kelet-boszniai Zvornik városában egy rendőrőrs ellen 2015. április 27-én elkövetett terrortámadást, amelyben egy rendőr életétét vesztette, két másik személy pedig megsebesült; szolidaritását fejezi ki az áldozatok és családjaik iránt; a leghatározottabban elítéli a támadás mögött meghúzódó, erőszakossághoz vezető szélsőséges eszméket; felszólítja az illetékes hatóságokat, a felelős biztonsági szolgálatokat és az igazságszolgáltatási szerveket, hogy egymással együttműködve gyors és alapos nyomozást folytassanak le, és előzzék meg a további támadásokat; abbéli reményét fejezi ki, hogy a terrorfenyegetés és a szélsőséges erőszak elleni küzdelemben Bosznia-Hercegovina intézményei és polgárai összefognak majd; |
| --- | --- |

22.

határozottan elítéli a kelet-boszniai Zvornik városában egy rendőrőrs ellen 2015. április 27-én elkövetett terrortámadást, amelyben egy rendőr életétét vesztette, két másik személy pedig megsebesült; szolidaritását fejezi ki az áldozatok és családjaik iránt; a leghatározottabban elítéli a támadás mögött meghúzódó, erőszakossághoz vezető szélsőséges eszméket; felszólítja az illetékes hatóságokat, a felelős biztonsági szolgálatokat és az igazságszolgáltatási szerveket, hogy egymással együttműködve gyors és alapos nyomozást folytassanak le, és előzzék meg a további támadásokat; abbéli reményét fejezi ki, hogy a terrorfenyegetés és a szélsőséges erőszak elleni küzdelemben Bosznia-Hercegovina intézményei és polgárai összefognak majd;

| 23. | megjegyzi, hogy Bosznia-Hercegovina továbbra is származási, tranzit- és célország az emberkereskedelem vonatkozásában; javasolja, hogy a hatóságok hozzanak hatékony, többek között jogalkotási intézkedéseket a kábítószer- és emberkereskedelem elleni küzdelem, valamint az emberkereskedelem áldozatainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy Bosznia-Hercegovina továbbra is származási, tranzit- és célország az emberkereskedelem vonatkozásában; javasolja, hogy a hatóságok hozzanak hatékony, többek között jogalkotási intézkedéseket a kábítószer- és emberkereskedelem elleni küzdelem, valamint az emberkereskedelem áldozatainak védelme érdekében;

| 24. | alapvető fontosságúnak tartja a civil társadalom szerepének erősítését, lehetővé téve számukra, hogy kifejezzék a polgárok, de különösen a fiatalok érdekeit, amint az az elmúlt évben a „plénumok” során megmutatkozott; emlékeztet arra, hogy a civil társadalom alapvető társadalmi szolgáltatások nyújtása révén hozzájárulhat a társadalmilag összetartó és demokratikus társadalom kialakulásához; megjegyzi, hogy a civil társadalom képviselőinek fontos szerepet kell játszaniuk az uniós csatlakozási folyamatban; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is tegye lehetővé az európai alapok a civil társadalmi szervezetek számára történő elérhetőségét; megjegyzi, hogy a civil társadalommal való együttműködést elősegítő intézményi mechanizmusok továbbra is gyengék, és akadályozzák a fokozott részvételen alapuló, inkluzív és érzékeny demokrácia kialakulását az ország egész területén; ezért valamennyi érdekelt fél bevonásával a nyilvános konzultáció átlátható és inkluzív mechanizmusaira szólít fel, amelynek célja egy olyan keret kialakítása, amely a fontos jogalkotási határozatokról szóló nyilvános vitára és a civil társadalom számára egy nemzeti stratégia elfogadására irányul; aggodalmának ad hangot a beszámolók szerint a tavalyi társadalmi zavargások során történt megfélemlítések miatt; |
| --- | --- |

24.

alapvető fontosságúnak tartja a civil társadalom szerepének erősítését, lehetővé téve számukra, hogy kifejezzék a polgárok, de különösen a fiatalok érdekeit, amint az az elmúlt évben a „plénumok” során megmutatkozott; emlékeztet arra, hogy a civil társadalom alapvető társadalmi szolgáltatások nyújtása révén hozzájárulhat a társadalmilag összetartó és demokratikus társadalom kialakulásához; megjegyzi, hogy a civil társadalom képviselőinek fontos szerepet kell játszaniuk az uniós csatlakozási folyamatban; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is tegye lehetővé az európai alapok a civil társadalmi szervezetek számára történő elérhetőségét; megjegyzi, hogy a civil társadalommal való együttműködést elősegítő intézményi mechanizmusok továbbra is gyengék, és akadályozzák a fokozott részvételen alapuló, inkluzív és érzékeny demokrácia kialakulását az ország egész területén; ezért valamennyi érdekelt fél bevonásával a nyilvános konzultáció átlátható és inkluzív mechanizmusaira szólít fel, amelynek célja egy olyan keret kialakítása, amely a fontos jogalkotási határozatokról szóló nyilvános vitára és a civil társadalom számára egy nemzeti stratégia elfogadására irányul; aggodalmának ad hangot a beszámolók szerint a tavalyi társadalmi zavargások során történt megfélemlítések miatt;

| 25. | alapvető fontosságúnak tartja Bosznia-Hercegovinában egy inkluzív és toleráns társadalom kialakításának elősegítését, valamint a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok védelmét és támogatását; emlékeztet arra, hogy a Sejdić-Finci ítélet végrehajtásának elmulasztása a bosznia-hercegovinai polgárokkal szembeni nyílt megkülönböztetéshez vezet; sürgeti, hogy tegyenek lépéseket az emberi jogi ombudsman szerepének erősítése, illetve egy állami szintű, a megkülönböztetés minden formáját ellenző stratégia civil társadalommal együttműködésben történő kidolgozása érdekében; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy folytassák a jogszabályok uniós vívmányokkal való harmonizálását, különös figyelmet szentelve a fogyatékosságon és életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésnek, a strukturált párbeszéd keretében elhangzottaknak megfelelően; felszólítja a bosznia-hercegovinai emberi jogi és menekültügyi minisztériumot, hogy haladéktalanul hozzon létre munkacsoportot a megkülönböztetés elleni bosznia-hercegovinai törvény módosításainak kidolgozására; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az LMBTI-személyekkel szembeni gyűlöletbeszéd, gyűlölet-bűncselekmények, fenyegetés, zaklatás és megkülönböztetés továbbra is elterjedt; ösztönzi a hatóságokat, hogy hajtsanak végre figyelemfelkeltő intézkedéseket az LMBTI-személyek jogaira vonatkozóan a bírói kar, a bűnüldöző szervek és a közvélemény körében; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a vallási alapon történő megkülönböztetés eseteiről továbbra is érkeznek hírek; |
| --- | --- |

25.

alapvető fontosságúnak tartja Bosznia-Hercegovinában egy inkluzív és toleráns társadalom kialakításának elősegítését, valamint a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok védelmét és támogatását; emlékeztet arra, hogy a Sejdić-Finci ítélet végrehajtásának elmulasztása a bosznia-hercegovinai polgárokkal szembeni nyílt megkülönböztetéshez vezet; sürgeti, hogy tegyenek lépéseket az emberi jogi ombudsman szerepének erősítése, illetve egy állami szintű, a megkülönböztetés minden formáját ellenző stratégia civil társadalommal együttműködésben történő kidolgozása érdekében; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy folytassák a jogszabályok uniós vívmányokkal való harmonizálását, különös figyelmet szentelve a fogyatékosságon és életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésnek, a strukturált párbeszéd keretében elhangzottaknak megfelelően; felszólítja a bosznia-hercegovinai emberi jogi és menekültügyi minisztériumot, hogy haladéktalanul hozzon létre munkacsoportot a megkülönböztetés elleni bosznia-hercegovinai törvény módosításainak kidolgozására; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az LMBTI-személyekkel szembeni gyűlöletbeszéd, gyűlölet-bűncselekmények, fenyegetés, zaklatás és megkülönböztetés továbbra is elterjedt; ösztönzi a hatóságokat, hogy hajtsanak végre figyelemfelkeltő intézkedéseket az LMBTI-személyek jogaira vonatkozóan a bírói kar, a bűnüldöző szervek és a közvélemény körében; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a vallási alapon történő megkülönböztetés eseteiről továbbra is érkeznek hírek;

| 26. | mélységes sajnálatát fejezi ki a romák további marginalizálódása és megkülönböztetése miatt; elismerésének ad hangot a romák lakhatása tekintetében elért előrehaladásért, ugyanakkor további lépéseket ösztönöz a romák életkörülményeinek a foglalkoztatáshoz, az egészségügyhöz és az oktatáshoz való hozzáférésük előmozdítása révén történő javítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

mélységes sajnálatát fejezi ki a romák további marginalizálódása és megkülönböztetése miatt; elismerésének ad hangot a romák lakhatása tekintetében elért előrehaladásért, ugyanakkor további lépéseket ösztönöz a romák életkörülményeinek a foglalkoztatáshoz, az egészségügyhöz és az oktatáshoz való hozzáférésük előmozdítása révén történő javítása érdekében;

| 27. | megjegyzi, hogy a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget garantáló jogi rendelkezések már hatályba léptek, végrehajtásuk tekintetében ugyanakkor csupán korlátozott előrelépést sikerült tenni; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy továbbra is tegyenek aktív erőfeszítéseket a nők politikában és munkában való részvételének növelése, a nők szülési szabadságon alapuló hátrányos munkaerő-piaci megkülönböztetése elleni küzdelem, társadalmi és gazdasági helyzetük javítása, jogaik védelme és megszilárdítása, és általában véve a közvéleménynek a nők jogaival kapcsolatos tudatosságának és tájékozottságának növelése érdekében; sürgeti a hatóságokat, hogy fogadjanak el stratégiát az Európa Tanács nők elleni és családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének végrehajtására, és hozzanak létre harmonizált nyomon követési és adatgyűjtési rendszert a nők elleni erőszak eseteire vonatkozóan; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget garantáló jogi rendelkezések már hatályba léptek, végrehajtásuk tekintetében ugyanakkor csupán korlátozott előrelépést sikerült tenni; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy továbbra is tegyenek aktív erőfeszítéseket a nők politikában és munkában való részvételének növelése, a nők szülési szabadságon alapuló hátrányos munkaerő-piaci megkülönböztetése elleni küzdelem, társadalmi és gazdasági helyzetük javítása, jogaik védelme és megszilárdítása, és általában véve a közvéleménynek a nők jogaival kapcsolatos tudatosságának és tájékozottságának növelése érdekében; sürgeti a hatóságokat, hogy fogadjanak el stratégiát az Európa Tanács nők elleni és családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének végrehajtására, és hozzanak létre harmonizált nyomon követési és adatgyűjtési rendszert a nők elleni erőszak eseteire vonatkozóan;

| 28. | felszólítja Bosznia-Hercegovinát, hogy a gyűlölet-bűncselekményekről szóló jogszabályba mielőbb foglalja bele a szexuális irányultságot és a nemi identitást, és ezáltal tegye lehetővé a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló elnyomás különböző formáit elkövető személyek elítélését; |
| --- | --- |

28.

felszólítja Bosznia-Hercegovinát, hogy a gyűlölet-bűncselekményekről szóló jogszabályba mielőbb foglalja bele a szexuális irányultságot és a nemi identitást, és ezáltal tegye lehetővé a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló elnyomás különböző formáit elkövető személyek elítélését;

| 29. | tudomásul veszi, hogy érvényben vannak a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó jogi rendelkezések; aggodalmát fejezi ki azonban a médiára nehezedő egyre nagyobb politikai és pénzügyi nyomás, továbbá az újságírók és szerkesztők megfélemlítésének és fenyegetésének – a választások előtti időszakban is tapasztalt – esetei miatt; elítéli a meglévő szabályok aláásására irányuló törekvéseket, amelyek káros következményekkel járhatnak a véleménynyilvánítás és a média – többek között az online média – szabadságára nézve; hangsúlyozza, hogy az olyan esetek, mint a Klix.ba szarajevói irodáiban végzett rendőrségi házkutatás vagy a közrendről és a közbékéről szóló, vitatott törvénynek a Boszniai Szerb Köztársaság Nemzetgyűlése általi elfogadása súlyos aggályokat vetnek fel a véleménynyilvánítás és a média – ideértve a közösségi médiát is – országon belüli szabadságával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy egy egészséges demokráciában alapvetően fontos, hogy a média félelem nélkül működhessen; sürgeti a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság teljes körű tiszteletben tartását, valamint hogy tegyék lehetővé az újságírók számára a közérdekű kérdésekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a közszolgálati médiához elengedhetetlen a stabil és fenntartható finanszírozás, a szerkesztői függetlenség, az összes hivatalos nyelven történő műsorszolgáltatás, valamint a pluralizmus; felhívja a hatóságokat, hogy szüntessenek meg minden joghézagot, amely rendszeresen akadályozza a média-tulajdonviszonyok teljes átláthatóságát, valamint kezdeményezzék olyan rendelet kidolgozását, amely biztosítja, hogy ne kerülhessen sor indokolatlan politikai befolyásolásra; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a közszolgálati műsorszolgáltatók politikai, intézményi és pénzügyi függetlenségét, és állami szintű jogszabályokkal harmonizálják az entitások közcélú műsorszolgáltatásról szóló jogszabályait; sürgeti a bosznia-hercegovinai hírközlési szabályozó tanács igazgatójának érdemeken alapuló kinevezését; |
| --- | --- |

29.

tudomásul veszi, hogy érvényben vannak a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó jogi rendelkezések; aggodalmát fejezi ki azonban a médiára nehezedő egyre nagyobb politikai és pénzügyi nyomás, továbbá az újságírók és szerkesztők megfélemlítésének és fenyegetésének – a választások előtti időszakban is tapasztalt – esetei miatt; elítéli a meglévő szabályok aláásására irányuló törekvéseket, amelyek káros következményekkel járhatnak a véleménynyilvánítás és a média – többek között az online média – szabadságára nézve; hangsúlyozza, hogy az olyan esetek, mint a Klix.ba szarajevói irodáiban végzett rendőrségi házkutatás vagy a közrendről és a közbékéről szóló, vitatott törvénynek a Boszniai Szerb Köztársaság Nemzetgyűlése általi elfogadása súlyos aggályokat vetnek fel a véleménynyilvánítás és a média – ideértve a közösségi médiát is – országon belüli szabadságával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy egy egészséges demokráciában alapvetően fontos, hogy a média félelem nélkül működhessen; sürgeti a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság teljes körű tiszteletben tartását, valamint hogy tegyék lehetővé az újságírók számára a közérdekű kérdésekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a közszolgálati médiához elengedhetetlen a stabil és fenntartható finanszírozás, a szerkesztői függetlenség, az összes hivatalos nyelven történő műsorszolgáltatás, valamint a pluralizmus; felhívja a hatóságokat, hogy szüntessenek meg minden joghézagot, amely rendszeresen akadályozza a média-tulajdonviszonyok teljes átláthatóságát, valamint kezdeményezzék olyan rendelet kidolgozását, amely biztosítja, hogy ne kerülhessen sor indokolatlan politikai befolyásolásra; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a közszolgálati műsorszolgáltatók politikai, intézményi és pénzügyi függetlenségét, és állami szintű jogszabályokkal harmonizálják az entitások közcélú műsorszolgáltatásról szóló jogszabályait; sürgeti a bosznia-hercegovinai hírközlési szabályozó tanács igazgatójának érdemeken alapuló kinevezését;

| 30. | továbbra is aggodalmát fejezi ki, hogy etnikai alapú szegregáció tapasztalható az állami iskolákban; megjegyzi, hogy a három különböző tanterv megakadályozza a közös történelem és a közelmúlt történelmi eseményeinek közös, inkluzív és objektív tanulmányozását; sürgeti a hatóságokat, hogy eredményesen ültessék át a gyakorlatba a befogadó jellegű oktatási elveket, többek között a fogyatékossággal élő gyermekek vonatkozásában is; sürgeti az ország új vezetőit, hogy a két entitáson belül és a Brčkói Körzetben haladéktalanul mozdítsák elő egy befogadó és megkülönböztetéstől mentes oktatási rendszer kialakítását, szüntessék meg a különböző etnikai csoportok elkülönítését, és kezdjenek oktatási reformba az oktatás színvonalának javítása és egy közös tanterv bevezetése érdekében; emellett kéri a roma gyermekek oktatási igényeire vonatkozó cselekvési terv végrehajtásának és e gyermekek oktatási rendszerbe való integrálásának felgyorsítását; |
| --- | --- |

30.

továbbra is aggodalmát fejezi ki, hogy etnikai alapú szegregáció tapasztalható az állami iskolákban; megjegyzi, hogy a három különböző tanterv megakadályozza a közös történelem és a közelmúlt történelmi eseményeinek közös, inkluzív és objektív tanulmányozását; sürgeti a hatóságokat, hogy eredményesen ültessék át a gyakorlatba a befogadó jellegű oktatási elveket, többek között a fogyatékossággal élő gyermekek vonatkozásában is; sürgeti az ország új vezetőit, hogy a két entitáson belül és a Brčkói Körzetben haladéktalanul mozdítsák elő egy befogadó és megkülönböztetéstől mentes oktatási rendszer kialakítását, szüntessék meg a különböző etnikai csoportok elkülönítését, és kezdjenek oktatási reformba az oktatás színvonalának javítása és egy közös tanterv bevezetése érdekében; emellett kéri a roma gyermekek oktatási igényeire vonatkozó cselekvési terv végrehajtásának és e gyermekek oktatási rendszerbe való integrálásának felgyorsítását;

| 31. | emlékeztet arra, hogy a 2014. februári tiltakozásokkal a lakosság egyértelműen kinyilvánította a társadalmi-gazdasági reformok iránti igényét; meg van győződve arról, hogy az intézkedések végrehajtása a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum hat kulcsfontosságú reformterületén ismét fellendíti a megakadt társadalmi-gazdasági reformokat, ideértve a növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó, valamint a közbeszerzési reformokat; felhívja az új kormányokat, hogy az állam, az entitások és a kantonok szintjén szoros együttműködésben dolgozzanak annak érdekében, hogy a gazdasági kormányzás és a paktum a reformok egyik kulcsfontosságú prioritásává váljék; rámutat a gazdasági reformprogram továbbfejlesztésének és végrehajtásának szükségességére; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy a 2014. februári tiltakozásokkal a lakosság egyértelműen kinyilvánította a társadalmi-gazdasági reformok iránti igényét; meg van győződve arról, hogy az intézkedések végrehajtása a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum hat kulcsfontosságú reformterületén ismét fellendíti a megakadt társadalmi-gazdasági reformokat, ideértve a növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó, valamint a közbeszerzési reformokat; felhívja az új kormányokat, hogy az állam, az entitások és a kantonok szintjén szoros együttműködésben dolgozzanak annak érdekében, hogy a gazdasági kormányzás és a paktum a reformok egyik kulcsfontosságú prioritásává váljék; rámutat a gazdasági reformprogram továbbfejlesztésének és végrehajtásának szükségességére;

| 32. | úgy véli, hogy Bosznia-Hercegovina csekély előrelépést tett afelé, hogy működőképes piacgazdasággá váljon; hangsúlyozza a verseny okozta nyomás és a piaci erők kezelésének fontosságát; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az üzleti környezet jelentős hiányosságai továbbra is hátrányosan befolyásolják a magánszektor fejlődését és a közvetlen külföldi befektetéseket; nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy kezeljék a jogállamiság erőtlen végrehajtását, az informális szektor nagyságát, valamint a korrupció magas szintjét, ami hátráltatja a kedvező üzleti környezet kialakulását; sürgeti a Szolvencia II irányelvvel történő harmonizációt; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy Bosznia-Hercegovina csekély előrelépést tett afelé, hogy működőképes piacgazdasággá váljon; hangsúlyozza a verseny okozta nyomás és a piaci erők kezelésének fontosságát; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az üzleti környezet jelentős hiányosságai továbbra is hátrányosan befolyásolják a magánszektor fejlődését és a közvetlen külföldi befektetéseket; nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy kezeljék a jogállamiság erőtlen végrehajtását, az informális szektor nagyságát, valamint a korrupció magas szintjét, ami hátráltatja a kedvező üzleti környezet kialakulását; sürgeti a Szolvencia II irányelvvel történő harmonizációt;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az állampolgári igényekre alapozva meg kell reformálni és harmonizálni kell a széttagolt szociális védelmi rendszereket a mindenki számára egyenlő bánásmód biztosítása, a szegénység enyhítése, valamint egy olyan szociális biztonsági háló létrehozása érdekében, amely jobban szolgálja a szegényeket és a társadalomból kirekesztetteket; hangsúlyozza, hogy a gazdasági fejlődés és elsősorban a fiatalok álláskilátásai alapvető fontosságúak az ország fejlődése szempontjából; kéri a kormányokat, hogy hajtsák végre a munkaerő-piaci reformokat a rendkívül magas, elsősorban a fiatalok és a nők körében tapasztalható munkanélküliség és a hosszú távú munkanélküliség visszaszorítása érdekében; megjegyzi, hogy a munkaügyi és a szakszervezeti jogok még mindig korlátozottak; felhívja a hatóságokat, hogy javítsák tovább és harmonizálják ezeket a jogszabályokat az egész országban; hangsúlyozza, hogy javítani kell az oktatást és a képzést a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés problémájának kezelése és a foglalkoztathatóság – különösen a fiatalok körében történő – előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az állampolgári igényekre alapozva meg kell reformálni és harmonizálni kell a széttagolt szociális védelmi rendszereket a mindenki számára egyenlő bánásmód biztosítása, a szegénység enyhítése, valamint egy olyan szociális biztonsági háló létrehozása érdekében, amely jobban szolgálja a szegényeket és a társadalomból kirekesztetteket; hangsúlyozza, hogy a gazdasági fejlődés és elsősorban a fiatalok álláskilátásai alapvető fontosságúak az ország fejlődése szempontjából; kéri a kormányokat, hogy hajtsák végre a munkaerő-piaci reformokat a rendkívül magas, elsősorban a fiatalok és a nők körében tapasztalható munkanélküliség és a hosszú távú munkanélküliség visszaszorítása érdekében; megjegyzi, hogy a munkaügyi és a szakszervezeti jogok még mindig korlátozottak; felhívja a hatóságokat, hogy javítsák tovább és harmonizálják ezeket a jogszabályokat az egész országban; hangsúlyozza, hogy javítani kell az oktatást és a képzést a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés problémájának kezelése és a foglalkoztathatóság – különösen a fiatalok körében történő – előmozdítása érdekében;

| 34. | hangsúlyozza a fennálló szakszervezeti jogok és munkakörülményekre vonatkozó szabályok harmonizálásának és fejlesztésének fontosságát, mivel azok jelenleg nem egyformák az összes ágazatban; megjegyzi továbbá, hogy a jóléti juttatások és a nyugdíjak elosztása nem egyenlő; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a fennálló szakszervezeti jogok és munkakörülményekre vonatkozó szabályok harmonizálásának és fejlesztésének fontosságát, mivel azok jelenleg nem egyformák az összes ágazatban; megjegyzi továbbá, hogy a jóléti juttatások és a nyugdíjak elosztása nem egyenlő;

| 35. | megjegyzi, hogy csekély előrelépés történt a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén, és felhívja a hatóságokat, hogy az uniós normákkal összhangban fokozzák a környezet védelmét; felhívja Bosznia-Hercegovinát, hogy tartsa tiszteletben az Energiaközösségről szóló szerződés és a stabilizációs és társulási megállapodás szerinti valamennyi szerződéses kötelezettségét, és biztosítsa az EU környezetvédelmi vívmányaihoz való megfelelő és gyors közeledést, többek között a Bosanski Brodban működő olajfinomítóból származó túlzott levegőszennyezés megelőzése tekintetében; rámutat, hogy Bosznia-Hercegovina teljes körűen végrehajtja az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezménnyel (Espoo, 1991) és a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvvel (Kijev, 2003) kapcsolatos kötelezettségeit, különös tekintettel a Neretva és a Trebišnjica folyó medencéjében végzett tevékenységekre; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy csekély előrelépés történt a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén, és felhívja a hatóságokat, hogy az uniós normákkal összhangban fokozzák a környezet védelmét; felhívja Bosznia-Hercegovinát, hogy tartsa tiszteletben az Energiaközösségről szóló szerződés és a stabilizációs és társulási megállapodás szerinti valamennyi szerződéses kötelezettségét, és biztosítsa az EU környezetvédelmi vívmányaihoz való megfelelő és gyors közeledést, többek között a Bosanski Brodban működő olajfinomítóból származó túlzott levegőszennyezés megelőzése tekintetében; rámutat, hogy Bosznia-Hercegovina teljes körűen végrehajtja az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezménnyel (Espoo, 1991) és a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvvel (Kijev, 2003) kapcsolatos kötelezettségeit, különös tekintettel a Neretva és a Trebišnjica folyó medencéjében végzett tevékenységekre;

| 36. | üdvözli Bosznia-Hercegovina konstruktív és proaktív hozzáállását a regionális együttműködéshez; elismerését fejezi ki a szomszédos országokkal folytatott közös, gyakori határ menti őrjáratokról; rámutat a jószomszédi kapcsolatok rendkívüli fontosságára; felkéri az új vezetőket, hogy folytassák és fokozzák erőfeszítéseiket a szomszédos országokkal fennálló határ- és tulajdonjogi viták rendezésére; ösztönzi Bosznia-Hercegovinát, hogy a 2014 májusában született megállapodás alapján, jóhiszeműen eljárva zárja le a Montenegróval fennálló határkijelölési folyamatot; |
| --- | --- |

36.

üdvözli Bosznia-Hercegovina konstruktív és proaktív hozzáállását a regionális együttműködéshez; elismerését fejezi ki a szomszédos országokkal folytatott közös, gyakori határ menti őrjáratokról; rámutat a jószomszédi kapcsolatok rendkívüli fontosságára; felkéri az új vezetőket, hogy folytassák és fokozzák erőfeszítéseiket a szomszédos országokkal fennálló határ- és tulajdonjogi viták rendezésére; ösztönzi Bosznia-Hercegovinát, hogy a 2014 májusában született megállapodás alapján, jóhiszeműen eljárva zárja le a Montenegróval fennálló határkijelölési folyamatot;

| 37. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a bosznia-hercegovinai külpolitikát továbbra is az egymástól eltérő álláspontok jellemzik, ami az EU külpolitikai álláspontjához való igazodás alacsony arányában (52 %) mutatkozik meg; emlékeztet az egységes bosznia-hercegovinai külpolitika rendkívüli fontosságára; aggodalmát fejezi ki annak következményei miatt, hogy Oroszország elutasította a Béke-végrehajtási Tanács által javasolt egységes szöveget Bosznia-Hercegovina területi integritásáról, valamint Bosznia-Hercegovina uniós törekvéseivel kapcsolatos negatív retorikája miatt; üdvözli a megújított ENSZ-megbízatás részét képező Althaia-művelet folyamatos jelenlétét, amely elsősorban a kapacitásépítésre és a képzésre irányul; |
| --- | --- |

37.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a bosznia-hercegovinai külpolitikát továbbra is az egymástól eltérő álláspontok jellemzik, ami az EU külpolitikai álláspontjához való igazodás alacsony arányában (52 %) mutatkozik meg; emlékeztet az egységes bosznia-hercegovinai külpolitika rendkívüli fontosságára; aggodalmát fejezi ki annak következményei miatt, hogy Oroszország elutasította a Béke-végrehajtási Tanács által javasolt egységes szöveget Bosznia-Hercegovina területi integritásáról, valamint Bosznia-Hercegovina uniós törekvéseivel kapcsolatos negatív retorikája miatt; üdvözli a megújított ENSZ-megbízatás részét képező Althaia-művelet folyamatos jelenlétét, amely elsősorban a kapacitásépítésre és a képzésre irányul;

| 38. | felhívja Bosznia-Hercegovina újonnan megválasztott intézményeit, hogy használják ki a megújult uniós megközelítés kínálta lehetőséget az Ideiglenes Megállapodás/a stabilizációs és társulási megállapodás kiigazításáról szóló megállapodás megkötésére, figyelembe véve Horvátország uniós csatlakozását, és fenntartva a hagyományos kereskedelmet; |
| --- | --- |

38.

felhívja Bosznia-Hercegovina újonnan megválasztott intézményeit, hogy használják ki a megújult uniós megközelítés kínálta lehetőséget az Ideiglenes Megállapodás/a stabilizációs és társulási megállapodás kiigazításáról szóló megállapodás megkötésére, figyelembe véve Horvátország uniós csatlakozását, és fenntartva a hagyományos kereskedelmet;

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Bosznia-Hercegovina elnökségének, a bosznia-hercegovinai Miniszterek Tanácsának, Bosznia-Hercegovina parlamenti közgyűlésének, valamint a Bosznia-hercegovinai Föderáció és a Boszniai Szerb Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint a 10 megye/kanton kormányzatának. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Bosznia-Hercegovina elnökségének, a bosznia-hercegovinai Miniszterek Tanácsának, Bosznia-Hercegovina parlamenti közgyűlésének, valamint a Bosznia-hercegovinai Föderáció és a Boszniai Szerb Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint a 10 megye/kanton kormányzatának.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/77

---

P8_TA(2015)0183

Az Európai Beruházási Bank 2013. évi éves jelentése

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank 2013. évi éves jelentéséről (2014/2156(INI))

(2016/C 346/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank 2013. évi éves tevékenységi jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank 2013. évi éves tevékenységi jelentésére;

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank Csoport 2013. évi éves pénzügyi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank Csoport 2013. évi éves pénzügyi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. és 309. cikkére, valamint a Szerződéshez csatolt, az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. és 309. cikkére, valamint a Szerződéshez csatolt, az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben az innovatív pénzügyi eszközökről szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben az innovatív pénzügyi eszközökről szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank 2011-es éves jelentéséről szóló, 2013. február 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank 2011-es éves jelentéséről szóló, 2013. február 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2012. évi éves jelentéséről szóló, 2014. március 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2012. évi éves jelentéséről szóló, 2014. március 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökének „A cél a valódi gazdasági és monetáris unió” című, 2012. június 26-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökének „A cél a valódi gazdasági és monetáris unió” című, 2012. június 26-i jelentésére,

| — | tekintettel az európai beruházások vonzerejéről szóló, 2012. július 3-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai beruházások vonzerejéről szóló, 2012. július 3-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című, 2014. március 27-i közleményére (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című, 2014. március 27-i közleményére (COM(2014)0168),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i ülésének következtetéseire, amelyek különösen az EBB tőkéjének 10 milliárd euróval történő megemelését javasolták, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i ülésének következtetéseire, amelyek különösen az EBB tőkéjének 10 milliárd euróval történő megemelését javasolták,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. június 27–28-i ülésének következtetéseire, amelyek egy új beruházási terv létrehozását szorgalmazzák a kkv-k támogatása és a gazdaság finanszírozásának fellendítése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. június 27–28-i ülésének következtetéseire, amelyek egy új beruházási terv létrehozását szorgalmazzák a kkv-k támogatása és a gazdaság finanszírozásának fellendítése érdekében,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. május 22-i ülésének következtetéseire, amelyek célul tűzik ki, hogy az összes uniós szakpolitikát a versenyképesség, a munkahelyek és a növekedés támogatásának szolgálatába állítsák, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. május 22-i ülésének következtetéseire, amelyek célul tűzik ki, hogy az összes uniós szakpolitikát a versenyképesség, a munkahelyek és a növekedés támogatásának szolgálatába állítsák,

| — | tekintettel az innovatív pénzügyi eszközökről szóló bizottsági közleményekre, nevezetesen: az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának keretéről szóló közleményre (COM(2011)0662) és az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszáról szóló közleményre (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

tekintettel az innovatív pénzügyi eszközökről szóló bizottsági közleményekre, nevezetesen: az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának keretéről szóló közleményre (COM(2011)0662) és az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszáról szóló közleményre (COM(2011)0660),

| — | tekintettel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkeemelésére, különösen az EBB és az EBRD közötti kapcsolatok kérdésével összefüggésben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkeemelésére, különösen az EBB és az EBRD közötti kapcsolatok kérdésével összefüggésben,

| — | tekintettel az EBRD hatáskörének a földközi-tengeri térségre való kiterjesztéséről szóló határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBRD hatáskörének a földközi-tengeri térségre való kiterjesztéséről szóló határozatra (6),

| — | tekintettel az EBB és az EBRD között 2012. november 29-én aláírt új egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB és az EBRD között 2012. november 29-én aláírt új egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az EBB 2007 és 2013 közötti külső megbízatásáról szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2007 és 2013 közötti külső megbízatásáról szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0057/2015),

| A. | mivel a tagállamok és az Európai Unió összes lehetséges forrását – beleértve az EBB forrásait is – hatékonyan és késedelem nélkül igénybe kell venni a köz- és magánberuházások fenntartása és fokozása, a versenyképesség javítása, a fenntartható és inkluzív növekedés újraindítása, valamint minőségi munkahelyek és infrastruktúra létrehozása érdekében, az Európa 2020 stratégiával összhangban, és figyelembe véve, hogy az EBB a társadalmi kohézió támogatására irányuló eszköz és képes arra, hogy a problémákkal küzdő tagállamoknak értékes segítséges nyújtson a jelenlegi válságos társadalmi–gazdasági körülmények között; |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok és az Európai Unió összes lehetséges forrását – beleértve az EBB forrásait is – hatékonyan és késedelem nélkül igénybe kell venni a köz- és magánberuházások fenntartása és fokozása, a versenyképesség javítása, a fenntartható és inkluzív növekedés újraindítása, valamint minőségi munkahelyek és infrastruktúra létrehozása érdekében, az Európa 2020 stratégiával összhangban, és figyelembe véve, hogy az EBB a társadalmi kohézió támogatására irányuló eszköz és képes arra, hogy a problémákkal küzdő tagállamoknak értékes segítséges nyújtson a jelenlegi válságos társadalmi–gazdasági körülmények között;

| B. | mivel a megszorítási politikákkal párosuló gazdasági és pénzügyi válság súlyosan veszélyeztette sok tagállam gazdasági fejlődését és a szociális körülmények rohamos léptékű rosszabbodását idézte elő, ami miatt egyre fokozódnak az európai régiók közötti egyenlőtlenségek és egyensúlyhiányok, nem valósulnak meg a társadalmi kohézió és a valódi konvergencia célkitűzései, ami az európai integráció és a demokrácia destabilizációjához vezet; |
| --- | --- |

B.

mivel a megszorítási politikákkal párosuló gazdasági és pénzügyi válság súlyosan veszélyeztette sok tagállam gazdasági fejlődését és a szociális körülmények rohamos léptékű rosszabbodását idézte elő, ami miatt egyre fokozódnak az európai régiók közötti egyenlőtlenségek és egyensúlyhiányok, nem valósulnak meg a társadalmi kohézió és a valódi konvergencia célkitűzései, ami az európai integráció és a demokrácia destabilizációjához vezet;

| C. | mivel az EBB nem kereskedelmi bank és továbbra is alapvető katalizátorszerepet kell betöltenie a hosszú távú hatékony és eredményes köz- és magánberuházások finanszírozásában, miközben továbbra is alkalmazza a bevált prudenciális banki gyakorlatokat igen szilárd tőkehelyzetének megőrzése érdekében, amelynek révén pozitív hatást gyakorol a hitelezési feltételekre; |
| --- | --- |

C.

mivel az EBB nem kereskedelmi bank és továbbra is alapvető katalizátorszerepet kell betöltenie a hosszú távú hatékony és eredményes köz- és magánberuházások finanszírozásában, miközben továbbra is alkalmazza a bevált prudenciális banki gyakorlatokat igen szilárd tőkehelyzetének megőrzése érdekében, amelynek révén pozitív hatást gyakorol a hitelezési feltételekre;

| D. | mivel kiemelt erőfeszítéseket kell tenni az (EBA-, illetve más garanciaeszközöket kombináló) közös beavatkozások kkv-k, illetve fenntartható materiális és immateriális infrastruktúrák finanszírozására történő kiterjesztése érdekében, felismerve, hogy a beruházások és a hitelek visszaesésének egyik oka a tagállamok gazdasági versenyképességének csökkenése; |
| --- | --- |

D.

mivel kiemelt erőfeszítéseket kell tenni az (EBA-, illetve más garanciaeszközöket kombináló) közös beavatkozások kkv-k, illetve fenntartható materiális és immateriális infrastruktúrák finanszírozására történő kiterjesztése érdekében, felismerve, hogy a beruházások és a hitelek visszaesésének egyik oka a tagállamok gazdasági versenyképességének csökkenése;

| E. | mivel az EBB-nek továbbra is szigorú szociális és környezetvédelmi normákat tiszteletben tartva kell ellátnia az EU külső tevékenységeinek részét képező projektek finanszírozásával kapcsolatos feladatát; |
| --- | --- |

E.

mivel az EBB-nek továbbra is szigorú szociális és környezetvédelmi normákat tiszteletben tartva kell ellátnia az EU külső tevékenységeinek részét képező projektek finanszírozásával kapcsolatos feladatát;

| F. | mivel az EBB-beruházásra jogosult projektek kiválasztását független módon, azok életképessége, hozzáadott értéke és a gazdasági fellendülésre gyakorolt hatása alapján kell elvégezni; |
| --- | --- |

F.

mivel az EBB-beruházásra jogosult projektek kiválasztását független módon, azok életképessége, hozzáadott értéke és a gazdasági fellendülésre gyakorolt hatása alapján kell elvégezni;

| G. | mivel az EBB fejlődésének a tagállamokkal való szorosabb makrogazdasági együttműködés keretében a fejlesztési banki modell irányába kell elmozdulnia; |
| --- | --- |

G.

mivel az EBB fejlődésének a tagállamokkal való szorosabb makrogazdasági együttműködés keretében a fejlesztési banki modell irányába kell elmozdulnia;

| H. | mivel az EBB nem lehet csupán pénzintézet, hanem tudásbankká és a bevált gyakorlatok műhelyévé kell válnia; |
| --- | --- |

H.

mivel az EBB nem lehet csupán pénzintézet, hanem tudásbankká és a bevált gyakorlatok műhelyévé kell válnia;

| I. | mivel az Európai Unió értékpapírpiaca viszonylag kicsi és erősen központosított, ahol a kkv-k finanszírozásának értékpapírosítása korlátozott és a válság miatt visszaesett; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió értékpapírpiaca viszonylag kicsi és erősen központosított, ahol a kkv-k finanszírozásának értékpapírosítása korlátozott és a válság miatt visszaesett;

Beruházás

| 1. | tudomásul veszi az EBB 2013. évi éves jelentését, a csoport finanszírozási tevékenységeinek 37 %-kal, 75,1 milliárd euróra történő növelését, valamint az EBB 2013. évi tőkeemelésének végrehajtását; aggodalmát fejezi ki az Európai Uniót jelenleg jellemző gazdasági stagnálás miatt, és különösen amiatt, hogy jelentős mértékű visszaesés tapasztalható a köz- és magánberuházások terén – mintegy 18 %-kal alacsonyabb a szintjük a 2007-es szinthez képest –, továbbá amiatt, hogy a 2008 és 2013 közötti időszakban drámai mértékben, 35 %-kal csökkent a kkv-khoz való hitelkihelyezés; kiemeli, hogy ez a visszaesés komoly akadályt jelent a fenntartható fellendülés, valamint az Európa 2020 stratégia céljainak elérése felé teendő valódi előrelépés szempontjából; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az EBB 2013. évi éves jelentését, a csoport finanszírozási tevékenységeinek 37 %-kal, 75,1 milliárd euróra történő növelését, valamint az EBB 2013. évi tőkeemelésének végrehajtását; aggodalmát fejezi ki az Európai Uniót jelenleg jellemző gazdasági stagnálás miatt, és különösen amiatt, hogy jelentős mértékű visszaesés tapasztalható a köz- és magánberuházások terén – mintegy 18 %-kal alacsonyabb a szintjük a 2007-es szinthez képest –, továbbá amiatt, hogy a 2008 és 2013 közötti időszakban drámai mértékben, 35 %-kal csökkent a kkv-khoz való hitelkihelyezés; kiemeli, hogy ez a visszaesés komoly akadályt jelent a fenntartható fellendülés, valamint az Európa 2020 stratégia céljainak elérése felé teendő valódi előrelépés szempontjából;

| 2. | ebből a szempontból rámutat, hogy a tagállami előrejelzések szerint az összes tagállam közel fele 2020-ig nem fogja elérni az oktatási rendszerekre és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó nemzeti szintű célkitűzéseit, a foglalkoztatás és a szegénység csökkentése terén megfigyelhető tendenciák pedig még ennél is rosszabbak; |
| --- | --- |

2.

ebből a szempontból rámutat, hogy a tagállami előrejelzések szerint az összes tagállam közel fele 2020-ig nem fogja elérni az oktatási rendszerekre és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó nemzeti szintű célkitűzéseit, a foglalkoztatás és a szegénység csökkentése terén megfigyelhető tendenciák pedig még ennél is rosszabbak;

| 3. | megállapítja, hogy az EBB finanszírozási eszközeinek kibővítése nem helyettesíti a fenntartható növekedést és munkahelyteremtést célzó tagállami gazdaságpolitikai és strukturális reformokat; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy az EBB finanszírozási eszközeinek kibővítése nem helyettesíti a fenntartható növekedést és munkahelyteremtést célzó tagállami gazdaságpolitikai és strukturális reformokat;

| 4. | tudomásul veszi a Bizottság európai beruházási tervről szóló közleményét (COM(2014)0903), amelynek célja a már meglevő finanszírozások felhasználása és a magántőke 1:15 arányú áttételének elérése; tudomásul veszi a terv azon célkitűzését, hogy az elkövetkező három évben 315 milliárd euró rendelkezésre bocsátásával kívánja újraéleszteni az EU gazdaságát az új Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai beruházási terv végrehajtásával összefüggő feladatainak ellátásához az EBB-nek növelnie kell emberi erőforrásait; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a Bizottság európai beruházási tervről szóló közleményét (COM(2014)0903), amelynek célja a már meglevő finanszírozások felhasználása és a magántőke 1:15 arányú áttételének elérése; tudomásul veszi a terv azon célkitűzését, hogy az elkövetkező három évben 315 milliárd euró rendelkezésre bocsátásával kívánja újraéleszteni az EU gazdaságát az új Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai beruházási terv végrehajtásával összefüggő feladatainak ellátásához az EBB-nek növelnie kell emberi erőforrásait;

| 5. | ezzel összefüggésben nyugtázza a Bizottság és az Európai Beruházási Bank vezetésével működő munkacsoport létrejöttét, és tudomásul veszi az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozásáról szóló, a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó jogalkotási javaslatokat; hangsúlyozza, hogy ezekben a jogalkotási javaslatokban meg kell határozni az alap működését megalapozó minőségi irányítási és kiválasztási folyamatot, valamint a demokratikusan elszámoltatható nyomon követési és értékelési keretet, amelynek a lehető legátláthatóbban kell meghatároznia a végrehajtásra alkalmasnak ítélt projektek kiválasztásakor alkalmazandó kritériumokat; |
| --- | --- |

5.

ezzel összefüggésben nyugtázza a Bizottság és az Európai Beruházási Bank vezetésével működő munkacsoport létrejöttét, és tudomásul veszi az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozásáról szóló, a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó jogalkotási javaslatokat; hangsúlyozza, hogy ezekben a jogalkotási javaslatokban meg kell határozni az alap működését megalapozó minőségi irányítási és kiválasztási folyamatot, valamint a demokratikusan elszámoltatható nyomon követési és értékelési keretet, amelynek a lehető legátláthatóbban kell meghatároznia a végrehajtásra alkalmasnak ítélt projektek kiválasztásakor alkalmazandó kritériumokat;

| 6. | arra számít, hogy a Bizottság beruházási terve előmozdítja és megkönnyíti a finanszírozáshoz való hozzáférést a tagállamokban és régiókban; emlékeztet, hogy alapvetően fontos, hogy az EBB együttműködjön az európai alapokkal, különösen az említett tagállamokban és régiókban annak érdekében, hogy hatékony közbefektetéseket lehessen megvalósítani és végre lehessen hajtani az alapvetően fontos infrastrukturális projekteket; |
| --- | --- |

6.

arra számít, hogy a Bizottság beruházási terve előmozdítja és megkönnyíti a finanszírozáshoz való hozzáférést a tagállamokban és régiókban; emlékeztet, hogy alapvetően fontos, hogy az EBB együttműködjön az európai alapokkal, különösen az említett tagállamokban és régiókban annak érdekében, hogy hatékony közbefektetéseket lehessen megvalósítani és végre lehessen hajtani az alapvetően fontos infrastrukturális projekteket;

| 7. | meggyőződése, hogy előnyben kell részesíteni az európai hozzáadott értékkel bíró és a költség-haszon elemzés szempontjából kedvező projekteket; hangsúlyozza azon projektek végrehajtásának fontosságát, amelyek a legnagyobb hatást gyakorolhatják a munkahelyteremtés szempontjából; kiemeli, hogy azokra a magasabb kockázati profilú projektekre kell összpontosítani, amelyek nehezen jutnak banki finanszírozáshoz; figyelmeztet arra, hogy a munkacsoport egyes különleges érdekcsoportok által szorgalmazott projektek támogatására irányuló politikai nyomással szembesülhet, ami azt eredményezheti, hogy a forrásokat nem jövedelmező és nem közérdekű beruházásokra ítélik oda; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy előnyben kell részesíteni az európai hozzáadott értékkel bíró és a költség-haszon elemzés szempontjából kedvező projekteket; hangsúlyozza azon projektek végrehajtásának fontosságát, amelyek a legnagyobb hatást gyakorolhatják a munkahelyteremtés szempontjából; kiemeli, hogy azokra a magasabb kockázati profilú projektekre kell összpontosítani, amelyek nehezen jutnak banki finanszírozáshoz; figyelmeztet arra, hogy a munkacsoport egyes különleges érdekcsoportok által szorgalmazott projektek támogatására irányuló politikai nyomással szembesülhet, ami azt eredményezheti, hogy a forrásokat nem jövedelmező és nem közérdekű beruházásokra ítélik oda;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság által az ESBA-ra előirányzott garanciák nem új forrásokból, hanem a források újraelosztásából származnak; hangsúlyozza, hogy kiemelt jelentőséggel bír az ilyen újraelosztás alternatív költségeinek meghatározása, ennélfogva pedig annak kifejezett megállapítása, hogy az ESBA-ból társfinanszírozandó további tervezett beruházásokból várható összes megtérülés milyen mértékben haladja majd meg azt a nyereséget, amely az újraelosztott források eredeti tervek szerinti elosztásából származott volna; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság által az ESBA-ra előirányzott garanciák nem új forrásokból, hanem a források újraelosztásából származnak; hangsúlyozza, hogy kiemelt jelentőséggel bír az ilyen újraelosztás alternatív költségeinek meghatározása, ennélfogva pedig annak kifejezett megállapítása, hogy az ESBA-ból társfinanszírozandó további tervezett beruházásokból várható összes megtérülés milyen mértékben haladja majd meg azt a nyereséget, amely az újraelosztott források eredeti tervek szerinti elosztásából származott volna;

| 9. | rámutat, hogy a projektkiválasztási folyamat során törekedni kell a kiszorítási és átrendezési hatások elkerülésére, és ezért olyan, európai hozzáadott értékkel és fokozott innovációs potenciállal rendelkező projekteket kell előnyben részesíteni, amelyek eleget tesznek az addicionalitás kritériumának; hangsúlyozza, hogy a tömeges munkanélküliséggel küzdő uniós országokban figyelembe kell venni a kiválasztott projektekben rejlő munkahely-teremtési lehetőségeket; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a projektkiválasztási folyamat során törekedni kell a kiszorítási és átrendezési hatások elkerülésére, és ezért olyan, európai hozzáadott értékkel és fokozott innovációs potenciállal rendelkező projekteket kell előnyben részesíteni, amelyek eleget tesznek az addicionalitás kritériumának; hangsúlyozza, hogy a tömeges munkanélküliséggel küzdő uniós országokban figyelembe kell venni a kiválasztott projektekben rejlő munkahely-teremtési lehetőségeket;

| 10. | e tekintetben arra kéri a Bizottságot, hogy készülő jogalkotási javaslatában körültekintően értékelje az uniós költségvetési keret azon részeit, amelyekből várhatóan biztosítékokat kell nyújtani az ESBA-nak, hogy ezzel minimálisra csökkentse az ilyen források átcsoportosításához kapcsolódó alternatív költségeket; felkéri továbbá a Tanácsot, a Bizottságot és az EBB Kormányzótanácsát, hogy értékelje körültekintően a beruházási tervből fakadó újraelosztási hatásokat, többek között – a beruházások megfelelő megtérülésének biztosítása érdekében – a befektetői nyereségnek az új infrastruktúra igénybevételéért kötelező díjat fizető ügyfelek kárára történő esetleges növekedését; felszólítja az EBB-t és a Bizottságot, hogy részletesebben elemezzék az uniós beruházási rést annak összetételét illetően, jelesül abból a szempontból, hogy a köz- vagy a magánberuházások hiányoznak-e, valamint hogy határozzák meg, mely típusú köz- vagy magánberuházásokat kívánják támogatni, és hogy a beruházástól milyen mértékű jövedelmező hatást várnak; |
| --- | --- |

10.

e tekintetben arra kéri a Bizottságot, hogy készülő jogalkotási javaslatában körültekintően értékelje az uniós költségvetési keret azon részeit, amelyekből várhatóan biztosítékokat kell nyújtani az ESBA-nak, hogy ezzel minimálisra csökkentse az ilyen források átcsoportosításához kapcsolódó alternatív költségeket; felkéri továbbá a Tanácsot, a Bizottságot és az EBB Kormányzótanácsát, hogy értékelje körültekintően a beruházási tervből fakadó újraelosztási hatásokat, többek között – a beruházások megfelelő megtérülésének biztosítása érdekében – a befektetői nyereségnek az új infrastruktúra igénybevételéért kötelező díjat fizető ügyfelek kárára történő esetleges növekedését; felszólítja az EBB-t és a Bizottságot, hogy részletesebben elemezzék az uniós beruházási rést annak összetételét illetően, jelesül abból a szempontból, hogy a köz- vagy a magánberuházások hiányoznak-e, valamint hogy határozzák meg, mely típusú köz- vagy magánberuházásokat kívánják támogatni, és hogy a beruházástól milyen mértékű jövedelmező hatást várnak;

| 11. | tudomásul veszi, hogy az Európai Központi Bank kifejezte: kész arra, hogy a másodlagos piacon az ESBA által kibocsátott kötvényeket vásároljon, amennyiben maga az ESBA kibocsát ilyen kötvényeket, illetve amennyiben az EBB így jár el az ESBA nevében; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi, hogy az Európai Központi Bank kifejezte: kész arra, hogy a másodlagos piacon az ESBA által kibocsátott kötvényeket vásároljon, amennyiben maga az ESBA kibocsát ilyen kötvényeket, illetve amennyiben az EBB így jár el az ESBA nevében;

| 12. | rámutat, hogy új egyensúlyt kell teremteni a jobb értékelés és a lehető legjobb beruházás között, valamint hogy a gazdaságot a fenntartható növekedés és a munkahelyek számának növekedésével járó fellendülés útjára kell irányítani; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy új egyensúlyt kell teremteni a jobb értékelés és a lehető legjobb beruházás között, valamint hogy a gazdaságot a fenntartható növekedés és a munkahelyek számának növekedésével járó fellendülés útjára kell irányítani;

| 13. | emlékeztet az Európa 2020 stratégia fontosságára; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli beruházási „csomagoknak” jobban figyelembe kell venniük a kohéziós politika, a fenntarthatóság és az energiahatékonyság általános célkitűzéseit; felszólítja a Bizottságot és az EBB Kormányzótanácsát, hogy e célból erősítsék meg a minőségi beruházásokra vonatkozó teljesítménymutatóikat; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet az Európa 2020 stratégia fontosságára; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli beruházási „csomagoknak” jobban figyelembe kell venniük a kohéziós politika, a fenntarthatóság és az energiahatékonyság általános célkitűzéseit; felszólítja a Bizottságot és az EBB Kormányzótanácsát, hogy e célból erősítsék meg a minőségi beruházásokra vonatkozó teljesítménymutatóikat;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az EBB-nek alapvető szerepet kell betöltenie az európai beruházási terv finanszírozásában, és ehhez 5 milliárd eurót kell lekötnie az új Európai Stratégiai Beruházási Alap létrehozására; felkéri ezért a Tanácsot, a Bizottságot és az EBB Kormányzótanácsát, hogy alaposan értékeljék, hogy összhangban állnak-e egymással az EBB-re az e tervben ruházott új feladatok és az EBB forrásai; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az EBB-nek alapvető szerepet kell betöltenie az európai beruházási terv finanszírozásában, és ehhez 5 milliárd eurót kell lekötnie az új Európai Stratégiai Beruházási Alap létrehozására; felkéri ezért a Tanácsot, a Bizottságot és az EBB Kormányzótanácsát, hogy alaposan értékeljék, hogy összhangban állnak-e egymással az EBB-re az e tervben ruházott új feladatok és az EBB forrásai;

| 15. | azon a véleményen van, hogy az EBB-nek a beruházási tervbe való megfelelő bevonásához az EBB hitelnyújtási keretének és kölcsönfelvételi határának jelentős emelésére lesz szükség a következő öt éven belül annak érdekében, hogy jelentős mértékben növekedjen mérlegfőösszege; úgy véli, hogy a túlzott áttételi hatás aláássa a beruházási terv célkitűzéseit; |
| --- | --- |

15.

azon a véleményen van, hogy az EBB-nek a beruházási tervbe való megfelelő bevonásához az EBB hitelnyújtási keretének és kölcsönfelvételi határának jelentős emelésére lesz szükség a következő öt éven belül annak érdekében, hogy jelentős mértékben növekedjen mérlegfőösszege; úgy véli, hogy a túlzott áttételi hatás aláássa a beruházási terv célkitűzéseit;

| 16. | úgy véli, hogy az egységes tőkepiac működése intézményi kereteinek előmozdítása pozitívan járul hozzá a befektetési terv gyorsabb megvalósításához; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az egységes tőkepiac működése intézményi kereteinek előmozdítása pozitívan járul hozzá a befektetési terv gyorsabb megvalósításához;

| 17. | rámutat azonban arra, hogy az EBB jelenlegi ügyviteli terve a hiteláramlások 67 milliárd euróra való csökkentését irányozza elő 2014-re és 2015-re, miközben a 2016-ra vonatkozó céltartomány középső értéke várhatóan 58,5 milliárd euró lesz; |
| --- | --- |

17.

rámutat azonban arra, hogy az EBB jelenlegi ügyviteli terve a hiteláramlások 67 milliárd euróra való csökkentését irányozza elő 2014-re és 2015-re, miközben a 2016-ra vonatkozó céltartomány középső értéke várhatóan 58,5 milliárd euró lesz;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az EBB nemrégiben végrehajtott, 10 milliárd eurós tőkeemeléséből származó hitelkeret-többletet nem használták fel teljes mértékben; sürgeti az érintett érdekelt feleket, hogy amennyire lehetséges, mozdítsák elő az EBB-től való hitelfelvétel kibővítésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az EBB nemrégiben végrehajtott, 10 milliárd eurós tőkeemeléséből származó hitelkeret-többletet nem használták fel teljes mértékben; sürgeti az érintett érdekelt feleket, hogy amennyire lehetséges, mozdítsák elő az EBB-től való hitelfelvétel kibővítésére irányuló intézkedéseket;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szinergiák elősegítése, a kockázatok és a költségek megosztása, valamint a termelékenységet, munkahelyteremtést, környezetvédelmet és életminőséget kedvezően befolyásoló uniós projekteknek nyújtott megfelelő hitelezés biztosítása érdekében ösztönözze a többoldalú együttműködést az EBB és a nemzeti fejlesztési bankok között; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy a szinergiák elősegítése, a kockázatok és a költségek megosztása, valamint a termelékenységet, munkahelyteremtést, környezetvédelmet és életminőséget kedvezően befolyásoló uniós projekteknek nyújtott megfelelő hitelezés biztosítása érdekében ösztönözze a többoldalú együttműködést az EBB és a nemzeti fejlesztési bankok között;

| 20. | felkéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy ösztönözze a nyilvánvaló társadalmi előnyökkel járó – többek között a foglalkoztatást növelő – beruházásnak a tevékenységi körébe való belefoglalását, hitelezéssel mozdítsa elő a munkanélküliség csökkentésére irányuló tevékenységeket, kiemelt figyelmet fordítva a fiataloknak szóló munkalehetőségek teremtésére, valamint – különösen azokban a tagállamokban, ahol magas a munkanélküliségi ráta és az átlag alatt van a GDP – támogasson állami és termelőberuházásokat, továbbá az elengedhetetlen infrastrukturális projekteket; |
| --- | --- |

20.

felkéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy ösztönözze a nyilvánvaló társadalmi előnyökkel járó – többek között a foglalkoztatást növelő – beruházásnak a tevékenységi körébe való belefoglalását, hitelezéssel mozdítsa elő a munkanélküliség csökkentésére irányuló tevékenységeket, kiemelt figyelmet fordítva a fiataloknak szóló munkalehetőségek teremtésére, valamint – különösen azokban a tagállamokban, ahol magas a munkanélküliségi ráta és az átlag alatt van a GDP – támogasson állami és termelőberuházásokat, továbbá az elengedhetetlen infrastrukturális projekteket;

| 21. | ismét óvatos támogatásáról biztosítja a köz-magán társulások létrehozását (PPP), amelyek – megfelelő kialakításuk esetén – fontos szerepet játszhatnak a digitális gazdaság, a kutatás és innováció, a humán tőke, valamint az európai közlekedési, energia-, illetve távközlési hálózatok terén történő hosszú távú beruházásokban; sajnálattal veszi tudomásul, hogy a rosszul szervezett köz-magán társulások a magánszektort közfinanszírozással támogató és közadósságot termelő költséges rendszerré váltak; rámutat továbbá, hogy az ilyen műveletek esetében a köz- és a magánszereplők közötti végrehajtási feltételeket gyakran átláthatatlanság és információs aszimmetria jellemzi, többnyire a magánszektor javára; |
| --- | --- |

21.

ismét óvatos támogatásáról biztosítja a köz-magán társulások létrehozását (PPP), amelyek – megfelelő kialakításuk esetén – fontos szerepet játszhatnak a digitális gazdaság, a kutatás és innováció, a humán tőke, valamint az európai közlekedési, energia-, illetve távközlési hálózatok terén történő hosszú távú beruházásokban; sajnálattal veszi tudomásul, hogy a rosszul szervezett köz-magán társulások a magánszektort közfinanszírozással támogató és közadósságot termelő költséges rendszerré váltak; rámutat továbbá, hogy az ilyen műveletek esetében a köz- és a magánszereplők közötti végrehajtási feltételeket gyakran átláthatatlanság és információs aszimmetria jellemzi, többnyire a magánszektor javára;

| 22. | javasolja, hogy az EBB erősítse meg ágazati elemző képességét, továbbá fokozza makrogazdasági elemző tevékenységét; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy az EBB erősítse meg ágazati elemző képességét, továbbá fokozza makrogazdasági elemző tevékenységét;

Kockázatmegosztási eszközök és projektkötvények

| 23. | rámutat arra, hogy a kockázatmegosztási eszközök alkalmazását – amelyek végső soron állami támogatások nyújtását jelentik – csak külső költségeket előidéző piaci hiányosságok fennállása esetén, illetve általános érdekű feladatok ellátása (például közjavak és általános gazdasági érdekű szolgáltatások biztosítása) érdekében kell előirányozni, figyelembe véve, hogy ez a megközelítés minden esetben a veszteségek társadalomra hárításának és a nyereség privatizálásának kockázatával jár; megjegyzi, hogy ez – kudarc esetén – azt eredményezi, hogy a veszteségeket a közszférának kell fedeznie; |
| --- | --- |

23.

rámutat arra, hogy a kockázatmegosztási eszközök alkalmazását – amelyek végső soron állami támogatások nyújtását jelentik – csak külső költségeket előidéző piaci hiányosságok fennállása esetén, illetve általános érdekű feladatok ellátása (például közjavak és általános gazdasági érdekű szolgáltatások biztosítása) érdekében kell előirányozni, figyelembe véve, hogy ez a megközelítés minden esetben a veszteségek társadalomra hárításának és a nyereség privatizálásának kockázatával jár; megjegyzi, hogy ez – kudarc esetén – azt eredményezi, hogy a veszteségeket a közszférának kell fedeznie;

| 24. | rámutat, hogy a közforrások kockázatmegosztási eszközökbe, illetve konkrétabban befektetési eszközök első veszteségviselő ügyletrészsorozatába való bevonását vagy kifejezetten a mérhető negatív külső költségek csökkenéséhez, illetve mérhető pozitív külső költségek generálásához, vagy pedig közszolgáltatási kötelezettségek és általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítéséhez kell kötni; rámutat, hogy az EUMSZ 14. cikke jogalapot biztosít ilyen kapcsolat rendes jogalkotási eljárás révén történő létrehozásához; |
| --- | --- |

24.

rámutat, hogy a közforrások kockázatmegosztási eszközökbe, illetve konkrétabban befektetési eszközök első veszteségviselő ügyletrészsorozatába való bevonását vagy kifejezetten a mérhető negatív külső költségek csökkenéséhez, illetve mérhető pozitív külső költségek generálásához, vagy pedig közszolgáltatási kötelezettségek és általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítéséhez kell kötni; rámutat, hogy az EUMSZ 14. cikke jogalapot biztosít ilyen kapcsolat rendes jogalkotási eljárás révén történő létrehozásához;

Kkv-k

| 25. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k alkotják az európai gazdaság gerincét, ezért a beruházásoknak elsődlegesen ezeket kell célozniuk; aggodalommal tölti el, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés továbbra is az európai kkv-k által tapasztalt egyik legsúlyosabb nehézség; hangsúlyozza a kkv-k finanszírozása hatékonyabb elosztásának szükségességét, és hogy a finanszírozásba be kell vonni a magánbefektetők széles körét; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a kkv-k alkotják az európai gazdaság gerincét, ezért a beruházásoknak elsődlegesen ezeket kell célozniuk; aggodalommal tölti el, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés továbbra is az európai kkv-k által tapasztalt egyik legsúlyosabb nehézség; hangsúlyozza a kkv-k finanszírozása hatékonyabb elosztásának szükségességét, és hogy a finanszírozásba be kell vonni a magánbefektetők széles körét;

| 26. | sürgeti az EBB-t, hogy teljes körűen vizsgálja meg a kkv-knak nyújtott finanszírozás csökkenését, és készítsen átfogó tervet annak biztosítására, hogy a kkv-kat Európa-szerte ösztönözzék arra, hogy amikor erre lehetőség van, igényeljenek az EBB égisze alatt nyújtott támogatást; felkéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy értékeljék a gazdasági válság bankrendszerre és az EBB-támogatások végső kedvezményezettjeire gyakorolt hatását, különös tekintettel a kkv-kra, a szociális gazdasági ágazatra és az állami vállalatokra; felkéri az EBB-t, hogy értékelje a 2010 és 2014 között az európai kkv-k részére nyújtott támogatásainak a reálgazdaságra gyakorolt hatásait és eredményeit, és részletesen számoljon be azokról; |
| --- | --- |

26.

sürgeti az EBB-t, hogy teljes körűen vizsgálja meg a kkv-knak nyújtott finanszírozás csökkenését, és készítsen átfogó tervet annak biztosítására, hogy a kkv-kat Európa-szerte ösztönözzék arra, hogy amikor erre lehetőség van, igényeljenek az EBB égisze alatt nyújtott támogatást; felkéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy értékeljék a gazdasági válság bankrendszerre és az EBB-támogatások végső kedvezményezettjeire gyakorolt hatását, különös tekintettel a kkv-kra, a szociális gazdasági ágazatra és az állami vállalatokra; felkéri az EBB-t, hogy értékelje a 2010 és 2014 között az európai kkv-k részére nyújtott támogatásainak a reálgazdaságra gyakorolt hatásait és eredményeit, és részletesen számoljon be azokról;

| 27. | felhívja a figyelmet a mikrovállalkozások európai gazdaságon belüli magas arányára, és üdvözli az EBB arra irányuló lépéseit, hogy Európában megvalósítsa a mikrofinanszírozási hitelezést; ebben az ágazatban további beruházásokra szólít fel, tekintettel a mikrovállalkozásoknak a munkahelyteremtésben betöltött jelentős szerepére; |
| --- | --- |

27.

felhívja a figyelmet a mikrovállalkozások európai gazdaságon belüli magas arányára, és üdvözli az EBB arra irányuló lépéseit, hogy Európában megvalósítsa a mikrofinanszírozási hitelezést; ebben az ágazatban további beruházásokra szólít fel, tekintettel a mikrovállalkozásoknak a munkahelyteremtésben betöltött jelentős szerepére;

| 28. | rámutat különösen arra, milyen tényleges előnyökkel jár a kockázatmegosztási mechanizmus alkalmazása az európai kkv-k és innováció finanszírozásának elősegítése terén; |
| --- | --- |

28.

rámutat különösen arra, milyen tényleges előnyökkel jár a kockázatmegosztási mechanizmus alkalmazása az európai kkv-k és innováció finanszírozásának elősegítése terén;

| 29. | tudomásul veszi az Európai Unión belül a kkv-knak nyújtott megnövelt, 21,9 milliárd euró összegű támogatást, amelynek köszönhetően több mint 230 000 kkv jutott finanszírozáshoz; |
| --- | --- |

29.

tudomásul veszi az Európai Unión belül a kkv-knak nyújtott megnövelt, 21,9 milliárd euró összegű támogatást, amelynek köszönhetően több mint 230 000 kkv jutott finanszírozáshoz;

| 30. | felhívja az EBB-t, hogy még jobban növelje meg a kkv-kra és az innovatív induló vállalkozásokra irányuló hitelezési kapacitását; hangsúlyozza az EBB más eszközei, például az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz megerősítésének jelentőségét; |
| --- | --- |

30.

felhívja az EBB-t, hogy még jobban növelje meg a kkv-kra és az innovatív induló vállalkozásokra irányuló hitelezési kapacitását; hangsúlyozza az EBB más eszközei, például az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz megerősítésének jelentőségét;

| 31. | üdvözli, hogy a kereskedelemfinanszírozás területén új tevékenységek kerültek kidolgozásra és bevezetésre a gazdasági válság által érintett országokban, különös tekintettel a kkv-kat célzó kereskedelemfinanszírozási eszközre és olyan, testreszabott pénzügyi megoldásokra, mint a pénzügyi szolgáltatások széles körben való elérhetőségének biztosítását célzó európai Progress mikrofinanszírozási eszköz; ösztönzi az EBB-t, hogy ezen új eszközök alkalmazását terjessze ki további kedvezményezettekre uniós szinten; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy a kereskedelemfinanszírozás területén új tevékenységek kerültek kidolgozásra és bevezetésre a gazdasági válság által érintett országokban, különös tekintettel a kkv-kat célzó kereskedelemfinanszírozási eszközre és olyan, testreszabott pénzügyi megoldásokra, mint a pénzügyi szolgáltatások széles körben való elérhetőségének biztosítását célzó európai Progress mikrofinanszírozási eszköz; ösztönzi az EBB-t, hogy ezen új eszközök alkalmazását terjessze ki további kedvezményezettekre uniós szinten;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság által 2014 decemberében elvégzett értékelés a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszában tartó projektek negatív és pozitív hatásait egyaránt figyelembe vette; sajnálatosnak tartja, hogy az EBB támogatást nyújtott néhány olyan infrastrukturális projekt számára, amelyek később életképtelennek és fenntarthatatlannak bizonyultak; úgy véli, hogy az EBB-nek olyan projektekbe kell beruháznia, amelyek kézzelfogható gazdasági haszonnal járnak, éghajlatbarátak és megfelelnek azon célcsoport igényeinek és érdekeinek, amelynek szolgálatára irányulnak; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság által 2014 decemberében elvégzett értékelés a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszában tartó projektek negatív és pozitív hatásait egyaránt figyelembe vette; sajnálatosnak tartja, hogy az EBB támogatást nyújtott néhány olyan infrastrukturális projekt számára, amelyek később életképtelennek és fenntarthatatlannak bizonyultak; úgy véli, hogy az EBB-nek olyan projektekbe kell beruháznia, amelyek kézzelfogható gazdasági haszonnal járnak, éghajlatbarátak és megfelelnek azon célcsoport igényeinek és érdekeinek, amelynek szolgálatára irányulnak;

| 33. | sajnálatosnak tartja az EBB és a Bizottság szerepvállalását a Castor-projektben, amely a projektkötvény-kezdeményezés keretében részesül finanszírozásban, és olyan kockázatértékelést tartalmaz, amely nem vette figyelembe azt a kockázatot, hogy a gázbejuttatás a szeizmikus aktivitás növekedésével jár, annak ellenére, hogy több tanulmány is egyértelműen figyelmeztetett a lehetséges veszélyekre (8); sürgeti a Bizottságot és az EBB-t, hogy intézkedjenek annak elkerülése érdekében, hogy a spanyol polgároknak 1 300 millió eurót kelljen kifizetnie az államháztartási hiány növekedése vagy az energiaköltségek növekedése folytán, e katasztrofálisan rosszul értékelt projekt következményeinek ellensúlyozása céljából; felkéri a Bizottságot, hogy az európai ombudsman ajánlásait követve vizsgálja ki, hogy a spanyol kormány Castorral kapcsolatos határozatai tiltott állami támogatásnak tekinthetők-e; |
| --- | --- |

33.

sajnálatosnak tartja az EBB és a Bizottság szerepvállalását a Castor-projektben, amely a projektkötvény-kezdeményezés keretében részesül finanszírozásban, és olyan kockázatértékelést tartalmaz, amely nem vette figyelembe azt a kockázatot, hogy a gázbejuttatás a szeizmikus aktivitás növekedésével jár, annak ellenére, hogy több tanulmány is egyértelműen figyelmeztetett a lehetséges veszélyekre (8); sürgeti a Bizottságot és az EBB-t, hogy intézkedjenek annak elkerülése érdekében, hogy a spanyol polgároknak 1 300 millió eurót kelljen kifizetnie az államháztartási hiány növekedése vagy az energiaköltségek növekedése folytán, e katasztrofálisan rosszul értékelt projekt következményeinek ellensúlyozása céljából; felkéri a Bizottságot, hogy az európai ombudsman ajánlásait követve vizsgálja ki, hogy a spanyol kormány Castorral kapcsolatos határozatai tiltott állami támogatásnak tekinthetők-e;

| 34. | sajnálatosnak tartja, hogy az EBB finanszírozta a „Passante di Mestre” elkerülőutat, azt követően, hogy az olasz hatóságok nyilvánosan bejelentették, hogy a fő alvállalkozó vezérigazgatóját adócsalás vádjával letartóztatták; tekintettel arra, hogy az olasz hatóságok jelenleg is folytatják a vizsgálatot a Passante di Mestre építéséhez és kezeléséhez kapcsolódó korrupciós botrányban, felkéri az EBB-t, hogy ne finanszírozza a Passante di Mestre projektet a projektkötvény-kezdeményezés vagy más finanszírozási eszköz keretében, és gondoskodjon arról, hogy a projektkötvények igénybevételének mérlegelésekor alkalmazza a csalásra vonatkozó zéró tolerancia politikáját; |
| --- | --- |

34.

sajnálatosnak tartja, hogy az EBB finanszírozta a „Passante di Mestre” elkerülőutat, azt követően, hogy az olasz hatóságok nyilvánosan bejelentették, hogy a fő alvállalkozó vezérigazgatóját adócsalás vádjával letartóztatták; tekintettel arra, hogy az olasz hatóságok jelenleg is folytatják a vizsgálatot a Passante di Mestre építéséhez és kezeléséhez kapcsolódó korrupciós botrányban, felkéri az EBB-t, hogy ne finanszírozza a Passante di Mestre projektet a projektkötvény-kezdeményezés vagy más finanszírozási eszköz keretében, és gondoskodjon arról, hogy a projektkötvények igénybevételének mérlegelésekor alkalmazza a csalásra vonatkozó zéró tolerancia politikáját;

| 35. | felkéri az EBB-t, hogy növelje kockázatvállalási kapacitását olyan gazdasági ágazatoknak nyújtott hitelezés ösztönzésével, amelyek növekedést és munkahelyteremtést eredményezhetnek, de megfelelő garanciák nélkül nehezen jutnak finanszírozáshoz; |
| --- | --- |

35.

felkéri az EBB-t, hogy növelje kockázatvállalási kapacitását olyan gazdasági ágazatoknak nyújtott hitelezés ösztönzésével, amelyek növekedést és munkahelyteremtést eredményezhetnek, de megfelelő garanciák nélkül nehezen jutnak finanszírozáshoz;

| 36. | ezért felszólít arra, hogy inkluzív és nyílt konzultációs folyamat alapján – állami, nemzeti és helyi szervek részvételével – végezzék el a kísérleti projektek átfogó értékelését; rámutat annak szükségességére is, hogy a finanszírozott projektek értékelése a hozzáadott érték, a környezetvédelem, a hatékonyság és a munkahelyek figyelembevételével történjen; rámutat, hogy a projektkötvény-kezdeményezés még kísérleti szakaszban van; ezenkívül felszólítja a Bizottságot, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében nyújtson be olyan jogalkotási javaslatot, amely jobb keretet ad a jövőbeli projektkötvény-stratégiának, így többek között javítja az EBB által a magas színvonalú beruházások esetében alkalmazott teljesítménymutatók rendszerét annak érdekében, hogy azonosítsák és mérjék mind a finanszírozott projektek külső költségek tekintetében jelentkező hatását, mind pedig azok társadalmi és környezeti hozadékát, a lehető legátfogóbb módon; |
| --- | --- |

36.

ezért felszólít arra, hogy inkluzív és nyílt konzultációs folyamat alapján – állami, nemzeti és helyi szervek részvételével – végezzék el a kísérleti projektek átfogó értékelését; rámutat annak szükségességére is, hogy a finanszírozott projektek értékelése a hozzáadott érték, a környezetvédelem, a hatékonyság és a munkahelyek figyelembevételével történjen; rámutat, hogy a projektkötvény-kezdeményezés még kísérleti szakaszban van; ezenkívül felszólítja a Bizottságot, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében nyújtson be olyan jogalkotási javaslatot, amely jobb keretet ad a jövőbeli projektkötvény-stratégiának, így többek között javítja az EBB által a magas színvonalú beruházások esetében alkalmazott teljesítménymutatók rendszerét annak érdekében, hogy azonosítsák és mérjék mind a finanszírozott projektek külső költségek tekintetében jelentkező hatását, mind pedig azok társadalmi és környezeti hozadékát, a lehető legátfogóbb módon;

| 37. | aggasztónak tartja azt a lehetőséget, hogy a projektkötvény-kezdeményezések a magánberuházások költségeinek – akár alacsonyabb kamatok, akár a veszteségek társadalomra hárítása révén történő – csökkentését célzó általános eszközzé válhatnak ahelyett, hogy célzottabb alkalmazási körben olyan közérdekű beruházásokhoz nyújtanának támogatást, ahol a magánberuházás bizonyíthatóan nélkülözhetetlen, a közszférában rendelkezésre nem álló szakértelmet vagy know-how-t biztosít; |
| --- | --- |

37.

aggasztónak tartja azt a lehetőséget, hogy a projektkötvény-kezdeményezések a magánberuházások költségeinek – akár alacsonyabb kamatok, akár a veszteségek társadalomra hárítása révén történő – csökkentését célzó általános eszközzé válhatnak ahelyett, hogy célzottabb alkalmazási körben olyan közérdekű beruházásokhoz nyújtanának támogatást, ahol a magánberuházás bizonyíthatóan nélkülözhetetlen, a közszférában rendelkezésre nem álló szakértelmet vagy know-how-t biztosít;

Energia és éghajlat

| 38. | felszólítja az EBB-t, hogy gondoskodjon új energetikai hitelezési kritériumainak megfelelő érvényre juttatásáról, és hogy rendszeresen számoljon be a nyilvánosság előtt ezek megvalósításáról; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az EBB-t, hogy gondoskodjon új energetikai hitelezési kritériumainak megfelelő érvényre juttatásáról, és hogy rendszeresen számoljon be a nyilvánosság előtt ezek megvalósításáról;

| 39. | felszólítja az EBB-t, hogy fokozza a szénlábnyoma jelentős mértékű csökkentését célzó beruházásokra irányuló erőfeszítéseit, és hogy olyan politikákat dolgozzon ki, amelyek elősegítik, hogy az Unió elérhesse az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseit; üdvözli, hogy az EBB el fogja végezni valamennyi 2015-ös tevékenysége éghajlati szempontú értékelését és felülvizsgálatát, kérve ezen értékelések és felülvizsgálatok közzétételét, ami egy megújult éghajlatvédelmi politika kidolgozását eredményezheti; bízik abban, hogy az EBB energiapolitikájához konkrét támogatást nyújt majd a bank kibocsátási teljesítményre vonatkozó új szabványa, amelyet valamennyi fosszilis tüzelőanyagon alapuló energiatermelési projektre alkalmazni kell azon beruházások kiszűrése céljából, amelyek előre jelzett szén-dioxid-kibocsátása meghaladja a küszöbértéket; felszólítja az EBB-t, hogy folytassa a kibocsátási teljesítményre vonatkozó új szabvány felülvizsgálatát, és alkalmazzon szigorúbb kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

39.

felszólítja az EBB-t, hogy fokozza a szénlábnyoma jelentős mértékű csökkentését célzó beruházásokra irányuló erőfeszítéseit, és hogy olyan politikákat dolgozzon ki, amelyek elősegítik, hogy az Unió elérhesse az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseit; üdvözli, hogy az EBB el fogja végezni valamennyi 2015-ös tevékenysége éghajlati szempontú értékelését és felülvizsgálatát, kérve ezen értékelések és felülvizsgálatok közzétételét, ami egy megújult éghajlatvédelmi politika kidolgozását eredményezheti; bízik abban, hogy az EBB energiapolitikájához konkrét támogatást nyújt majd a bank kibocsátási teljesítményre vonatkozó új szabványa, amelyet valamennyi fosszilis tüzelőanyagon alapuló energiatermelési projektre alkalmazni kell azon beruházások kiszűrése céljából, amelyek előre jelzett szén-dioxid-kibocsátása meghaladja a küszöbértéket; felszólítja az EBB-t, hogy folytassa a kibocsátási teljesítményre vonatkozó új szabvány felülvizsgálatát, és alkalmazzon szigorúbb kötelezettségvállalásokat;

| 40. | üdvözli az EBB-nek a megújuló energia felé történő elmozdulás irányában tett valamennyi lépését; felszólít a megújuló energiához kapcsolódó hitelezés tekintetében megfigyelhető regionális egyensúlyhiányok kiigazítására, – különösen a nem megújuló energiaforrásoktól függő tagállamok projektjeinek támogatása érdekében, és szem előtt tartva a tagállamok gazdaságai közötti különbségeket –, és arra, hogy a jövőben több figyelmet fordítsanak a kisebb méretű, hálózaton kívüli, megújuló energiaforrásokra irányuló decentralizált projektekre, a polgárok és a közösségek bevonásával; úgy véli, ezen energiaforrások csökkentenék Európa nagymértékű külső energiafüggőségét, javítaná az energiaellátás biztonságát, és ösztönöznék a zöld növekedést és zöld munkahelyteremtést; hangsúlyozza az energiahatékonyság, az energiahálózatok és a kapcsolódó kutatás és fejlesztés finanszírozásának fontosságát; |
| --- | --- |

40.

üdvözli az EBB-nek a megújuló energia felé történő elmozdulás irányában tett valamennyi lépését; felszólít a megújuló energiához kapcsolódó hitelezés tekintetében megfigyelhető regionális egyensúlyhiányok kiigazítására, – különösen a nem megújuló energiaforrásoktól függő tagállamok projektjeinek támogatása érdekében, és szem előtt tartva a tagállamok gazdaságai közötti különbségeket –, és arra, hogy a jövőben több figyelmet fordítsanak a kisebb méretű, hálózaton kívüli, megújuló energiaforrásokra irányuló decentralizált projektekre, a polgárok és a közösségek bevonásával; úgy véli, ezen energiaforrások csökkentenék Európa nagymértékű külső energiafüggőségét, javítaná az energiaellátás biztonságát, és ösztönöznék a zöld növekedést és zöld munkahelyteremtést; hangsúlyozza az energiahatékonyság, az energiahálózatok és a kapcsolódó kutatás és fejlesztés finanszírozásának fontosságát;

| 41. | felszólítja az EBB-t, hogy valamennyi ágazatban növelje az energiahatékonyságra irányuló projektekre vonatkozó hitelezési volumenét, különösen azon projektek esetében, amelyek folyamatoptimalizálással, kkv-kal, épületekkel és a városi környezettel kapcsolatosak; felszólítja az EBB-t, hogy a kohéziós politikával összhangban részesítse előnyben a súlyosan hátrányos helyzetű területeket; |
| --- | --- |

41.

felszólítja az EBB-t, hogy valamennyi ágazatban növelje az energiahatékonyságra irányuló projektekre vonatkozó hitelezési volumenét, különösen azon projektek esetében, amelyek folyamatoptimalizálással, kkv-kal, épületekkel és a városi környezettel kapcsolatosak; felszólítja az EBB-t, hogy a kohéziós politikával összhangban részesítse előnyben a súlyosan hátrányos helyzetű területeket;

| 42. | sürgeti az EBB-t, hogy terjesszen elő értékelést a nem megújuló energiákkal kapcsolatos projektek számára való hitelezés fokozatos megszüntetésének lehetőségéről; |
| --- | --- |

42.

sürgeti az EBB-t, hogy terjesszen elő értékelést a nem megújuló energiákkal kapcsolatos projektek számára való hitelezés fokozatos megszüntetésének lehetőségéről;

Infrastruktúra

| 43. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható infrastrukturára irányuló projektekbe való beruházás kulcsfontosságú az európai versenyképesség javítása, valamint a növekedés és a munkahelyteremtés fellendítése szempontjából; ezért szorgalmazza, hogy az EBB-finanszírozást a magas munkanélküliség által leginkább sújtott területeken alkalmazzák; rámutat, hogy az EBB-finanszírozásnak mindenekelőtt azokat az országokat kell céloznia, amelyek az infrastruktúra minősége és a fejlődés terén lemaradással küzdenek; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható infrastrukturára irányuló projektekbe való beruházás kulcsfontosságú az európai versenyképesség javítása, valamint a növekedés és a munkahelyteremtés fellendítése szempontjából; ezért szorgalmazza, hogy az EBB-finanszírozást a magas munkanélküliség által leginkább sújtott területeken alkalmazzák; rámutat, hogy az EBB-finanszírozásnak mindenekelőtt azokat az országokat kell céloznia, amelyek az infrastruktúra minősége és a fejlődés terén lemaradással küzdenek;

| 44. | ösztönzi az EBB-t, hogy városi beruházási tevékenységei során jobban összpontosítson a társadalmi fenntarthatóságra; elismeri, hogy előrelépés történt az EBB szociális lakhatásra irányuló finanszírozását illetően, azonban hangsúlyozza, hogy a fenntartható városrehabilitációval összefüggésben a szociális fenntarthatóságra vonatkozó kutatások és tevékenységek továbbfejlesztésére van szükség; |
| --- | --- |

44.

ösztönzi az EBB-t, hogy városi beruházási tevékenységei során jobban összpontosítson a társadalmi fenntarthatóságra; elismeri, hogy előrelépés történt az EBB szociális lakhatásra irányuló finanszírozását illetően, azonban hangsúlyozza, hogy a fenntartható városrehabilitációval összefüggésben a szociális fenntarthatóságra vonatkozó kutatások és tevékenységek továbbfejlesztésére van szükség;

Kutatás és innováció

| 45. | üdvözli a növekedés finanszírozását célzó kezdeményezés első műveleteinek elindítását, és hangsúlyozza a kutatási és innovációs projektek, valamint az innovatív induló vállalkozások megfelelő finanszírozásának fontosságát; |
| --- | --- |

45.

üdvözli a növekedés finanszírozását célzó kezdeményezés első műveleteinek elindítását, és hangsúlyozza a kutatási és innovációs projektek, valamint az innovatív induló vállalkozások megfelelő finanszírozásának fontosságát;

Foglalkoztatás és szociális ügyek

| 46. | tudomásul veszi a „Munkahelyek a fiatalok számára – Beruházás a készségekbe” című kezdeményezés elindítását, és felkéri az EBB-t, hogy gyorsítsa fel a kezdeményezés végrehajtását, és vegye fontolóra annak kiszélesítését; |
| --- | --- |

46.

tudomásul veszi a „Munkahelyek a fiatalok számára – Beruházás a készségekbe” című kezdeményezés elindítását, és felkéri az EBB-t, hogy gyorsítsa fel a kezdeményezés végrehajtását, és vegye fontolóra annak kiszélesítését;

Irányítás, átláthatóság és elszámoltathatóság

| 47. | felszólítja az EBB-t, hogy a tagállamokkal együttműködve szorosabban kövesse nyomon a projektek végrehajtását annak érdekében, hogy biztosítsa a jobb hatékonyságot és az elkülönített erőforrások hatékony és eredményes kezelését; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az EBB-t, hogy a tagállamokkal együttműködve szorosabban kövesse nyomon a projektek végrehajtását annak érdekében, hogy biztosítsa a jobb hatékonyságot és az elkülönített erőforrások hatékony és eredményes kezelését;

| 48. | rámutat, hogy az EBB által nyújtott finanszírozás földrajzi eloszlása jelentős eltéréseket mutat az egyes tagállamoknak nyújtott hitelezés terén; felszólítja ezért az EBB-t, hogy értékelje a fenti eltérések okait, és gondoskodjon arról, hogy a pénzügyi intézmények valamennyi tagállamban maradéktalanul képesek legyenek az EBB-programok irányítására és végrehajtására; emellett valamennyi tagállamban célzott tájékoztató kampányokra hív fel, amelyek célja, hogy növeljék az EBB egyedi programjainak ismertségét; szorosabb együttműködést sürget továbbá az EBB és a nemzeti hatóságok között az EBB-projektek aláírását és végrehajtását akadályozó szűk keresztmetszetek megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

48.

rámutat, hogy az EBB által nyújtott finanszírozás földrajzi eloszlása jelentős eltéréseket mutat az egyes tagállamoknak nyújtott hitelezés terén; felszólítja ezért az EBB-t, hogy értékelje a fenti eltérések okait, és gondoskodjon arról, hogy a pénzügyi intézmények valamennyi tagállamban maradéktalanul képesek legyenek az EBB-programok irányítására és végrehajtására; emellett valamennyi tagállamban célzott tájékoztató kampányokra hív fel, amelyek célja, hogy növeljék az EBB egyedi programjainak ismertségét; szorosabb együttműködést sürget továbbá az EBB és a nemzeti hatóságok között az EBB-projektek aláírását és végrehajtását akadályozó szűk keresztmetszetek megszüntetése érdekében;

| 49. | emlékeztet a Tanács és az Európai Parlament azzal kapcsolatos megállapodására, miszerint megérett az idő arra, hogy megvizsgálják a köztulajdonban lévő európai pénzügyi intézmények rendszere ésszerűsítésének lehetőségét (9); |
| --- | --- |

49.

emlékeztet a Tanács és az Európai Parlament azzal kapcsolatos megállapodására, miszerint megérett az idő arra, hogy megvizsgálják a köztulajdonban lévő európai pénzügyi intézmények rendszere ésszerűsítésének lehetőségét (9);

| 50. | sürgeti az EBB-t, hogy fokozza panaszkezelési főosztályának függetlenségét és eredményességét; felszólítja az EBB Igazgatási Bizottságát, hogy vegye figyelembe az említett főosztály ajánlásait; felszólítja az EBB-t, hogy intézkedjen az európai ombudsman véleményeivel kapcsolatban, és hogy jobban működjön együtt annak érdekében, hogy elkerülhetőek legyenek az Európai Beruházási Bank elleni 178/2014/AN számú panasszal kapcsolatos vizsgálathoz hasonló helyzetek (10); |
| --- | --- |

50.

sürgeti az EBB-t, hogy fokozza panaszkezelési főosztályának függetlenségét és eredményességét; felszólítja az EBB Igazgatási Bizottságát, hogy vegye figyelembe az említett főosztály ajánlásait; felszólítja az EBB-t, hogy intézkedjen az európai ombudsman véleményeivel kapcsolatban, és hogy jobban működjön együtt annak érdekében, hogy elkerülhetőek legyenek az Európai Beruházási Bank elleni 178/2014/AN számú panasszal kapcsolatos vizsgálathoz hasonló helyzetek (10);

| 51. | úgy véli, hogy továbbra is jelentős mozgástér kínálkozik az átláthatóság javítására, továbbá a hitelek gazdasági és társadalmi hatásainak, valamint az átvilágítás végrehajtása eredményességének értékelésére; ismételten felszólítja a Bankot, hogy ismertesse részletesen az e problémák kezelését célzó intézkedések felgyorsítására irányuló megközelítését, és kéri, hogy az EBB a Bizottsággal együtt állítson össze és tegyen közzé listát az e pénzügyi közvetítők kiválasztására vonatkozó szigorú követelményekről; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy továbbra is jelentős mozgástér kínálkozik az átláthatóság javítására, továbbá a hitelek gazdasági és társadalmi hatásainak, valamint az átvilágítás végrehajtása eredményességének értékelésére; ismételten felszólítja a Bankot, hogy ismertesse részletesen az e problémák kezelését célzó intézkedések felgyorsítására irányuló megközelítését, és kéri, hogy az EBB a Bizottsággal együtt állítson össze és tegyen közzé listát az e pénzügyi közvetítők kiválasztására vonatkozó szigorú követelményekről;

| 52. | sajnálatát fejezi ki az EBB átláthatósági politikára irányuló felülvizsgálatának eredményét illetően; az átláthatósági politika gyengébb, mint az eredeti volt, és nem szünteti meg teljes körűen az EBB eddigi titoktartó magatartását; ösztönzi az EBB-t, hogy „a közzététel feltételezése” és ne a „bizalmas ügykezelés feltételezése” alapján tevékenykedjen; felhívja a figyelmet arra, hogy az EBB köteles biztosítani, hogy átláthatósági politikája megfeleljen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet rendelkezéseinek; sajnálja, hogy a 2013-as támogatás-átláthatósági mutató (11) szerint az EBB gyenge teljesítményt nyújt az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot illetően; |
| --- | --- |

52.

sajnálatát fejezi ki az EBB átláthatósági politikára irányuló felülvizsgálatának eredményét illetően; az átláthatósági politika gyengébb, mint az eredeti volt, és nem szünteti meg teljes körűen az EBB eddigi titoktartó magatartását; ösztönzi az EBB-t, hogy „a közzététel feltételezése” és ne a „bizalmas ügykezelés feltételezése” alapján tevékenykedjen; felhívja a figyelmet arra, hogy az EBB köteles biztosítani, hogy átláthatósági politikája megfeleljen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet rendelkezéseinek; sajnálja, hogy a 2013-as támogatás-átláthatósági mutató (11) szerint az EBB gyenge teljesítményt nyújt az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot illetően;

| 53. | felszólítja az EBB-t, hogy tartózkodjon az átláthatóság, az adócsalás vagy az agresszív adótervezési gyakorlatok, a csalás, a korrupció, valamint a környezeti és társadalmi hatások tekintetében kedvezőtlen múltbeli eredményekkel rendelkező pénzügyi közvetítőkkel, illetve az olyan pénzügyi közvetítőkkel való együttműködéstől, amelyek nem rendelkeznek jelentős helyi érdekeltséggel, valamint frissítse a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos politikáját; kiemeli, hogy kiterjedtebb átláthatóságra van szükség a globális hiteleket illetően az ilyen típusú közvetett hitelezés által gyakorolt hatás szigorú vizsgálatának biztosítása végett; ösztönzi az EBB-t, hogy a közvetlen és a közvetítőkön keresztül nyújtott támogatást egyaránt tegye függővé az adóvonatkozású országonkénti adatoknak a CRD IV-csomag hitelintézetekre vonatkozó rendelkezésével összhangban álló közzétételétől, valamint a tényleges tulajdonosra vonatkozó információk közzétételétől; e célból felszólítja az EBB-t, hogy alakítson ki új felelősségteljes adózási politikát, amelynek első lépése a nem együttműködő joghatóságokkal kapcsolatos politikájának 2015. évi felülvizsgálata lehetne; |
| --- | --- |

53.

felszólítja az EBB-t, hogy tartózkodjon az átláthatóság, az adócsalás vagy az agresszív adótervezési gyakorlatok, a csalás, a korrupció, valamint a környezeti és társadalmi hatások tekintetében kedvezőtlen múltbeli eredményekkel rendelkező pénzügyi közvetítőkkel, illetve az olyan pénzügyi közvetítőkkel való együttműködéstől, amelyek nem rendelkeznek jelentős helyi érdekeltséggel, valamint frissítse a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos politikáját; kiemeli, hogy kiterjedtebb átláthatóságra van szükség a globális hiteleket illetően az ilyen típusú közvetett hitelezés által gyakorolt hatás szigorú vizsgálatának biztosítása végett; ösztönzi az EBB-t, hogy a közvetlen és a közvetítőkön keresztül nyújtott támogatást egyaránt tegye függővé az adóvonatkozású országonkénti adatoknak a CRD IV-csomag hitelintézetekre vonatkozó rendelkezésével összhangban álló közzétételétől, valamint a tényleges tulajdonosra vonatkozó információk közzétételétől; e célból felszólítja az EBB-t, hogy alakítson ki új felelősségteljes adózási politikát, amelynek első lépése a nem együttműködő joghatóságokkal kapcsolatos politikájának 2015. évi felülvizsgálata lehetne;

| 54. | arra ösztönzi az EBB-t, hogy ne működjön együtt olyan gazdálkodó egységekkel, amelyek olyan, titoktartással visszaélő joghatóság alatt végzik tevékenységüket, amelyet „különösen az adók hiánya vagy névleges adók, a külföldi adóhatóságokkal való hatékony információcsere hiánya és a jogalkotási, jogi és igazgatási előírások átláthatóságának hiánya jellemez, vagy amelyet a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet vagy a Pénzügyi Akció Munkacsoport ekként határoz meg” (12); |
| --- | --- |

54.

arra ösztönzi az EBB-t, hogy ne működjön együtt olyan gazdálkodó egységekkel, amelyek olyan, titoktartással visszaélő joghatóság alatt végzik tevékenységüket, amelyet „különösen az adók hiánya vagy névleges adók, a külföldi adóhatóságokkal való hatékony információcsere hiánya és a jogalkotási, jogi és igazgatási előírások átláthatóságának hiánya jellemez, vagy amelyet a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet vagy a Pénzügyi Akció Munkacsoport ekként határoz meg” (12);

| 55. | sürgeti az EBB-t, hogy vállaljon vezető szerepet és járjon elöl jó példával az átlátható és felelősségteljes adózás területén; különösen felszólítja az EBB-t, hogy gyűjtsön pontos adatokat a beruházási és hitelezési műveleteiből származó adóbefizetésekre vonatkozóan, különös tekintettel a vállalati nyereségadókra, illetve a fejlődő országokban érvényesülő gyakorlatokra, valamint hogy ezeket az adatokat elemezze és évente tegye közzé; |
| --- | --- |

55.

sürgeti az EBB-t, hogy vállaljon vezető szerepet és járjon elöl jó példával az átlátható és felelősségteljes adózás területén; különösen felszólítja az EBB-t, hogy gyűjtsön pontos adatokat a beruházási és hitelezési műveleteiből származó adóbefizetésekre vonatkozóan, különös tekintettel a vállalati nyereségadókra, illetve a fejlődő országokban érvényesülő gyakorlatokra, valamint hogy ezeket az adatokat elemezze és évente tegye közzé;

| 56. | üdvözli, hogy az 1367/2006/EK rendelettel összhangban 2014-ben létrehozták a nyilvános dokumentum-nyilvántartást; |
| --- | --- |

56.

üdvözli, hogy az 1367/2006/EK rendelettel összhangban 2014-ben létrehozták a nyilvános dokumentum-nyilvántartást;

| 57. | sajnálja, hogy egy közelmúltbeli esettel (Mopani/Glencore) összefüggésben az EBB megtagadja az általa végzett belső vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát; felhívja a figyelmet az európai ombudsman 349/2014/OV számú panaszban (13) foglalt, arra irányuló ajánlásaira, hogy az EBB vizsgálja felül a zambiai Mopani rézbánya finanszírozásához kapcsolódóan a Glencore-t ért adócsalási vádak nyomán készült vizsgálati jelentéséhez való hozzáférés megtagadását; kéri az EBB-t, hogy kövesse az európai ombudsman ajánlásait; |
| --- | --- |

57.

sajnálja, hogy egy közelmúltbeli esettel (Mopani/Glencore) összefüggésben az EBB megtagadja az általa végzett belső vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát; felhívja a figyelmet az európai ombudsman 349/2014/OV számú panaszban (13) foglalt, arra irányuló ajánlásaira, hogy az EBB vizsgálja felül a zambiai Mopani rézbánya finanszírozásához kapcsolódóan a Glencore-t ért adócsalási vádak nyomán készült vizsgálati jelentéséhez való hozzáférés megtagadását; kéri az EBB-t, hogy kövesse az európai ombudsman ajánlásait;

| 58. | sajnálatosnak tartja az EBB Igazgatási Bizottságán, Kormányzótanácsán és Igazgatótanácsán belüli diverzifikáció hiányát, különösen a nemek tekintetében; felszólítja az EBB-t, hogy a tőkekövetelményekről szóló irányelv szellemében járjon el, amely 88. cikkének (2) bekezdése kötelezi a bankokat, hogy döntsenek „a vezető testületben alulreprezentált nem képviseletére vonatkozó célszámról, és e célszám elérése érdekében stratégiát dolgoz[zanak] ki az alulreprezentált nem létszámának a vezető testületben való növelésére vonatkozóan. A célszámot, a stratégiát és annak végrehajtását [...] nyilvánosságra kell hozni.”; |
| --- | --- |

58.

sajnálatosnak tartja az EBB Igazgatási Bizottságán, Kormányzótanácsán és Igazgatótanácsán belüli diverzifikáció hiányát, különösen a nemek tekintetében; felszólítja az EBB-t, hogy a tőkekövetelményekről szóló irányelv szellemében járjon el, amely 88. cikkének (2) bekezdése kötelezi a bankokat, hogy döntsenek „a vezető testületben alulreprezentált nem képviseletére vonatkozó célszámról, és e célszám elérése érdekében stratégiát dolgoz[zanak] ki az alulreprezentált nem létszámának a vezető testületben való növelésére vonatkozóan. A célszámot, a stratégiát és annak végrehajtását [...] nyilvánosságra kell hozni.”;

| 59. | emlékeztet arra a megállapodásra, amelynek értelmében az EBRD Kormányzótanácsában az Uniót képviselő kormányzó évente jelentést tesz a Parlamentnek az alaptőke felhasználásáról, az átláthatóság biztosítására irányuló intézkedésekről, arról, hogy miként járult hozzá az EBRD az Európai Unió céljainak megvalósításához, a kockázatvállalásról, valamint az EBB és az EBRD közötti, Európai Unión kívüli együttműködésről; sajnálatosnak tartja, hogy sem a kormányzó, sem a Bizottság nem tett aktívan e jogi rendelkezés végrehajtásáért (14); |
| --- | --- |

59.

emlékeztet arra a megállapodásra, amelynek értelmében az EBRD Kormányzótanácsában az Uniót képviselő kormányzó évente jelentést tesz a Parlamentnek az alaptőke felhasználásáról, az átláthatóság biztosítására irányuló intézkedésekről, arról, hogy miként járult hozzá az EBRD az Európai Unió céljainak megvalósításához, a kockázatvállalásról, valamint az EBB és az EBRD közötti, Európai Unión kívüli együttműködésről; sajnálatosnak tartja, hogy sem a kormányzó, sem a Bizottság nem tett aktívan e jogi rendelkezés végrehajtásáért (14);

| 60. | üdvözli, hogy az EBB aláírta a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezést (IATI), és e kerettel összhangban megkezdte az Európai Unión kívüli hitelezési tevékenységére vonatkozó információk közzétételét; |
| --- | --- |

60.

üdvözli, hogy az EBB aláírta a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezést (IATI), és e kerettel összhangban megkezdte az Európai Unión kívüli hitelezési tevékenységére vonatkozó információk közzétételét;

Külső politikák

| 61. | emlékeztet rá, hogy az EBB külső politikájának, és különösen a regionális technikai operatív iránymutatásoknak összhangban kell lenniük az Európai Unió külső tevékenységére vonatkozóan az EUSZ 21. cikkében meghatározott célokkal; felszólít a kedvezményezett országok jogszabályainak teljes körű tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

61.

emlékeztet rá, hogy az EBB külső politikájának, és különösen a regionális technikai operatív iránymutatásoknak összhangban kell lenniük az Európai Unió külső tevékenységére vonatkozóan az EUSZ 21. cikkében meghatározott célokkal; felszólít a kedvezményezett országok jogszabályainak teljes körű tiszteletben tartására;

| 62. | üdvözli az Európai Unión kívüli tevékenységekre vonatkozó eredménymérési keret létrehozását és az ennek végrehajtásáról szóló jelentéseket; |
| --- | --- |

62.

üdvözli az Európai Unión kívüli tevékenységekre vonatkozó eredménymérési keret létrehozását és az ennek végrehajtásáról szóló jelentéseket;

| 63. | felszólítja az EBB-t, hogy értékelje annak lehetőségét, hogy hatályos mandátuma keretében növelje az EU keleti szomszédai felé irányuló külső finanszírozást; |
| --- | --- |

63.

felszólítja az EBB-t, hogy értékelje annak lehetőségét, hogy hatályos mandátuma keretében növelje az EU keleti szomszédai felé irányuló külső finanszírozást;

| 64. | üdvözli, hogy a külső hitelnyújtásra vonatkozó új megbízatása (2014–2020) előírja az EBB számára, hogy projektzáró jelentéseket tegyen közzé; elvárja az EBB-től, hogy ennek a követelménynek már 2015-ben feleljen meg; |
| --- | --- |

64.

üdvözli, hogy a külső hitelnyújtásra vonatkozó új megbízatása (2014–2020) előírja az EBB számára, hogy projektzáró jelentéseket tegyen közzé; elvárja az EBB-től, hogy ennek a követelménynek már 2015-ben feleljen meg;

| 65. | ismételten kéri az Európai Számvevőszéket, hogy az EBB külső mandátumának félidős értékelése előtt készítsen különjelentést az EBB külső hitelezési tevékenységeinek hatékonyságáról és uniós politikákkal való összhangjáról, valamint az EBB által felhasznált saját források tekintetében hasonlítsa össze ezek hozzáadott értékét; kéri továbbá a Számvevőszéket, hogy elemzése során tegyen különbséget az uniós költségvetés által nyújtott garanciák, az EFA által garantált beruházási támogatási eszköz, az EU–Afrika Infrastruktúraalap, a Karibi Beruházási Alap és a csendes-óceáni térségnek nyújtott beruházási keret esetében alkalmazott különböző finanszírozási források ötvözése, valamint az EBB korábbi kihelyezéseiből befolyó bevételek (reflow) e beruházásokra való felhasználása között; felkéri továbbá az Európai Számvevőszéket, hogy elemzésében térjen ki arra, hogy az EBB miként kezeli az uniós költségvetésből származó – a beruházási kerettel összefüggésben az Európai Fejlesztési Alapon keresztül, valamint a forrásokat ötvöző uniós eszközök révén különböző finanszírozási források ötvözése formájában nyújtott – forrásokat, valamint az EBB korábbi kihelyezéseiből befolyó bevételek (reflow) e beruházásokra való felhasználására; |
| --- | --- |

65.

ismételten kéri az Európai Számvevőszéket, hogy az EBB külső mandátumának félidős értékelése előtt készítsen különjelentést az EBB külső hitelezési tevékenységeinek hatékonyságáról és uniós politikákkal való összhangjáról, valamint az EBB által felhasznált saját források tekintetében hasonlítsa össze ezek hozzáadott értékét; kéri továbbá a Számvevőszéket, hogy elemzése során tegyen különbséget az uniós költségvetés által nyújtott garanciák, az EFA által garantált beruházási támogatási eszköz, az EU–Afrika Infrastruktúraalap, a Karibi Beruházási Alap és a csendes-óceáni térségnek nyújtott beruházási keret esetében alkalmazott különböző finanszírozási források ötvözése, valamint az EBB korábbi kihelyezéseiből befolyó bevételek (reflow) e beruházásokra való felhasználása között; felkéri továbbá az Európai Számvevőszéket, hogy elemzésében térjen ki arra, hogy az EBB miként kezeli az uniós költségvetésből származó – a beruházási kerettel összefüggésben az Európai Fejlesztési Alapon keresztül, valamint a forrásokat ötvöző uniós eszközök révén különböző finanszírozási források ötvözése formájában nyújtott – forrásokat, valamint az EBB korábbi kihelyezéseiből befolyó bevételek (reflow) e beruházásokra való felhasználására;

További ajánlások

| 66. | felszólítja az EBB-t és a Parlamentet, hogy hozzanak létre az EBB és a Parlament illetékes bizottságai közötti párbeszédre szolgáló fórumot; ennek alapján felszólítja az EBB-t, hogy a Parlament előtt negyedévente számoljon be és egyeztessen az EBB előrehaladásáról és tevékenységeiről; javasolja, hogy az EBB tevékenységeit érintő fokozott parlamenti felügyelet, valamint a két intézmény közötti megerősített együttműködés és koordináció előmozdítása érdekében az EKB és a Parlament közötti negyedéves monetáris párbeszédhez hasonlóan alakítsanak ki rendszeres strukturális párbeszédet az EBB elnöke és a Parlament között; |
| --- | --- |

66.

felszólítja az EBB-t és a Parlamentet, hogy hozzanak létre az EBB és a Parlament illetékes bizottságai közötti párbeszédre szolgáló fórumot; ennek alapján felszólítja az EBB-t, hogy a Parlament előtt negyedévente számoljon be és egyeztessen az EBB előrehaladásáról és tevékenységeiről; javasolja, hogy az EBB tevékenységeit érintő fokozott parlamenti felügyelet, valamint a két intézmény közötti megerősített együttműködés és koordináció előmozdítása érdekében az EKB és a Parlament közötti negyedéves monetáris párbeszédhez hasonlóan alakítsanak ki rendszeres strukturális párbeszédet az EBB elnöke és a Parlament között;

| 67. | megjegyzi, hogy különösen a kisvállalkozások részéről továbbra is panaszok érkeznek amiatt, hogy nem tudnak hozzáférni az EBB külső hitelkeretéből származó finanszírozáshoz, illetve az EBA által támogatott finanszírozáshoz; ezért azt kéri, hogy készüljön éves felmérés arról, hogy hány kkv, és különösen mikrovállalkozás részesült ezekből az eszközökből, illetve arról, hogy milyen intézkedéseket tett az EBB az általa igénybe vett közvetítőkre vonatkozó irányelvek tekintetében annak érdekében, hogy javítsa a kkv-k számára a finanszírozáshoz való tényleges hozzáférést; |
| --- | --- |

67.

megjegyzi, hogy különösen a kisvállalkozások részéről továbbra is panaszok érkeznek amiatt, hogy nem tudnak hozzáférni az EBB külső hitelkeretéből származó finanszírozáshoz, illetve az EBA által támogatott finanszírozáshoz; ezért azt kéri, hogy készüljön éves felmérés arról, hogy hány kkv, és különösen mikrovállalkozás részesült ezekből az eszközökből, illetve arról, hogy milyen intézkedéseket tett az EBB az általa igénybe vett közvetítőkre vonatkozó irányelvek tekintetében annak érdekében, hogy javítsa a kkv-k számára a finanszírozáshoz való tényleges hozzáférést;

| 68. | felszólít az Európai Bizottsággal közösen megvalósított finanszírozással kapcsolatos kockázatkezelési- és ellenőrzési rendszerek mélyreható elemzésére és egy, az elemzésről szóló jelentés elkészítésére, figyelembe véve a források ötvözésének nem csupán a felügyelettel, hanem az irányítási lehetőségekkel kapcsolatos vetületeket is; |
| --- | --- |

68.

felszólít az Európai Bizottsággal közösen megvalósított finanszírozással kapcsolatos kockázatkezelési- és ellenőrzési rendszerek mélyreható elemzésére és egy, az elemzésről szóló jelentés elkészítésére, figyelembe véve a források ötvözésének nem csupán a felügyelettel, hanem az irányítási lehetőségekkel kapcsolatos vetületeket is;

| 69. | üdvözli az EBB eszközminőségének erősségét, és hogy az értékvesztett hitelek aránya közel áll a teljes hitelportfólió 0 %-ához (0,2 %); véleménye szerint rendkívül fontos biztosítani, hogy az EBB megtartsa „AAA” hitelminősítését annak érdekében, hogy megőrizze a nemzetközi tőkepiacokhoz való, legjobb finanszírozási feltételek melletti hozzáférését, ami a későbbiekben előnyökkel jár a projektek lefutására, az érdekelt felekre és az EBB üzleti modelljére nézve; |
| --- | --- |

69.

üdvözli az EBB eszközminőségének erősségét, és hogy az értékvesztett hitelek aránya közel áll a teljes hitelportfólió 0 %-ához (0,2 %); véleménye szerint rendkívül fontos biztosítani, hogy az EBB megtartsa „AAA” hitelminősítését annak érdekében, hogy megőrizze a nemzetközi tőkepiacokhoz való, legjobb finanszírozási feltételek melletti hozzáférését, ami a későbbiekben előnyökkel jár a projektek lefutására, az érdekelt felekre és az EBB üzleti modelljére nézve;

| 70. | rámutat arra, hogy az EBB uniós és tagállami pénzeszközök kezelésével összefüggő tevékenységeit érintő számvevőszéki ellenőrzések módja tekintetében az EBB, a Bizottság és a Számvevőszék közötti együttműködést szabályozó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (3) bekezdésében említett háromoldalú megállapodást 2015-ben meg kell újítani; kéri az EBB-t, hogy az Uniótól vagy az Európai Fejlesztési Alapból származó közpénzt érintő valamennyi új EBB-eszköz beépítése révén aktualizálja az Európai Számvevőszék erre vonatkozó feladatkörét; |
| --- | --- |

70.

rámutat arra, hogy az EBB uniós és tagállami pénzeszközök kezelésével összefüggő tevékenységeit érintő számvevőszéki ellenőrzések módja tekintetében az EBB, a Bizottság és a Számvevőszék közötti együttműködést szabályozó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (3) bekezdésében említett háromoldalú megállapodást 2015-ben meg kell újítani; kéri az EBB-t, hogy az Uniótól vagy az Európai Fejlesztési Alapból származó közpénzt érintő valamennyi új EBB-eszköz beépítése révén aktualizálja az Európai Számvevőszék erre vonatkozó feladatkörét;

| 71. | üdvözli, hogy az EBB Kormányzótanácsa 2013-ban jóváhagyta a csalás elleni felülvizsgált politikát, megerősítve a bank zéró toleranciát követő megközelítését; |
| --- | --- |

71.

üdvözli, hogy az EBB Kormányzótanácsa 2013-ban jóváhagyta a csalás elleni felülvizsgált politikát, megerősítve a bank zéró toleranciát követő megközelítését;

| 72. | nagyobb hatékonyságra, kevesebb szabályozásra és nagyobb rugalmasságra szólít fel az EBB pénzeszközeinek elosztásánál; |
| --- | --- |

72.

nagyobb hatékonyságra, kevesebb szabályozásra és nagyobb rugalmasságra szólít fel az EBB pénzeszközeinek elosztásánál;

| 73. | felszólítja az EBB-t, hogy alakítson ki strukturált kommunikációs folyamatot a parlamentekkel, kormányokkal és szociális partnerekkel annak érdekében, hogy rendszeresen azonosítsák azokat a célzott munkahelyteremtő intézkedéseket, amelyek révén fenntartható módon fokozható Európa versenyképessége; |
| --- | --- |

73.

felszólítja az EBB-t, hogy alakítson ki strukturált kommunikációs folyamatot a parlamentekkel, kormányokkal és szociális partnerekkel annak érdekében, hogy rendszeresen azonosítsák azokat a célzott munkahelyteremtő intézkedéseket, amelyek révén fenntartható módon fokozható Európa versenyképessége;

| 74. | üdvözli a kkv-k számára nyújtott támogatást azokban a régiókban, ahol a fiatalok munkanélküliségi rátája 25 % felett van; |
| --- | --- |

74.

üdvözli a kkv-k számára nyújtott támogatást azokban a régiókban, ahol a fiatalok munkanélküliségi rátája 25 % felett van;

| 75. | üdvözli a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak (a 250 és 3 000 fő közötti munkavállalót foglalkoztató vállalatoknak) a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra irányuló kezdeményezés és a növekedés finanszírozását célzó kezdeményezés révén történő középpontba állítását, mivel ezek ösztönzik a hitelnyújtást, különösen az innovatív közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára; |
| --- | --- |

75.

üdvözli a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak (a 250 és 3 000 fő közötti munkavállalót foglalkoztató vállalatoknak) a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra irányuló kezdeményezés és a növekedés finanszírozását célzó kezdeményezés révén történő középpontba állítását, mivel ezek ösztönzik a hitelnyújtást, különösen az innovatív közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára;

| 76. | üdvözli az EBB „Munkahelyek a fiatalok számára – Beruházás a készségekbe” című kezdeményezését, amely a szakképzésnek és a diákok/gyakornokok mobilitásának finanszírozási eszközeire összpontosít a tartós munkalehetőségek fiatalok számára történő biztosítása érdekében, valamint szorgalmazza e hitelezési program keretében a szakképzés eddigieknél is fokozottabb előtérbe helyezését, valamint a beruházások növelését az elkövetkező években; ugyanakkor úgy véli, hogy e program nem vonhat el támogatási forrásokat a jelenlegi ösztöndíjrendszertől, különösen az Erasmus+ programtól; hangsúlyozza, hogy a mobilitást lehetőségként kell kezelni, és önkéntesnek kell maradnia, nem válhat olyan eszközzé, amely hozzájárul a munkanélküliség által sújtott térségek elnéptelenedéséhez és marginalizálódásához; kéri azon projektek figyelembevételét, amelyek lehetővé teszik a minőségi munkahelyek létrehozását, különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatásának elősegítéséhez, a nők munkaerő-piaci részesedésének növeléséhez, a hosszú távú munkanélküliség mérsékléséhez kapcsolódó, valamint a hátrányos helyzetű csoportok biztos munkahelyeken történő elhelyezkedésének esélyeit javító projektekre; |
| --- | --- |

76.

üdvözli az EBB „Munkahelyek a fiatalok számára – Beruházás a készségekbe” című kezdeményezését, amely a szakképzésnek és a diákok/gyakornokok mobilitásának finanszírozási eszközeire összpontosít a tartós munkalehetőségek fiatalok számára történő biztosítása érdekében, valamint szorgalmazza e hitelezési program keretében a szakképzés eddigieknél is fokozottabb előtérbe helyezését, valamint a beruházások növelését az elkövetkező években; ugyanakkor úgy véli, hogy e program nem vonhat el támogatási forrásokat a jelenlegi ösztöndíjrendszertől, különösen az Erasmus+ programtól; hangsúlyozza, hogy a mobilitást lehetőségként kell kezelni, és önkéntesnek kell maradnia, nem válhat olyan eszközzé, amely hozzájárul a munkanélküliség által sújtott térségek elnéptelenedéséhez és marginalizálódásához; kéri azon projektek figyelembevételét, amelyek lehetővé teszik a minőségi munkahelyek létrehozását, különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatásának elősegítéséhez, a nők munkaerő-piaci részesedésének növeléséhez, a hosszú távú munkanélküliség mérsékléséhez kapcsolódó, valamint a hátrányos helyzetű csoportok biztos munkahelyeken történő elhelyezkedésének esélyeit javító projektekre;

| 77. | üdvözli az EBB széleskörű tapasztalatait az oktatás és képzés Európában megvalósított diákhitel-műveletek révén történő finanszírozása terén, különös tekintettel az Erasmus mesterképzéshez kapcsolódó mobilitási diákhitel-garanciáját, amelyet az EBB csoport 2015-ben indít el; hangsúlyozza az előnyös visszafizetési szabályok fontosságát annak érdekében, hogy a kölcsönök teljes mértékben elérhetők legyenek a hallgatók számára, gazdasági hátterüktől függetlenül; |
| --- | --- |

77.

üdvözli az EBB széleskörű tapasztalatait az oktatás és képzés Európában megvalósított diákhitel-műveletek révén történő finanszírozása terén, különös tekintettel az Erasmus mesterképzéshez kapcsolódó mobilitási diákhitel-garanciáját, amelyet az EBB csoport 2015-ben indít el; hangsúlyozza az előnyös visszafizetési szabályok fontosságát annak érdekében, hogy a kölcsönök teljes mértékben elérhetők legyenek a hallgatók számára, gazdasági hátterüktől függetlenül;

| 78. | felszólítja az EBB-t, hogy projektjeinek a hárompilléres értékelési módszer keretében történő kiválasztása során szenteljen különleges figyelmet a növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulás első pillér szerinti kritériumának, mindenekelőtt a fiatalok foglalkoztatásának; hangsúlyozza a fiatalok foglalkoztatásának, képzésének és tanulószerződéses gyakorlati képzésének fontosságát a fenntartható, munkahelyteremtő modell felé történő elmozdulás részeként; |
| --- | --- |

78.

felszólítja az EBB-t, hogy projektjeinek a hárompilléres értékelési módszer keretében történő kiválasztása során szenteljen különleges figyelmet a növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulás első pillér szerinti kritériumának, mindenekelőtt a fiatalok foglalkoztatásának; hangsúlyozza a fiatalok foglalkoztatásának, képzésének és tanulószerződéses gyakorlati képzésének fontosságát a fenntartható, munkahelyteremtő modell felé történő elmozdulás részeként;

| 79. | emlékeztet Katainen alelnök azon vállalására, hogy nemcsak az infrastruktúra tekintetében, hanem a fiatalok foglalkoztatása és oktatása terén is növelni fogja az EBB potenciálját, valamint felszólítja az EBB-t, hogy következő éves jelentésében térjen ki az e téren elért eredményekre; véleménye szerint a fiatalok foglalkoztatása terén már megkezdett intézkedéseket gyorsabban kell végrehajtani, és fokozatosan ki kell bővíteni; |
| --- | --- |

79.

emlékeztet Katainen alelnök azon vállalására, hogy nemcsak az infrastruktúra tekintetében, hanem a fiatalok foglalkoztatása és oktatása terén is növelni fogja az EBB potenciálját, valamint felszólítja az EBB-t, hogy következő éves jelentésében térjen ki az e téren elért eredményekre; véleménye szerint a fiatalok foglalkoztatása terén már megkezdett intézkedéseket gyorsabban kell végrehajtani, és fokozatosan ki kell bővíteni;

| 80. | meggyőződése, hogy az EBB-nek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében már megkezdett intézkedéseken túlmenően is jelentős mértékben be kell ruháznia a fiatalabb generáció számára fenntartható munkahelyeket teremtő intézkedésekbe; |
| --- | --- |

80.

meggyőződése, hogy az EBB-nek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében már megkezdett intézkedéseken túlmenően is jelentős mértékben be kell ruháznia a fiatalabb generáció számára fenntartható munkahelyeket teremtő intézkedésekbe;

o

o o

| 81. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EBB-nek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

81.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EBB-nek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 72. E, 2014.3.11., 51. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0057.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0201.

(4)  HL C 349. E, 2013.11.29., 27. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0161.

(6)  HL L 177., 2012.7.7., 1. o.

(7)  HL L 280., 2011.10.27., 1. o.

(8)  Lásd: Observatori de l’Ebre (CSIC, URLL). Evaluación de Impacto Ambiental (SGEA/SHG; Ref.: GAD/13/05) -„Almacenamiento subterráneo de gas natural Amposta (Permiso Castor) Tarragona); IAM 2109-07 – Estudio elaborado por la Dirección General de Política Ambiental y Sostenibilidad del Departamento de Medio Ambienta y Vivienda de la Generalitat de Catalunya sobre el estudio de impacto ambiental del Proyecto de almacén subterráneo de gas natural Castor”; és Simone Cesca, Francesco Grigoli, Sebastian Heimann, Álvaro González, Elisa Buforn, Samira Maghsoudi, Estefania Blanch y Torsten Dahm (2014): „A 2013. szeptember–októberi spanyolországi tengeri szeizmikus sorozat: gázbefecskendezés által előidézett szeizmicitás?”, Geophysical Journal International (Nemzetközi Geofizikai Szakfolyóirat), 198., 941–953.

(9)  Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkeemeléséről hozott döntés nyomán kibocsátott további részvényeknek az Európai Unió általi lejegyzéséről szóló, 2011. november 16-i 1219/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat 8. preambulumbekezdése (HL L 313., 2011.11.26., 1. o.).

(10)  Az európai ombudsman határozata az Európai Beruházási Bank ellen benyújtott 178/2014/AN számú panasszal kapcsolatos vizsgálat lezárásáról – http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/58171/html.bookmark

(11)  http://newati.publishwhatyoufund.org/2013/index-2013/results/

(12)  Az 1219/2011/EU határozat 13. preambulumbekezdése.

(13)  http://www.ombudsman.europa.eu/cases/draftrecommendation.faces/en/58471/html.bookmark

(14)  Az 1219/2011/EU határozat 3. cikke.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/88

---

P8_TA(2015)0184

2005. évi milánói világkiállítás: Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a 2015-ös milánói világkiállításról: „Bolygónk élelmezése – életre szóló energia” (2015/2574(RSP))

(2016/C 346/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel arra, hogy a Kiállítások Nemzetközi Irodájának döntése értelmében 2015. május 1-tőloktóber 30-ig„Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” témában világkiállítás megrendezésére kerül sor Milánóban, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Kiállítások Nemzetközi Irodájának döntése értelmében 2015. május 1-tőloktóber 30-ig„Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” témában világkiállítás megrendezésére kerül sor Milánóban,

| — | tekintettel a Bizottság 2015-ös milánói világkiállításon való részvételéről szóló 2013. május 3-i bizottsági határozatra (C(2013)2507), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015-ös milánói világkiállításon való részvételéről szóló 2013. május 3-i bizottsági határozatra (C(2013)2507),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az EU részvétele a 2015. évi, »Bolygónk élelmezése: életre szóló energia« témában megrendezett milánói világkiállításon” című, 2013. május 3-i közleményére (COM(2013)0255), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az EU részvétele a 2015. évi, »Bolygónk élelmezése: életre szóló energia« témában megrendezett milánói világkiállításon” című, 2013. május 3-i közleményére (COM(2013)0255),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Parlament támogatásával működő európai uniós tudományos operatív bizottság tevékenységére, amely 2014. március 21-én vette kezdetét azzal a céllal, hogy szakértői tanácsadással szolgáljon az élelmezés- és táplálkozásbiztonsági kihívásokról, és útmutatást adjon a 2015-ös világkiállítás programjával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Parlament támogatásával működő európai uniós tudományos operatív bizottság tevékenységére, amely 2014. március 21-én vette kezdetét azzal a céllal, hogy szakértői tanácsadással szolgáljon az élelmezés- és táplálkozásbiztonsági kihívásokról, és útmutatást adjon a 2015-ös világkiállítás programjával kapcsolatban,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek által 2000 szeptemberében elfogadott millenniumi fejlesztési célokra és az ENSZ következő Közgyűlése által 2015 szeptemberében elfogadandó fenntartható fejlesztési célok tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek által 2000 szeptemberében elfogadott millenniumi fejlesztési célokra és az ENSZ következő Közgyűlése által 2015 szeptemberében elfogadandó fenntartható fejlesztési célok tervezetére,

| — | tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) „World agriculture towards 2030/2050: the 2012 revision” (A világ mezőgazdasága a 2030/2050-es években – 2012-es felülvizsgálat) című kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) „World agriculture towards 2030/2050: the 2012 revision” (A világ mezőgazdasága a 2030/2050-es években – 2012-es felülvizsgálat) című kiadványára,

| — | tekintettel arra, hogy a FAO 2014-et a családi gazdálkodás nemzetközi évévé nyilvánította, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a FAO 2014-et a családi gazdálkodás nemzetközi évévé nyilvánította,

| — | tekintettel arra, hogy a FAO 2015-öt a talajok nemzetközi évévé nyilvánította, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a FAO 2015-öt a talajok nemzetközi évévé nyilvánította,

| — | tekintettel az élelmezésbiztonsággal összefüggésben a mezőgazdaság stratégiai ágazatként történő elismeréséről szóló 2011. január 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmezésbiztonsággal összefüggésben a mezőgazdaság stratégiai ágazatként történő elismeréséről szóló 2011. január 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Hogyan kerüljük el az élelmiszer-pazarlást: hatékonyabb élelmiszerláncra irányuló stratégiák az EU-ban” című 2012. január 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hogyan kerüljük el az élelmiszer-pazarlást: hatékonyabb élelmiszerláncra irányuló stratégiák az EU-ban” című 2012. január 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948-as Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 25. cikkére, amely a megfelelő életszínvonalhoz való jog részeként ismeri el az élelemhez való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948-as Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 25. cikkére, amely a megfelelő életszínvonalhoz való jog részeként ismeri el az élelemhez való jogot,

| — | tekintettel a „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” címmel megrendezésre kerülő 2015-ös milánói világkiállításról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000016/2015 – B8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” címmel megrendezésre kerülő 2015-ös milánói világkiállításról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000016/2015 – B8-0109/2015),

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2015-ös milánói világkiállítás témája „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia”, és mivel az esemény komoly ösztönzést adhat az élelmiszertermelés és -elosztás javításáról és az élelmiszer-pazarlás kezeléséről folytatott vitához, és segítheti, valamint javíthatja a már létező pozitív szempontok érvényesülését az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, az alultápláltság és a helytelen táplálkozás problémájának kezelése terén, egyensúlyt teremtve a kínálat és a fogyasztás között; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2015-ös milánói világkiállítás témája „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia”, és mivel az esemény komoly ösztönzést adhat az élelmiszertermelés és -elosztás javításáról és az élelmiszer-pazarlás kezeléséről folytatott vitához, és segítheti, valamint javíthatja a már létező pozitív szempontok érvényesülését az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, az alultápláltság és a helytelen táplálkozás problémájának kezelése terén, egyensúlyt teremtve a kínálat és a fogyasztás között;

| B. | mivel a 2015-ös milánói világkiállítás témája lehetőséget ad annak átgondolására és megfontolására, hogy miként lehetne megoldást találni a globalizált világ ellentmondásaira, tekintettel arra, hogy a FAO adatai szerint 898 millió alultáplált ember éhezik, miközben 1,4 milliárd ember túlsúlyos – köztük 500 millióan elhízottak –, amely helyzet társadalmi és gazdasági károkat okoz, és némely esetben drámai következményekkel jár az emberi egészségre nézve; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2015-ös milánói világkiállítás témája lehetőséget ad annak átgondolására és megfontolására, hogy miként lehetne megoldást találni a globalizált világ ellentmondásaira, tekintettel arra, hogy a FAO adatai szerint 898 millió alultáplált ember éhezik, miközben 1,4 milliárd ember túlsúlyos – köztük 500 millióan elhízottak –, amely helyzet társadalmi és gazdasági károkat okoz, és némely esetben drámai következményekkel jár az emberi egészségre nézve;

| C. | mivel a 2015-ös milánói világkiállítás egybeesik a millenniumi fejlesztési célok és a talajok nemzetközi ENSZ-évének céldátumával, és inspirálóan kellene hatnia arra a vitára, amely az új fenntartható fejlesztési célokat övezi, amelyek végleges tervezete jelenleg a tárgyalási szakaszban van és amelyek központi témái közé tartozik a mezőgazdaság, valamint az élelmiszer- és táplálkozásbiztonság; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2015-ös milánói világkiállítás egybeesik a millenniumi fejlesztési célok és a talajok nemzetközi ENSZ-évének céldátumával, és inspirálóan kellene hatnia arra a vitára, amely az új fenntartható fejlesztési célokat övezi, amelyek végleges tervezete jelenleg a tárgyalási szakaszban van és amelyek központi témái közé tartozik a mezőgazdaság, valamint az élelmiszer- és táplálkozásbiztonság;

| D. | mivel a 2015. évi milánói világkiállítás témái között a halászat is szerepel, amely a mezőgazdasághoz hasonlóan kapcsolódik az élelmezés, az élelmiszer-ellátás függetlensége és a fenntarthatóság kérdéseihez; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2015. évi milánói világkiállítás témái között a halászat is szerepel, amely a mezőgazdasághoz hasonlóan kapcsolódik az élelmezés, az élelmiszer-ellátás függetlensége és a fenntarthatóság kérdéseihez;

| E. | mivel a 2015-ös világkiállításon elkészül a milánói charta, amelyet a 2015-ös világkiállítás örökségeként és a millenniumi fejlesztési célokról szóló nemzetközi vitához való hozzájárulásként az ENSZ főtitkára elé kell terjeszteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2015-ös világkiállításon elkészül a milánói charta, amelyet a 2015-ös világkiállítás örökségeként és a millenniumi fejlesztési célokról szóló nemzetközi vitához való hozzájárulásként az ENSZ főtitkára elé kell terjeszteni;

| F. | mivel a világkiállítás témáinak középpontjában főleg a mezőgazdasági ágazat áll, amely egyben az Unió gazdaságának egyik sarokköve is, mivel a mezőgazdasági export az Unió teljes külkereskedelmének kétharmadát teszi ki, és mivel továbbra is az Unió a világ első mezőgazdasági exportőre, és az Unió élelmiszeriparának forgalma megközelíti az évi 1 billió eurót, és négymilliónál is több embernek ad munkát; |
| --- | --- |

F.

mivel a világkiállítás témáinak középpontjában főleg a mezőgazdasági ágazat áll, amely egyben az Unió gazdaságának egyik sarokköve is, mivel a mezőgazdasági export az Unió teljes külkereskedelmének kétharmadát teszi ki, és mivel továbbra is az Unió a világ első mezőgazdasági exportőre, és az Unió élelmiszeriparának forgalma megközelíti az évi 1 billió eurót, és négymilliónál is több embernek ad munkát;

| G. | mivel a halászat a mezőgazdasághoz hasonlóan a gazdaság kulcseleme, először is a behozatal tekintetében, hiszen az EU a világ vezető importőre a halászati és akvakultúra-termékek területén, az uniós kivitel értéke évi pedig 4,1 milliárd euró, másodszor mert a halászati ágazat 116 094 embert, az akvakultúra 85 000 embert, a halfeldolgozó ágazat pedig 115 651 embert lát el munkával; |
| --- | --- |

G.

mivel a halászat a mezőgazdasághoz hasonlóan a gazdaság kulcseleme, először is a behozatal tekintetében, hiszen az EU a világ vezető importőre a halászati és akvakultúra-termékek területén, az uniós kivitel értéke évi pedig 4,1 milliárd euró, másodszor mert a halászati ágazat 116 094 embert, az akvakultúra 85 000 embert, a halfeldolgozó ágazat pedig 115 651 embert lát el munkával;

| H. | mivel a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” olyan átfogó téma, amely magában foglalja mindazon gazdasági és termelő tevékenységeket, amelyek hozzájárulnak a táplálkozás és a fenntarthatóság garantálásához; |
| --- | --- |

H.

mivel a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” olyan átfogó téma, amely magában foglalja mindazon gazdasági és termelő tevékenységeket, amelyek hozzájárulnak a táplálkozás és a fenntarthatóság garantálásához;

| I. | mivel a bolygó élelmiszer-ellátásáról folyó vitának ki kell terjednie a halászati ágazatra is, hiszen az biztosítja a tengerből származó élelmiszereket, egyensúlyt teremtve az ellátás és az erőforrások elfogyasztása között; |
| --- | --- |

I.

mivel a bolygó élelmiszer-ellátásáról folyó vitának ki kell terjednie a halászati ágazatra is, hiszen az biztosítja a tengerből származó élelmiszereket, egyensúlyt teremtve az ellátás és az erőforrások elfogyasztása között;

| J. | mivel a 2015. évi világkiállítással foglalkozó uniós tudományos operatív bizottság szükségét látja új ismeretek szerzésének néhány konkrét területen, továbbá annak, hogy a nyilvánosság oktatás és kommunikáció révén több ismeretet szerezzen az élelmiszerekről és a mezőgazdasági, a kék gazdaság alkotta és a halászati ágazaton belüli élelmiszer-előállításról annak érdekében, hogy a polgárokban tudatosuljon az élelmiszerekkel kapcsolatos választásaik globális hatása; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2015. évi világkiállítással foglalkozó uniós tudományos operatív bizottság szükségét látja új ismeretek szerzésének néhány konkrét területen, továbbá annak, hogy a nyilvánosság oktatás és kommunikáció révén több ismeretet szerezzen az élelmiszerekről és a mezőgazdasági, a kék gazdaság alkotta és a halászati ágazaton belüli élelmiszer-előállításról annak érdekében, hogy a polgárokban tudatosuljon az élelmiszerekkel kapcsolatos választásaik globális hatása;

| K. | mivel alapvető fontosságú a civil társadalom hozzájárulása a 2015-ös világkiállítás témáiról folytatott vitához, és támogatni kell az itteni tapasztalatokat és kezdeményezéseket abbéli törekvésükben, hogy jelentős nemzetközi vitát bontakoztassanak ki és iránymutatásokat fektessenek le az élelmiszerekkel és a táplálkozással kapcsolatos globális válságok enyhítése érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel alapvető fontosságú a civil társadalom hozzájárulása a 2015-ös világkiállítás témáiról folytatott vitához, és támogatni kell az itteni tapasztalatokat és kezdeményezéseket abbéli törekvésükben, hogy jelentős nemzetközi vitát bontakoztassanak ki és iránymutatásokat fektessenek le az élelmiszerekkel és a táplálkozással kapcsolatos globális válságok enyhítése érdekében;

| L. | mivel az egészséges talaj nemcsak az élelmiszer-, üzemanyag-, rost- és gyógyászatitermék-előállítás alapja, hanem nélkülözhetetlen eleme az ökoszisztémának is, hiszen kulcsszerepet tölt be a szénkörforgásban, a víz tárolásában és szűrésében, valamint hozzájárul az árvizek és az aszályok leküzdéséhez; |
| --- | --- |

L.

mivel az egészséges talaj nemcsak az élelmiszer-, üzemanyag-, rost- és gyógyászatitermék-előállítás alapja, hanem nélkülözhetetlen eleme az ökoszisztémának is, hiszen kulcsszerepet tölt be a szénkörforgásban, a víz tárolásában és szűrésében, valamint hozzájárul az árvizek és az aszályok leküzdéséhez;

| M. | mivel az óceánok, a tengerek és a belföldi vízfolyások értéket képviselnek az egészséges táplálkozás szempontjából, és mivel védelmük túlélésünk érdekében elsőrendű fontosságú; mivel a halászat és az akvakultúra biztosítja a világlakosság 10–12 %-ának megélhetését; |
| --- | --- |

M.

mivel az óceánok, a tengerek és a belföldi vízfolyások értéket képviselnek az egészséges táplálkozás szempontjából, és mivel védelmük túlélésünk érdekében elsőrendű fontosságú; mivel a halászat és az akvakultúra biztosítja a világlakosság 10–12 %-ának megélhetését;

| N. | mivel a 2015-ös világkiállítás teljes átláthatóságának biztosítását szolgáló Open Expo (nyílt világkiállítás) platform nyílt formában tesz közzé minden, a rendezvény irányítására, szervezésére és lebonyolítására vonatkozó információt, és emiatt helyes átláthatósági gyakorlatnak tekinthető; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2015-ös világkiállítás teljes átláthatóságának biztosítását szolgáló Open Expo (nyílt világkiállítás) platform nyílt formában tesz közzé minden, a rendezvény irányítására, szervezésére és lebonyolítására vonatkozó információt, és emiatt helyes átláthatósági gyakorlatnak tekinthető;

| O. | mivel a FAO becslése szerint a világ 7 milliárdról 9,1 milliárdra növő népessége 2050-re az élelmiszerkínálat 70 %-os növelését fogja igényelni, bár ugyanez az előrejelzés azt vetíti előre, hogy pusztán a termelésnövekedés nem lesz elég ahhoz, hogy mindenki számára biztosítható legyen az élelmezésbiztonság; |
| --- | --- |

O.

mivel a FAO becslése szerint a világ 7 milliárdról 9,1 milliárdra növő népessége 2050-re az élelmiszerkínálat 70 %-os növelését fogja igényelni, bár ugyanez az előrejelzés azt vetíti előre, hogy pusztán a termelésnövekedés nem lesz elég ahhoz, hogy mindenki számára biztosítható legyen az élelmezésbiztonság;

| P. | mivel a FAO szerint az éhezők száma 2010-ben elérte a 925 milliót; és az öt év alatti gyermekek elhalálozása az esetek több mint egyharmadában összefügg az alultápláltsággal; |
| --- | --- |

P.

mivel a FAO szerint az éhezők száma 2010-ben elérte a 925 milliót; és az öt év alatti gyermekek elhalálozása az esetek több mint egyharmadában összefügg az alultápláltsággal;

| Q. | mivel a FAO becslései szerint a megművelhető földterületek mérete 2050-ig csak 4,3 %-kal nő; |
| --- | --- |

Q.

mivel a FAO becslései szerint a megművelhető földterületek mérete 2050-ig csak 4,3 %-kal nő;

| R. | mivel a feltörekvő országok egy főre eső jövedelmének növekedése a magasabb fehérjetartalmú – többek között állati fehérjét tartalmazó – termékek és a feldolgozott élelmiszerek fogyasztása irányába változtatja az étkezési szokásokat, ami ahhoz vezet, hogy az étrendek világszerte a gazdagabb népességek mintája felé konvergálnak; |
| --- | --- |

R.

mivel a feltörekvő országok egy főre eső jövedelmének növekedése a magasabb fehérjetartalmú – többek között állati fehérjét tartalmazó – termékek és a feldolgozott élelmiszerek fogyasztása irányába változtatja az étkezési szokásokat, ami ahhoz vezet, hogy az étrendek világszerte a gazdagabb népességek mintája felé konvergálnak;

| S. | mivel az élelmiszer-biztonság számára a fehérjetermelés jelenti az egyik legnagyobb kihívást, és mivel ebből következően a halászatnak, illetve a kék gazdaság egészének kulcsszerep jut, különösen az algakutatás tekintetében; |
| --- | --- |

S.

mivel az élelmiszer-biztonság számára a fehérjetermelés jelenti az egyik legnagyobb kihívást, és mivel ebből következően a halászatnak, illetve a kék gazdaság egészének kulcsszerep jut, különösen az algakutatás tekintetében;

| T. | mivel a hal kritikus forrása az étrendi fehérjéknek és a mikrotápanyagoknak azon közösségek számára, amelyek nem könynen jutnak hozzá más tápanyagforrásokhoz; mivel a világ számos részében a tengeri erőforrásokhoz kapcsolódó megélhetés és táplálkozási előnyök helyi jellegűek, és az érintett közösségek a lakóhelyükhöz közeli parti vizeken és szárazföldi vízterületeken folytatnak halászatot; |
| --- | --- |

T.

mivel a hal kritikus forrása az étrendi fehérjéknek és a mikrotápanyagoknak azon közösségek számára, amelyek nem könynen jutnak hozzá más tápanyagforrásokhoz; mivel a világ számos részében a tengeri erőforrásokhoz kapcsolódó megélhetés és táplálkozási előnyök helyi jellegűek, és az érintett közösségek a lakóhelyükhöz közeli parti vizeken és szárazföldi vízterületeken folytatnak halászatot;

| U. | mivel az állati termékeket nagy arányban tartalmazó étrendek egyértelműen több erőforrást igényelnek, mint azok az étrendek, amelyeket a növényi termékek nagy aránya jellemez; |
| --- | --- |

U.

mivel az állati termékeket nagy arányban tartalmazó étrendek egyértelműen több erőforrást igényelnek, mint azok az étrendek, amelyeket a növényi termékek nagy aránya jellemez;

| V. | mivel a fejlődő országokban a mezőgazdaság a munkaerő több mint 70 %-ának – főként nőknek – biztosít foglalkoztatást és megélhetést; mivel a Világbank becslése szerint a mezőgazdasági ágazat növekedése kétszer olyan hatékony a szegénység csökkentése szempontjából, mint az egyéb ágazatok növekedése; |
| --- | --- |

V.

mivel a fejlődő országokban a mezőgazdaság a munkaerő több mint 70 %-ának – főként nőknek – biztosít foglalkoztatást és megélhetést; mivel a Világbank becslése szerint a mezőgazdasági ágazat növekedése kétszer olyan hatékony a szegénység csökkentése szempontjából, mint az egyéb ágazatok növekedése;

| W. | mivel a FAO szerint a halászat 2012-ben mint elsődleges ágazat, illetve az akvakultúra mintegy 58,3 millió embernek adott munkát; mivel 2012-ben a halászatban mint elsődleges ágazatban közvetlenül foglalkoztatott személyek több mint 15 %-a nő volt; mivel a halászat és az akvakultúra együttvéve a világlakosság 10–12 %-ának megélhetését biztosítja; |
| --- | --- |

W.

mivel a FAO szerint a halászat 2012-ben mint elsődleges ágazat, illetve az akvakultúra mintegy 58,3 millió embernek adott munkát; mivel 2012-ben a halászatban mint elsődleges ágazatban közvetlenül foglalkoztatott személyek több mint 15 %-a nő volt; mivel a halászat és az akvakultúra együttvéve a világlakosság 10–12 %-ának megélhetését biztosítja;

| X. | mivel az Unió egyes területein még mindig bizonytalan az élelmiszer-ellátás, és mivel Unió-szerte 79 millióan még mindig a szegénységi küszöb alatt élnek, miközben 124,2 millió embert – azaz 24,8 %-ot – veszélyeztet a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés, amely adat 2011-ben 24,3 % volt; |
| --- | --- |

X.

mivel az Unió egyes területein még mindig bizonytalan az élelmiszer-ellátás, és mivel Unió-szerte 79 millióan még mindig a szegénységi küszöb alatt élnek, miközben 124,2 millió embert – azaz 24,8 %-ot – veszélyeztet a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés, amely adat 2011-ben 24,3 % volt;

| Y. | mivel csak a fejlődő országok fele (118 közül 62) halad jó úton a millenniumi fejlesztési célok teljesítése felé; |
| --- | --- |

Y.

mivel csak a fejlődő országok fele (118 közül 62) halad jó úton a millenniumi fejlesztési célok teljesítése felé;

| Z. | mivel az élelemhez és a helyes táplálkozáshoz való jog alapvető fontosságú a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; mivel a táplálkozás kapcsolódik a legtöbb – ha nem is minden – millenniumi fejlesztési célhoz, melyek maguk is szorosan összefüggnek egymással; |
| --- | --- |

Z.

mivel az élelemhez és a helyes táplálkozáshoz való jog alapvető fontosságú a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; mivel a táplálkozás kapcsolódik a legtöbb – ha nem is minden – millenniumi fejlesztési célhoz, melyek maguk is szorosan összefüggnek egymással;

| AA. | mivel különböző nemzetközi jogi eszközök az élelemhez való jogot más emberi jogokkal, többek között az élethez, a megélhetéshez, az egészséghez, a tulajdonhoz, az oktatáshoz és az ivóvízhez való joggal kapcsolják össze; |
| --- | --- |

AA.

mivel különböző nemzetközi jogi eszközök az élelemhez való jogot más emberi jogokkal, többek között az élethez, a megélhetéshez, az egészséghez, a tulajdonhoz, az oktatáshoz és az ivóvízhez való joggal kapcsolják össze;

| AB. | mivel az elmúlt három évtized folyamán drasztikusan csökkent a hivatalos fejlesztési támogatáson (ODA) belül nemzetközi szinten a mezőgazdaságnak juttatott rész; |
| --- | --- |

AB.

mivel az elmúlt három évtized folyamán drasztikusan csökkent a hivatalos fejlesztési támogatáson (ODA) belül nemzetközi szinten a mezőgazdaságnak juttatott rész;

| AC. | mivel az élelmezés- és táplálkozásbiztonság nemcsak az élelmiszerek elérhetőségét jelenti, hanem az élelemhez és az elfogyasztott élelmiszerekre vonatkozó pontos információkhoz való jogot, továbbá az egészséges táplálékhoz való egyetemes és fenntartható hozzáférést jelenti, ami egyéb tényezőket, például a szennyvízelvezetést, a higiéniát, a védőoltásokat és a féregtelenítést is magában foglalja; |
| --- | --- |

AC.

mivel az élelmezés- és táplálkozásbiztonság nemcsak az élelmiszerek elérhetőségét jelenti, hanem az élelemhez és az elfogyasztott élelmiszerekre vonatkozó pontos információkhoz való jogot, továbbá az egészséges táplálékhoz való egyetemes és fenntartható hozzáférést jelenti, ami egyéb tényezőket, például a szennyvízelvezetést, a higiéniát, a védőoltásokat és a féregtelenítést is magában foglalja;

| AD. | mivel az éhezés és az alultápláltság a legfőbb elhalálozási okok, és a világ békéjére és biztonságára is ezek jelentik a legnagyobb fenyegetést; |
| --- | --- |

AD.

mivel az éhezés és az alultápláltság a legfőbb elhalálozási okok, és a világ békéjére és biztonságára is ezek jelentik a legnagyobb fenyegetést;

| AE. | mivel az ingadozó élelmiszerárak negatív következményekkel járnak az élelmiszer-biztonságra és az élelmiszer-ellátási láncra; |
| --- | --- |

AE.

mivel az ingadozó élelmiszerárak negatív következményekkel járnak az élelmiszer-biztonságra és az élelmiszer-ellátási láncra;

| AF. | mivel a gazdasági világválság, az égbe szökő élelmiszer- és üzemanyagárak számos fejlődő országban, különösen a legkevésbé fejlett országokban rontották az élelmiszerellátást, részben megsemmisítve a szegénység felszámolása terén az utóbbi évtizedben elért eredményeket; |
| --- | --- |

AF.

mivel a gazdasági világválság, az égbe szökő élelmiszer- és üzemanyagárak számos fejlődő országban, különösen a legkevésbé fejlett országokban rontották az élelmiszerellátást, részben megsemmisítve a szegénység felszámolása terén az utóbbi évtizedben elért eredményeket;

| AG. | mivel a fejlődő országok mezőgazdasági és haltermék piacainak törékenysége túlságosan kiszolgáltatottá teszi az élelmiszerellátást a természeti katasztrófákkal, konfliktusokkal vagy népegészségügyi válsághelyzetekkel szemben; |
| --- | --- |

AG.

mivel a fejlődő országok mezőgazdasági és haltermék piacainak törékenysége túlságosan kiszolgáltatottá teszi az élelmiszerellátást a természeti katasztrófákkal, konfliktusokkal vagy népegészségügyi válsághelyzetekkel szemben;

| AH. | mivel az élelmiszerrendszer hozzájárul az éghajlatváltozáshoz és az visszahat rá, ami következményekkel jár a természeti erőforrások rendelkezésre állására és a mezőgazdasági, halászati és ipari termelés feltételeire nézve; |
| --- | --- |

AH.

mivel az élelmiszerrendszer hozzájárul az éghajlatváltozáshoz és az visszahat rá, ami következményekkel jár a természeti erőforrások rendelkezésre állására és a mezőgazdasági, halászati és ipari termelés feltételeire nézve;

| AI. | mivel az éghajlatváltozás által okozott természeti katasztrófák súlyos hatást gyakorolnak az EU tagállamaira és a tengeren túli országokra, veszélybe sodorva az élelmezésbiztonságot és az élelmiszer-önrendelkezést, különösen a már egyébként is kiszolgáltatott helyzetekben; |
| --- | --- |

AI.

mivel az éghajlatváltozás által okozott természeti katasztrófák súlyos hatást gyakorolnak az EU tagállamaira és a tengeren túli országokra, veszélybe sodorva az élelmezésbiztonságot és az élelmiszer-önrendelkezést, különösen a már egyébként is kiszolgáltatott helyzetekben;

| AJ. | mivel az Európai Bizottság becslése szerint világszerte az élelmiszerek 30 %-a elvész vagy elpazarolják, és az Európai Unió éves élelmiszer-pazarlása megközelítőleg 89 millió tonna vagy 179 kg/fő, ami – hacsak nem kerül sor megelőző lépésekre – 2020-ig megközelítőleg 126 millió tonnára, vagyis 40 %-kal fog nőni; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az Európai Bizottság becslése szerint világszerte az élelmiszerek 30 %-a elvész vagy elpazarolják, és az Európai Unió éves élelmiszer-pazarlása megközelítőleg 89 millió tonna vagy 179 kg/fő, ami – hacsak nem kerül sor megelőző lépésekre – 2020-ig megközelítőleg 126 millió tonnára, vagyis 40 %-kal fog nőni;

| AK. | mivel az élelmiszerlánc megfelelőbb irányítása hatékonyabbá tenné a földhasználatot és a vízkészletekkel való gazdálkodást, előnyökkel járna az egész mezőgazdasági és halászati ágazat számára világszerte, valamint jelentősen hozzájárulna az alultápláltság és a helytelen táplálkozás elleni küzdelemhez a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

AK.

mivel az élelmiszerlánc megfelelőbb irányítása hatékonyabbá tenné a földhasználatot és a vízkészletekkel való gazdálkodást, előnyökkel járna az egész mezőgazdasági és halászati ágazat számára világszerte, valamint jelentősen hozzájárulna az alultápláltság és a helytelen táplálkozás elleni küzdelemhez a fejlődő országokban;

| AL. | mivel a halak visszadobása értékes élő erőforrások céltalan elpazarlását jelenti és jelentős szerepet játszik a tengerben élő populációk kimerülésében; mivel a visszadobás számos kedvezőtlen ökológiai hatással járhat a tengeri ökoszisztémák vonatkozásában, a táplálékhálózatok és az élőhelyek globális rendszerének változásai folytán, ami a továbbiakban a jelenlegi halászati tevékenységek fenntarthatóságát veszélyeztetheti; |
| --- | --- |

AL.

mivel a halak visszadobása értékes élő erőforrások céltalan elpazarlását jelenti és jelentős szerepet játszik a tengerben élő populációk kimerülésében; mivel a visszadobás számos kedvezőtlen ökológiai hatással járhat a tengeri ökoszisztémák vonatkozásában, a táplálékhálózatok és az élőhelyek globális rendszerének változásai folytán, ami a továbbiakban a jelenlegi halászati tevékenységek fenntarthatóságát veszélyeztetheti;

| AM. | mivel az éhezés, a helytelen táplálkozás és az alultápláltság párhuzamosan léteznek a rendkívül gyakori elhízottsággal és a kiegyensúlyozatlan étrendek okozta betegségekkel, amelyek társadalmi és gazdasági károkat okoznak, és némely esetben drámai következményekkel járnak az emberi egészségre nézve; |
| --- | --- |

AM.

mivel az éhezés, a helytelen táplálkozás és az alultápláltság párhuzamosan léteznek a rendkívül gyakori elhízottsággal és a kiegyensúlyozatlan étrendek okozta betegségekkel, amelyek társadalmi és gazdasági károkat okoznak, és némely esetben drámai következményekkel járnak az emberi egészségre nézve;

| AN. | mivel a beruházási kereskedelmi megállapodások káros következményekkel járhatnak az élelmezésbiztonságra és a hiányos táplálkozásra nézve, amennyiben a szántóföldek magánbefektetőknek történő bérbe adása vagy eladása azt eredményezi, hogy a helyi lakosság nem fér hozzá a megélhetésükhöz nélkülözhetetlen termelési erőforrásokhoz, vagy nagy mennyiségű élelmiszert exportálnak és adnak el nemzetközi piacokon, és ezáltal a fogadó állam még inkább függővé – és még kiszolgáltatottabbá – válik a nemzetközi piacokon tapasztalható nyersanyagár-ingadozások tekintetében; |
| --- | --- |

AN.

mivel a beruházási kereskedelmi megállapodások káros következményekkel járhatnak az élelmezésbiztonságra és a hiányos táplálkozásra nézve, amennyiben a szántóföldek magánbefektetőknek történő bérbe adása vagy eladása azt eredményezi, hogy a helyi lakosság nem fér hozzá a megélhetésükhöz nélkülözhetetlen termelési erőforrásokhoz, vagy nagy mennyiségű élelmiszert exportálnak és adnak el nemzetközi piacokon, és ezáltal a fogadó állam még inkább függővé – és még kiszolgáltatottabbá – válik a nemzetközi piacokon tapasztalható nyersanyagár-ingadozások tekintetében;

| AO. | mivel az éhezés nem szüntethető meg fenntarthatóan azáltal, hogy egyszerűen mindenki számára elegendő élelmiszert biztosítunk; mivel ez csak akkor érhető el, ha lehetővé tesszük a mezőgazdasági kistermelők és a kisebb halászati üzemek számára, hogy a földet, illetve vizet hasznosítsák, fenntartva a méltányos kereskedelmi rendszereket és megosztva a tudást, az innovációt és a fenntartható gyakorlatokat; |
| --- | --- |

AO.

mivel az éhezés nem szüntethető meg fenntarthatóan azáltal, hogy egyszerűen mindenki számára elegendő élelmiszert biztosítunk; mivel ez csak akkor érhető el, ha lehetővé tesszük a mezőgazdasági kistermelők és a kisebb halászati üzemek számára, hogy a földet, illetve vizet hasznosítsák, fenntartva a méltányos kereskedelmi rendszereket és megosztva a tudást, az innovációt és a fenntartható gyakorlatokat;

| AP. | mivel időszerű elismerni, hogy a mezőgazdasági termelők és a halászok, és különösen a családi gazdaságok és halászat alapvető szerepet töltenek be a világ élelmiszerbiztonságának biztosításában; |
| --- | --- |

AP.

mivel időszerű elismerni, hogy a mezőgazdasági termelők és a halászok, és különösen a családi gazdaságok és halászat alapvető szerepet töltenek be a világ élelmiszerbiztonságának biztosításában;

| AQ. | mivel különösen fontos annak elismerése, hogy a halászok és haltenyésztők alapvető szerepet töltenek be Európa parti területein, illetve szigetein; |
| --- | --- |

AQ.

mivel különösen fontos annak elismerése, hogy a halászok és haltenyésztők alapvető szerepet töltenek be Európa parti területein, illetve szigetein;

| AR. | mivel időszerű elismerni a mezőgazdaság, az erdőgazdaság és a halászat többfunkciós szerepét, tekintettel arra, hogy az élelmiszer-előállítás mellett kulcsfontosságú szerepet töltenek be a közjólét előállításában, a tájak minősége, a biológiai sokféleség, az éghajlati stabilitás, az óceánok minősége, valamint az áradások, aszályok és erdőtüzek hatásai csillapításának területén; |
| --- | --- |

AR.

mivel időszerű elismerni a mezőgazdaság, az erdőgazdaság és a halászat többfunkciós szerepét, tekintettel arra, hogy az élelmiszer-előállítás mellett kulcsfontosságú szerepet töltenek be a közjólét előállításában, a tájak minősége, a biológiai sokféleség, az éghajlati stabilitás, az óceánok minősége, valamint az áradások, aszályok és erdőtüzek hatásai csillapításának területén;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a következők szükségesek az élelmezésbiztonság területén felmerülő kihívásnak való megfelelés tekintetében: erős és fenntartható mezőgazdasági és halászati ágazat Unió-szerte, virágzó és sokszínű vidéki gazdaság, tiszta környezet és családi gazdaságok, melyeket szilárd, méltányosabb, nemzetközileg fenntartható és megfelelően finanszírozott közös agrárpolitika támogat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a következők szükségesek az élelmezésbiztonság területén felmerülő kihívásnak való megfelelés tekintetében: erős és fenntartható mezőgazdasági és halászati ágazat Unió-szerte, virágzó és sokszínű vidéki gazdaság, tiszta környezet és családi gazdaságok, melyeket szilárd, méltányosabb, nemzetközileg fenntartható és megfelelően finanszírozott közös agrárpolitika támogat;

| 2. | hangsúlyozza, hogy ugyancsak fontos a fenntartható és megfelelően finanszírozott közös halászati politika végrehajtása, valamint az uniós kereskedelmi és halászati politikák közötti koherencia biztosítása; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy ugyancsak fontos a fenntartható és megfelelően finanszírozott közös halászati politika végrehajtása, valamint az uniós kereskedelmi és halászati politikák közötti koherencia biztosítása;

| 3. | úgy véli, hogy a környezeti fenntarthatóság csak úgy biztosítható, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak csökkentése érdekében tett erőfeszítések csak akkor lesznek sikeresek, ha a mezőgazdasági üzemek fenntartható gazdasági feltételek között működhetnek, és ösztönzik a mezőgazdasági termelők földhöz, hitelhez és képzéshez jutását; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a környezeti fenntarthatóság csak úgy biztosítható, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak csökkentése érdekében tett erőfeszítések csak akkor lesznek sikeresek, ha a mezőgazdasági üzemek fenntartható gazdasági feltételek között működhetnek, és ösztönzik a mezőgazdasági termelők földhöz, hitelhez és képzéshez jutását;

| 4. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják fel a 2015-ös milánói világkiállítás „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” témája által kínált alkalmat arra, hogy kötelezettségvállalásokat tegyenek a megfelelő, egészséges, fenntartható és tájékozottságon alapuló táplálkozáshoz való jog biztosítására; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják fel a 2015-ös milánói világkiállítás „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” témája által kínált alkalmat arra, hogy kötelezettségvállalásokat tegyenek a megfelelő, egészséges, fenntartható és tájékozottságon alapuló táplálkozáshoz való jog biztosítására;

| 5. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a 2015. évi világkiállítás „EU pavilonja” tudatosítsa az emberekben, hogy sürgető problémákat kell orvosolni az élelmiszerellátási lánc egészében, ide értve az élelmiszer-termelés, -elosztás és -fogyasztás hosszú távú fenntarthatóságát, az élelmiszer-pazarlást és a hiányos táplálkozás, a helytelen táplálkozás és az elhízás problémája elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a 2015. évi világkiállítás „EU pavilonja” tudatosítsa az emberekben, hogy sürgető problémákat kell orvosolni az élelmiszerellátási lánc egészében, ide értve az élelmiszer-termelés, -elosztás és -fogyasztás hosszú távú fenntarthatóságát, az élelmiszer-pazarlást és a hiányos táplálkozás, a helytelen táplálkozás és az elhízás problémája elleni küzdelmet;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszerhez való jog alapvető emberi jog, és akkor valósul meg, ha minden ember megfelelő, biztonságos és tápláló élelmiszerhez jut hozzá az aktív és egészséges életvitelt fedező napi táplálkozási szükségleteinek kielégítéséhez; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszerhez való jog alapvető emberi jog, és akkor valósul meg, ha minden ember megfelelő, biztonságos és tápláló élelmiszerhez jut hozzá az aktív és egészséges életvitelt fedező napi táplálkozási szükségleteinek kielégítéséhez;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszerhez való hozzáférés a szegénység és egyenlőtlenség csökkentésének, továbbá a milleniumi fejlesztési célok elérésének előfeltétele; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszerhez való hozzáférés a szegénység és egyenlőtlenség csökkentésének, továbbá a milleniumi fejlesztési célok elérésének előfeltétele;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az alultápláltság elleni küzdelemnek és a megfelelő tápértékű élelmiszerhez való egyetemes hozzáférés biztosításának továbbra is a 2015 utáni menetrend legfontosabb céljai közé kell tartoznia az éhezés felszámolására irányuló célkitűzésen belül, melynek keretében külön hangsúlyt kell kapnia az alultápláltság minden formája 2030-ig történő megszüntetésének; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az alultápláltság elleni küzdelemnek és a megfelelő tápértékű élelmiszerhez való egyetemes hozzáférés biztosításának továbbra is a 2015 utáni menetrend legfontosabb céljai közé kell tartoznia az éhezés felszámolására irányuló célkitűzésen belül, melynek keretében külön hangsúlyt kell kapnia az alultápláltság minden formája 2030-ig történő megszüntetésének;

| 9. | úgy véli, hogy az élelmiszerpiacok fokozott ingadozása problémákat jelent a fenntarthatóság szempontjából és szükségessé teszi mind az élelmiszerellátás biztonságának növelését, mind az élelmiszer-termelés környezeti fenntarthatóságának javítását célzó intézkedéseket, a természeti erőforrások szűkösségének kezelése, valamint a kutatás és az innováció mezőgazdaság és halászat területén való előmozdítása révén; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az élelmiszerpiacok fokozott ingadozása problémákat jelent a fenntarthatóság szempontjából és szükségessé teszi mind az élelmiszerellátás biztonságának növelését, mind az élelmiszer-termelés környezeti fenntarthatóságának javítását célzó intézkedéseket, a természeti erőforrások szűkösségének kezelése, valamint a kutatás és az innováció mezőgazdaság és halászat területén való előmozdítása révén;

| 10. | úgy véli, hogy a megfelelő intézményi, szabályozási és felügyeleti keretek előmozdíthatják a szilárd, fenntartható, méltányos, megfizethető és változatos mezőgazdasági és halászati piaci rendszerek kialakítását lehetővé tévő környezetet; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a megfelelő intézményi, szabályozási és felügyeleti keretek előmozdíthatják a szilárd, fenntartható, méltányos, megfizethető és változatos mezőgazdasági és halászati piaci rendszerek kialakítását lehetővé tévő környezetet;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell a kereskedelmi, mezőgazdasági és halászati főigazgatóságai által hozott szakpolitikai döntések közötti összhangról, a viszonosság biztosítása érdekében a higiéniai és fenntarthatósági követelmények területén; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell a kereskedelmi, mezőgazdasági és halászati főigazgatóságai által hozott szakpolitikai döntések közötti összhangról, a viszonosság biztosítása érdekében a higiéniai és fenntarthatósági követelmények területén;

| 12. | véleménye szerint elő kell mozdítani a kisüzemi gazdálkodást, a bio-, a magas természeti értékű vagy a faalapú mezőgazdaságot, mivel ezek a modellek különösen hatékony módon teszik fenntarthatóbbá a világ élelmiszertermelését; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint elő kell mozdítani a kisüzemi gazdálkodást, a bio-, a magas természeti értékű vagy a faalapú mezőgazdaságot, mivel ezek a modellek különösen hatékony módon teszik fenntarthatóbbá a világ élelmiszertermelését;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a hatékonyabb mezőgazdasági gyakorlatokat – például az agroökonómiai és diverzifikációs megközelítéseket – és a fejlettebb, fenntartható mezőgazdasági erőforrás-gazdálkodást, annak érdekében, hogy csökkenjenek a mezőgazdasági termelés inputköltségei és a táplálék pazarlása, elősegítse a tudás és az innováció átadását, fokozza az erőforrás-hatékonyságot és növelje a növények sokféleségét és a mezőgazdasági rendszerek fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a hatékonyabb mezőgazdasági gyakorlatokat – például az agroökonómiai és diverzifikációs megközelítéseket – és a fejlettebb, fenntartható mezőgazdasági erőforrás-gazdálkodást, annak érdekében, hogy csökkenjenek a mezőgazdasági termelés inputköltségei és a táplálék pazarlása, elősegítse a tudás és az innováció átadását, fokozza az erőforrás-hatékonyságot és növelje a növények sokféleségét és a mezőgazdasági rendszerek fenntarthatóságát;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy a tápanyagok, a víz és az energia hatékonyabb felhasználása, a víz és a termőföld erőforrásainak megőrzésére fordított nagyobb figyelem, a növényvédelemben alkalmazott további biológiai megoldások és a terméshozam környezeti hatások csökkentése mellett elérhető növelésére irányuló kutatás előmozdítása révén támogassa a part menti vizek minőségére, a földek művelésére és az élelmiszertermelés fenntartható növelésére irányuló kutatást; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy a tápanyagok, a víz és az energia hatékonyabb felhasználása, a víz és a termőföld erőforrásainak megőrzésére fordított nagyobb figyelem, a növényvédelemben alkalmazott további biológiai megoldások és a terméshozam környezeti hatások csökkentése mellett elérhető növelésére irányuló kutatás előmozdítása révén támogassa a part menti vizek minőségére, a földek művelésére és az élelmiszertermelés fenntartható növelésére irányuló kutatást;

| 15. | aggodalmának ad hangot a földfoglalás jelenségének megjelenésével, és annak a fejlődő országok élelmezésbiztonságára, a mezőgazdaság és a mezőgazdasági termelők jövőjére gyakorolt hatásaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

15.

aggodalmának ad hangot a földfoglalás jelenségének megjelenésével, és annak a fejlődő országok élelmezésbiztonságára, a mezőgazdaság és a mezőgazdasági termelők jövőjére gyakorolt hatásaival kapcsolatban;

| 16. | kifejezi aggodalmát a jogszerűtlen halászat terjedése miatt a világban, mert az igen súlyos hátrányos következményekkel járhat a környezet, a biológiai sokféleség és a gazdaság tekintetében; |
| --- | --- |

16.

kifejezi aggodalmát a jogszerűtlen halászat terjedése miatt a világban, mert az igen súlyos hátrányos következményekkel járhat a környezet, a biológiai sokféleség és a gazdaság tekintetében;

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy hívja fel a tagállamok figyelmét és ösztönözze őket a fenntarthatóság szempontjából kulcsfontosságú termőföld erőforrásként történő felhasználására, mivel az nélkülözhetetlen az élelmiszer- és táplálkozásbiztonság megvalósítása, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése, valamint általában véve a fenntartható fejlődés szempontjából; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot, hogy hívja fel a tagállamok figyelmét és ösztönözze őket a fenntarthatóság szempontjából kulcsfontosságú termőföld erőforrásként történő felhasználására, mivel az nélkülözhetetlen az élelmiszer- és táplálkozásbiztonság megvalósítása, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése, valamint általában véve a fenntartható fejlődés szempontjából;

| 18. | hangsúlyozza a talaj állapotromlása kezelésének fontosságát, mivel az súlyosbítja a szegénységet és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a talaj állapotromlása kezelésének fontosságát, mivel az súlyosbítja a szegénységet és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát;

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó globális önkéntes ENSZ-FAO-iránymutatások végrehajtását mind a befektetők, mind a célországok körében; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó globális önkéntes ENSZ-FAO-iránymutatások végrehajtását mind a befektetők, mind a célországok körében;

| 20. | felszólítja az olasz kormányt, hogy a 2015-ös világkiállítás helyszíneinek fenntartható újrahasználatára vonatkozóan javasoljon és dolgozzon ki projekteket; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az olasz kormányt, hogy a 2015-ös világkiállítás helyszíneinek fenntartható újrahasználatára vonatkozóan javasoljon és dolgozzon ki projekteket;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a FAO azon célkitűzéseinek globális megvalósítását, amelyek a fenntartható családi gazdaságoknak kedvező mezőgazdasági, környezeti és szociális politikák fejlesztésére irányulnak; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a FAO azon célkitűzéseinek globális megvalósítását, amelyek a fenntartható családi gazdaságoknak kedvező mezőgazdasági, környezeti és szociális politikák fejlesztésére irányulnak;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszerlánc mentén tapasztalható jelenlegi egyensúlyhiány fenyegeti az élelmiszer-termelés fenntarthatóságát és fokozott átláthatóságot és méltányosságot követel meg a láncban, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és egyéb piactorzulások felszámolását annak érdekében, hogy a gazdálkodók méltányos jövedelemben részesüljenek, valamint hogy az élelmiszer-ellátási láncban tisztességes haszon keletkezzen és méltányos árak alakuljanak ki, a mezőgazdasági ágazat pedig életképes legyen, és biztosítsa az élelmezésbiztonságot; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést e célok mielőbbi elérésének biztosítására; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszerlánc mentén tapasztalható jelenlegi egyensúlyhiány fenyegeti az élelmiszer-termelés fenntarthatóságát és fokozott átláthatóságot és méltányosságot követel meg a láncban, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és egyéb piactorzulások felszámolását annak érdekében, hogy a gazdálkodók méltányos jövedelemben részesüljenek, valamint hogy az élelmiszer-ellátási láncban tisztességes haszon keletkezzen és méltányos árak alakuljanak ki, a mezőgazdasági ágazat pedig életképes legyen, és biztosítsa az élelmezésbiztonságot; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést e célok mielőbbi elérésének biztosítására;

| 23. | fontosnak tartja, hogy a Bizottság és a tagállamok olyan politikát folytassanak, amelyek szembeszállnak azokkal a tisztességtelen gyakorlatokkal, amelyek létét az Európai Bizottságnak az élelmiszer-ellátási lánc javításával foglalkozó magas szintű fóruma is elismerte; |
| --- | --- |

23.

fontosnak tartja, hogy a Bizottság és a tagállamok olyan politikát folytassanak, amelyek szembeszállnak azokkal a tisztességtelen gyakorlatokkal, amelyek létét az Európai Bizottságnak az élelmiszer-ellátási lánc javításával foglalkozó magas szintű fóruma is elismerte;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az élelmezésbiztonság garantálása érdekében határozottan küzdeni kell a termőföldek elvesztése és a marginális mezőgazdasági területek elhagyása ellen; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az élelmezésbiztonság garantálása érdekében határozottan küzdeni kell a termőföldek elvesztése és a marginális mezőgazdasági területek elhagyása ellen;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-biztonság fenntartása érdekében erőteljesen küzdeni kell a jogszerűtlen halászat ellen; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-biztonság fenntartása érdekében erőteljesen küzdeni kell a jogszerűtlen halászat ellen;

| 26. | hangsúlyozza a vidékfejlesztés egyes területek gazdasági és társadalmi növekedésében betöltött központi szerepét és sürgeti a fiatal mezőgazdasági termelők támogatását; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a vidékfejlesztés egyes területek gazdasági és társadalmi növekedésében betöltött központi szerepét és sürgeti a fiatal mezőgazdasági termelők támogatását;

| 27. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy folytassa munkáját egy ambiciózus nemzetközi megállapodás kidolgozása felé, amely kitér az élelmiszeripar szerepére az éghajlatváltozás enyhítésében, tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21., 2015-ös párizsi konferenciáján folytatandó nemzetközi párbeszédre; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy folytassa munkáját egy ambiciózus nemzetközi megállapodás kidolgozása felé, amely kitér az élelmiszeripar szerepére az éghajlatváltozás enyhítésében, tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21., 2015-ös párizsi konferenciáján folytatandó nemzetközi párbeszédre;

| 28. | felhívja a Tanácsot, hogy ismerje el a teljes mezőgazdasági ágazatnak az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésében és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban betöltött szerepét; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Tanácsot, hogy ismerje el a teljes mezőgazdasági ágazatnak az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésében és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban betöltött szerepét;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy küzdjön az élelmiszer-pazarlás ellen ambiciózus, világosan meghatározott és kötelező célkitűzések révén, bátorítva a tagállamokat, hogy az élelmiszer-ellátási lánc minden szintjén lépjenek fel az élelmiszer pazarlása ellen, a szántóföldektől kezdve egészen a fogyasztók asztaláig; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy küzdjön az élelmiszer-pazarlás ellen ambiciózus, világosan meghatározott és kötelező célkitűzések révén, bátorítva a tagállamokat, hogy az élelmiszer-ellátási lánc minden szintjén lépjenek fel az élelmiszer pazarlása ellen, a szántóföldektől kezdve egészen a fogyasztók asztaláig;

| 30. | bátorítja a tagállamokat az élelmiszer-pazarlás, valamint az egészséges és kiegyensúlyozott, a helyi mezőgazdasági termékeket előnyben részesítő táplálkozás fontossága vonatkozásában a polgárok oktatására, a bevált gyakorlatok támogatására és terjesztésére, elemzések végzésére és társadalmi kampányok kezdeményezésére, kijelölve a 2016-os évet az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem európai évének; |
| --- | --- |

30.

bátorítja a tagállamokat az élelmiszer-pazarlás, valamint az egészséges és kiegyensúlyozott, a helyi mezőgazdasági termékeket előnyben részesítő táplálkozás fontossága vonatkozásában a polgárok oktatására, a bevált gyakorlatok támogatására és terjesztésére, elemzések végzésére és társadalmi kampányok kezdeményezésére, kijelölve a 2016-os évet az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem európai évének;

| 31. | úgy véli, hogy fontos párbeszédet kezdeményezni az érintettekkel annak biztosítása érdekében, hogy az eladatlan és biztonságos, fogyasztható élelmiszert rendszeresen elérhetővé tegyék a karitatív szervezetek számára; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy fontos párbeszédet kezdeményezni az érintettekkel annak biztosítása érdekében, hogy az eladatlan és biztonságos, fogyasztható élelmiszert rendszeresen elérhetővé tegyék a karitatív szervezetek számára;

| 32. | sürgeti a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy népszerűsítsék továbbra is – már iskolás kortól kezdve – az egészséges élelmiszereket, a tudatos táplálkozást, valamint a táplálkozásra vonatkozó minőségi és fenntarthatósági normákat mind a kutatás, mind pedig – a felelős és egészséges életmódra ösztönözve – az oktatás tekintetében, továbbá a hiányos és a helytelen táplálkozás felszámolását és az elhízás megelőzését szolgáló szakpolitikák továbbfejlesztése révén; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy népszerűsítsék továbbra is – már iskolás kortól kezdve – az egészséges élelmiszereket, a tudatos táplálkozást, valamint a táplálkozásra vonatkozó minőségi és fenntarthatósági normákat mind a kutatás, mind pedig – a felelős és egészséges életmódra ösztönözve – az oktatás tekintetében, továbbá a hiányos és a helytelen táplálkozás felszámolását és az elhízás megelőzését szolgáló szakpolitikák továbbfejlesztése révén;

| 33. | hangsúlyozza az egészséges és kiegyensúlyozott táplálkozásra való nevelés előmozdításának fontosságát, többek között a helyi termények és a hagyományos étrend megismertetése és támogatása révén; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza az egészséges és kiegyensúlyozott táplálkozásra való nevelés előmozdításának fontosságát, többek között a helyi termények és a hagyományos étrend megismertetése és támogatása révén;

| 34. | határozottan javasolja, hogy az egész élelmiszerrendszert – amelynek a mezőgazdaság is részét képezi – a kereskedelmi, egészségügyi, oktatási, éghajlati és energiapolitikákkal együtt egy, az emberi jogokon alapuló megközelítés értelmében működtessék, és hogy az Európai Unió legyen ennek élharcosa; |
| --- | --- |

34.

határozottan javasolja, hogy az egész élelmiszerrendszert – amelynek a mezőgazdaság is részét képezi – a kereskedelmi, egészségügyi, oktatási, éghajlati és energiapolitikákkal együtt egy, az emberi jogokon alapuló megközelítés értelmében működtessék, és hogy az Európai Unió legyen ennek élharcosa;

| 35. | kéri ezért, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalansága elleni küzdelmet célzó valamennyi szakpolitikába kerüljön bele a nemi dimenzió és a női szerepvállalás megerősítésének előmozdítása; |
| --- | --- |

35.

kéri ezért, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalansága elleni küzdelmet célzó valamennyi szakpolitikába kerüljön bele a nemi dimenzió és a női szerepvállalás megerősítésének előmozdítása;

| 36. | ismét hangsúlyozza a mezőgazdaság és a halászat támogatásának jelentőségét a fejlődő országokban és annak fontosságát, hogy az EU tengerentúli hivatalos fejlesztési támogatásának (ODA) megfelelő részét a mezőgazdasági ágazatra fordítsák; sajnálja, hogy az 1980-as évek óta drasztikusan csökkent a mezőgazdaságra fordított fejlesztési támogatás szintje, és üdvözli, hogy felismerték e tendencia megfordításának szükségességét; |
| --- | --- |

36.

ismét hangsúlyozza a mezőgazdaság és a halászat támogatásának jelentőségét a fejlődő országokban és annak fontosságát, hogy az EU tengerentúli hivatalos fejlesztési támogatásának (ODA) megfelelő részét a mezőgazdasági ágazatra fordítsák; sajnálja, hogy az 1980-as évek óta drasztikusan csökkent a mezőgazdaságra fordított fejlesztési támogatás szintje, és üdvözli, hogy felismerték e tendencia megfordításának szükségességét;

| 37. | úgy véli, hogy fontos a nők helyzetének javítása a mezőgazdaságban, különösen az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban (AKCS-országokban), mivel a tapasztalatok szerint a vidéki nők szerepvállalásának előmozdítása és az ebbe való befektetés jelentősen növeli a termelékenységet, valamint csökkenti az éhezést és az alultápláltságot; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy fontos a nők helyzetének javítása a mezőgazdaságban, különösen az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban (AKCS-országokban), mivel a tapasztalatok szerint a vidéki nők szerepvállalásának előmozdítása és az ebbe való befektetés jelentősen növeli a termelékenységet, valamint csökkenti az éhezést és az alultápláltságot;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy részesítsék előnyben azokat az együttműködési programokat, amelyek középpontjában a környezeti szempontból fenntartható és a helyi lakosság élelmezését célzó kisüzemi gazdaságok támogatására szolgáló mikrohitelek állnak; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy részesítsék előnyben azokat az együttműködési programokat, amelyek középpontjában a környezeti szempontból fenntartható és a helyi lakosság élelmezését célzó kisüzemi gazdaságok támogatására szolgáló mikrohitelek állnak;

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a 2015-ös milánói világkiállításon részt vevő tagállamok felelős biztosainak. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a 2015-ös milánói világkiállításon részt vevő tagállamok felelős biztosainak.

---

(1)  HL C 136. E, 2012.5.11., 8. o.

(2)  HL C 227. E, 2013.8.6., 25. o.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/95

---

P8_TA(2015)0185

A nigériai helyzet

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a nigériai helyzetről (2015/2520(RSP))

(2016/C 346/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nigériáról szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen az e tárgyról szóló legutóbbi, 2015. január 14-én tartott plenáris vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériáról szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen az e tárgyról szóló legutóbbi, 2015. január 14-én tartott plenáris vitára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini 2015. január 8-i és 19-i, március 31-i, valamint április 14-i és 15-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini 2015. január 8-i és 19-i, március 31-i, valamint április 14-i és 15-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Tanács 2015. február 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. február 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság 2014. május 28-i 583/2014/EU végrehajtási rendeletére (1), amely felvette a Boko Haramot azon személyek, csoportok és szervezetek listájára, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. május 28-i 583/2014/EU végrehajtási rendeletére (1), amely felvette a Boko Haramot azon személyek, csoportok és szervezetek listájára, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik,

| — | tekintettel a 2014. november 27-én, Abujában rendezett ötödik Nigéria–EU miniszteri párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. november 27-én, Abujában rendezett ötödik Nigéria–EU miniszteri párbeszédre,

| — | tekintettel az EU és az Európai Parlament választási megfigyelő misszióinak előzetes következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az Európai Parlament választási megfigyelő misszióinak előzetes következtetéseire,

| — | tekintettel a 2015. január 20-án, Niameyben rendezett regionális biztonsági konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. január 20-án, Niameyben rendezett regionális biztonsági konferenciára,

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkárnak az Északkelet-Nigériában zajló folyamatos erőszakról és a romló biztonsági helyzetről szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkárnak az Északkelet-Nigériában zajló folyamatos erőszakról és a romló biztonsági helyzetről szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának arról szóló nyilatkozataira, hogy a Boko Haram tagjait háborús bűncselekményekkel lehetne megvádolni, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának arról szóló nyilatkozataira, hogy a Boko Haram tagjait háborús bűncselekményekkel lehetne megvádolni,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, amelyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, amelyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság 1999. május 29-én elfogadott alkotmányára és különösen IV. fejezetének rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság 1999. május 29-én elfogadott alkotmányára és különösen IV. fejezetének rendelkezéseire,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW) és az ahhoz csatolt fakultatív jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW) és az ahhoz csatolt fakultatív jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonoui Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonoui Megállapodás),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely előírja a politikák fejlesztési célú koherenciája elvének figyelembevételét az Unió valamennyi külső politikájában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely előírja a politikák fejlesztési célú koherenciája elvének figyelembevételét az Unió valamennyi külső politikájában,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Nigéria a legnépesebb és etnikailag a legsokszínűbb afrikai ország, amelyet jelentős regionális és vallási különbségek, erős észak–déli megosztottság, valamint súlyos gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek jellemeznek; |
| --- | --- |

A.

mivel Nigéria a legnépesebb és etnikailag a legsokszínűbb afrikai ország, amelyet jelentős regionális és vallási különbségek, erős észak–déli megosztottság, valamint súlyos gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek jellemeznek;

| B. | mivel Nigéria az afrikai kontinens legnagyobb gazdasága és az EU egyik fő kereskedelmi partnere, mivel azonban óriási erőforrásai ellenére Nigéria egyike a világ legegyenlőtlenebb országainak, ahol a népesség több mint 70 %-a kevesebb mint 1,25 amerikai dollárnak megfelelő összegből gazdálkodik naponta és Nigéria lakosságának 10 %-a ellenőrzi az ország vagyonának és erőforrásainak több mint 90 %-át; |
| --- | --- |

B.

mivel Nigéria az afrikai kontinens legnagyobb gazdasága és az EU egyik fő kereskedelmi partnere, mivel azonban óriási erőforrásai ellenére Nigéria egyike a világ legegyenlőtlenebb országainak, ahol a népesség több mint 70 %-a kevesebb mint 1,25 amerikai dollárnak megfelelő összegből gazdálkodik naponta és Nigéria lakosságának 10 %-a ellenőrzi az ország vagyonának és erőforrásainak több mint 90 %-át;

| C. | mivel a Boko Haram által 2015. január 3. és 8. között végrehajtott támadások Bagára és tizenhat környező városra és falura irányultak, és a műholdfelvételek szerint közel 3 700 épületet romba döntöttek, valamint több ezer ember életét kioltották; |
| --- | --- |

C.

mivel a Boko Haram által 2015. január 3. és 8. között végrehajtott támadások Bagára és tizenhat környező városra és falura irányultak, és a műholdfelvételek szerint közel 3 700 épületet romba döntöttek, valamint több ezer ember életét kioltották;

| D. | mivel a Boko Haram Északkelet-Nigériában számos várost foglalt el és tartott megszállva, és folytatja a polgári személyek – többek között sok gyerek – erőszakos besorozását; mivel a Boko Haram erőszakos cselekedetei 2009 óta több mint 22 000 emberéletet követeltek, különbségtétel nélkül támadva keresztényeket, mérsékelt muszlimokat, illetve valójában mindenkit, aki nem osztja dogmatikus, szélsőséges nézeteit; mivel 2015 márciusában a Boko Haram hűséget esküdött az Iszlám Állam elnevezésű csoportnak; mivel 2015. március 27-én több száz holtestet találtak az északkeleti Damasak városában, akik nyilvánvalóan a Boko Haram felkelés áldozatául estek; |
| --- | --- |

D.

mivel a Boko Haram Északkelet-Nigériában számos várost foglalt el és tartott megszállva, és folytatja a polgári személyek – többek között sok gyerek – erőszakos besorozását; mivel a Boko Haram erőszakos cselekedetei 2009 óta több mint 22 000 emberéletet követeltek, különbségtétel nélkül támadva keresztényeket, mérsékelt muszlimokat, illetve valójában mindenkit, aki nem osztja dogmatikus, szélsőséges nézeteit; mivel 2015 márciusában a Boko Haram hűséget esküdött az Iszlám Állam elnevezésű csoportnak; mivel 2015. március 27-én több száz holtestet találtak az északkeleti Damasak városában, akik nyilvánvalóan a Boko Haram felkelés áldozatául estek;

| E. | mivel 2014 áprilisában a Borno állambeli Cibokból, egy állami iskolából több mint 270 lányt raboltak el; mivel többségük továbbra sem került elő és a nemi erőszak, a rabszolgaság és a kényszerházasság komoly kockázatának vannak kitéve; mivel a Boko Haram azóta további több száz embert rabolt el; mivel 2015. április 28-án mintegy 300 nőt és leányt mentettek meg a Sambisa erdőben; |
| --- | --- |

E.

mivel 2014 áprilisában a Borno állambeli Cibokból, egy állami iskolából több mint 270 lányt raboltak el; mivel többségük továbbra sem került elő és a nemi erőszak, a rabszolgaság és a kényszerházasság komoly kockázatának vannak kitéve; mivel a Boko Haram azóta további több száz embert rabolt el; mivel 2015. április 28-án mintegy 300 nőt és leányt mentettek meg a Sambisa erdőben;

| F. | mivel az ENSZ becslései szerint a Borno, Yobe és Adamawa államban folyó erőszak miatt 1,5 millió ember – köztük 800 000 gyermek – hagyta el lakóhelyét, és a felkelés több mint hárommillió embert érintett; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ becslései szerint a Borno, Yobe és Adamawa államban folyó erőszak miatt 1,5 millió ember – köztük 800 000 gyermek – hagyta el lakóhelyét, és a felkelés több mint hárommillió embert érintett;

| G. | mivel az erőszak elől több mint 300 000 nigériai menekült át Északnyugat-Kamerunba és Délnyugat-Nigerbe, és mivel több száz nigériai az életét kockáztatja az Európai Unióba vezető migrációs útvonalakon annak reményében, hogy jobb gazdasági, társadalmi és biztonsági életkörülmények közé juthat; |
| --- | --- |

G.

mivel az erőszak elől több mint 300 000 nigériai menekült át Északnyugat-Kamerunba és Délnyugat-Nigerbe, és mivel több száz nigériai az életét kockáztatja az Európai Unióba vezető migrációs útvonalakon annak reményében, hogy jobb gazdasági, társadalmi és biztonsági életkörülmények közé juthat;

| H. | mivel a Boko Haram célja, hogy Észak-Nigériában teljes mértékben iszlám államot hozzon létre, beleértve a saría bíróságok felállítását, valamint a nyugati oktatás betiltását; |
| --- | --- |

H.

mivel a Boko Haram célja, hogy Észak-Nigériában teljes mértékben iszlám államot hozzon létre, beleértve a saría bíróságok felállítását, valamint a nyugati oktatás betiltását;

| I. | mivel a fokozódó bizonytalanság miatt a mezőgazdasági termelők nem képesek földterületeik művelésére vagy terményeik betakarítására, hiszen félnek a Boko Haram támadásaitól, és ez a helyzet tovább súlyosbítja a bizonytalan élelmiszer-ellátást; |
| --- | --- |

I.

mivel a fokozódó bizonytalanság miatt a mezőgazdasági termelők nem képesek földterületeik művelésére vagy terményeik betakarítására, hiszen félnek a Boko Haram támadásaitól, és ez a helyzet tovább súlyosbítja a bizonytalan élelmiszer-ellátást;

| J. | mivel a támadások száma, többek között a gyermekek öngyilkos merénylőként való alkalmazása egyre emelkedik, és mivel nagy kiterjedésű területen követik el őket, valamint a szomszédos országokban, Csádban és Kamerunban is; |
| --- | --- |

J.

mivel a támadások száma, többek között a gyermekek öngyilkos merénylőként való alkalmazása egyre emelkedik, és mivel nagy kiterjedésű területen követik el őket, valamint a szomszédos országokban, Csádban és Kamerunban is;

| K. | mivel a nigériai hatóságok kezdeti válaszlépései teljességgel elégtelennek bizonyultak, és bizalmatlanságot keltettek a lakosságban az ország intézményeivel szemben; mivel az előző kormány alatt a nigériai hatóságok tömeges bebörtönzéseket és letartóztatásokat, bírósági eljárás nélküli kivégzéseket hajtottak végre, és számos további módon megsértették a nemzetközi jogot; |
| --- | --- |

K.

mivel a nigériai hatóságok kezdeti válaszlépései teljességgel elégtelennek bizonyultak, és bizalmatlanságot keltettek a lakosságban az ország intézményeivel szemben; mivel az előző kormány alatt a nigériai hatóságok tömeges bebörtönzéseket és letartóztatásokat, bírósági eljárás nélküli kivégzéseket hajtottak végre, és számos további módon megsértették a nemzetközi jogot;

| L. | mivel a Boko Haram vezette lázadás szomszédos országokra való átterjedése rávilágít a fokozottabb regionális együttműködés és válaszlépések fontosságára; |
| --- | --- |

L.

mivel a Boko Haram vezette lázadás szomszédos országokra való átterjedése rávilágít a fokozottabb regionális együttműködés és válaszlépések fontosságára;

| M. | mivel Nigéria kulcsszerepet játszik a regionális és az afrikai politikában, és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségén (ECOWAS) keresztül a regionális integráció egyik hajtóereje; |
| --- | --- |

M.

mivel Nigéria kulcsszerepet játszik a regionális és az afrikai politikában, és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségén (ECOWAS) keresztül a regionális integráció egyik hajtóereje;

| N. | mivel a kőolajból származó bevételek folyamatosan csökkennek, és gazdasági válság fenyeget, és mivel bizonyos becslések szerint Nigériában évente 3–8 milliárd dollárnyi kőolajat lopnak el; mivel a több évtizedes rossz gazdasági kormányzás, instabilitás és korrupció hátráltatta a nigériai oktatásba és szociális szolgáltatásokba irányuló befektetéseket; |
| --- | --- |

N.

mivel a kőolajból származó bevételek folyamatosan csökkennek, és gazdasági válság fenyeget, és mivel bizonyos becslések szerint Nigériában évente 3–8 milliárd dollárnyi kőolajat lopnak el; mivel a több évtizedes rossz gazdasági kormányzás, instabilitás és korrupció hátráltatta a nigériai oktatásba és szociális szolgáltatásokba irányuló befektetéseket;

| O. | mivel az oktatás, az írni-olvasni tudás, a nők jogai, a társadalmi igazságosság és az állami bevételek társadalmon belüli, adórendszeren keresztül történő tisztességes elosztása, az egyenlőtlenség mérséklése, valamint a korrupció és az adóelkerülés elleni küzdelem kulcsfontosságú a fundamentalizmus, az erőszak és az intolerancia elleni küzdelem szempontjából; |
| --- | --- |

O.

mivel az oktatás, az írni-olvasni tudás, a nők jogai, a társadalmi igazságosság és az állami bevételek társadalmon belüli, adórendszeren keresztül történő tisztességes elosztása, az egyenlőtlenség mérséklése, valamint a korrupció és az adóelkerülés elleni küzdelem kulcsfontosságú a fundamentalizmus, az erőszak és az intolerancia elleni küzdelem szempontjából;

| P. | mivel a terrorizmus globális fenyegetést jelent, de a globális közösség arra irányuló erőfeszítései, hogy többet tegyenek a Boko Haram ellen Nigériában, bizonyos mértékben a választások teljes mértékű hitelességétől, elszámoltathatóságától és átláthatóságától függtek; |
| --- | --- |

P.

mivel a terrorizmus globális fenyegetést jelent, de a globális közösség arra irányuló erőfeszítései, hogy többet tegyenek a Boko Haram ellen Nigériában, bizonyos mértékben a választások teljes mértékű hitelességétől, elszámoltathatóságától és átláthatóságától függtek;

| Q. | mivel a nigériai demokrácia még mindig fiatal és törékeny, amely a 2011-es választások eredményeit követően szélsőséges erőszakkal és a szavazatok manipulálásának vádjával találta szemben magát; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nigériai demokrácia még mindig fiatal és törékeny, amely a 2011-es választások eredményeit követően szélsőséges erőszakkal és a szavazatok manipulálásának vádjával találta szemben magát;

| R. | mivel a Független Nemzeti Választási Bizottság (INEC) 2015. február 14-ről és 28-ról2015. március 28-ra és április 11-re halasztotta a választásokat, hogy a kormány katonai fellépést indíthasson a Boko Harammal szemben, és mivel 2015 márciusában regionális válaszlépések kezdődtek; |
| --- | --- |

R.

mivel a Független Nemzeti Választási Bizottság (INEC) 2015. február 14-ről és 28-ról2015. március 28-ra és április 11-re halasztotta a választásokat, hogy a kormány katonai fellépést indíthasson a Boko Harammal szemben, és mivel 2015 márciusában regionális válaszlépések kezdődtek;

| S. | mivel a csádi hadsereg Nigériával és Kamerunnal karöltve a Boko Harammal szembeni legfontosabb erő, és mivel elismeri a hadseregnek a Boko Haram terroristáival szembeni fellépését Gamboru Ngalában, Malam Fatoriban és Kangalamban; mivel a terrorizmus elleni küzdelem terén elismeri a hadsereg által hozott nagy áldozatot; mivel az Európai Parlament teljes szolidaritását fejezi ki a sebesültekkel és az áldozatok családtagjaival; |
| --- | --- |

S.

mivel a csádi hadsereg Nigériával és Kamerunnal karöltve a Boko Harammal szembeni legfontosabb erő, és mivel elismeri a hadseregnek a Boko Haram terroristáival szembeni fellépését Gamboru Ngalában, Malam Fatoriban és Kangalamban; mivel a terrorizmus elleni küzdelem terén elismeri a hadsereg által hozott nagy áldozatot; mivel az Európai Parlament teljes szolidaritását fejezi ki a sebesültekkel és az áldozatok családtagjaival;

| T. | mivel a választási kampányra feszült légkörben került sor, és jelentések érkeztek a választásokkal összefüggő erőszakos cselekményekről az ország minden részéből, különösen délről és dél-nyugatról, továbbá a Boko Haram szavazók elriasztására irányuló támadásairól, a kampány szabályainak megsértéséről és a szavazók befolyásolásáról; |
| --- | --- |

T.

mivel a választási kampányra feszült légkörben került sor, és jelentések érkeztek a választásokkal összefüggő erőszakos cselekményekről az ország minden részéből, különösen délről és dél-nyugatról, továbbá a Boko Haram szavazók elriasztására irányuló támadásairól, a kampány szabályainak megsértéséről és a szavazók befolyásolásáról;

| U. | mivel a helyi és nemzetközi – köztük uniós – megfigyelők rendszerszintű hiányosságokat állapítottak meg, különösen a szavazatszámlálás, a hatalommal való visszaélés és az erőszak alkalmazása tekintetében; mivel ugyanakkor szisztematikus manipulációt nem figyeltek meg; |
| --- | --- |

U.

mivel a helyi és nemzetközi – köztük uniós – megfigyelők rendszerszintű hiányosságokat állapítottak meg, különösen a szavazatszámlálás, a hatalommal való visszaélés és az erőszak alkalmazása tekintetében; mivel ugyanakkor szisztematikus manipulációt nem figyeltek meg;

| V. | mivel az Európai Unió a nigériai kormány felkérésére hosszú távú választási megfigyelő missziót küldött az országba, amely magában foglalta az Európai Parlament küldöttségét is; mivel az ilyen missziókat az Afrikai Unió, a Nemzetek Közössége és az ECOWAS küldte; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Unió a nigériai kormány felkérésére hosszú távú választási megfigyelő missziót küldött az országba, amely magában foglalta az Európai Parlament küldöttségét is; mivel az ilyen missziókat az Afrikai Unió, a Nemzetek Közössége és az ECOWAS küldte;

| W. | mivel 2015. március 31-én Muhammadu Buhari tábornokot, az ellenzéki All Progressives Congress (APC) párt elnökjelöltjét nyilvánították a választások győztesének, a hivatalban lévő elnök pedig békésen elismerte vereségét; mivel a hat földrajzpolitikai térségből négyben az ellenzékbeli APC nyerte az elnöki, szenátusi és képviselőházi választásokat; |
| --- | --- |

W.

mivel 2015. március 31-én Muhammadu Buhari tábornokot, az ellenzéki All Progressives Congress (APC) párt elnökjelöltjét nyilvánították a választások győztesének, a hivatalban lévő elnök pedig békésen elismerte vereségét; mivel a hat földrajzpolitikai térségből négyben az ellenzékbeli APC nyerte az elnöki, szenátusi és képviselőházi választásokat;

| X. | mivel kevesebb nőt választottak meg, mint 2011-ben, ami már akkor is negatív tendenciát mutatott; |
| --- | --- |

X.

mivel kevesebb nőt választottak meg, mint 2011-ben, ami már akkor is negatív tendenciát mutatott;

| Y. | mivel a leánygyermekek 17 %-át 15. életévük betöltése előtt férjhez adják, és mivel a gyermekházasságok aránya az északnyugati régióban 76 %-ra rúg; mivel abszolút értékben és világméretben Nigériában a legmagasabb a női nemi szervek megcsonkítása áldozatainak száma, és a becslések szerint a 115-130 millió világszerte megcsonkított áldozat egynegyede él itt; |
| --- | --- |

Y.

mivel a leánygyermekek 17 %-át 15. életévük betöltése előtt férjhez adják, és mivel a gyermekházasságok aránya az északnyugati régióban 76 %-ra rúg; mivel abszolút értékben és világméretben Nigériában a legmagasabb a női nemi szervek megcsonkítása áldozatainak száma, és a becslések szerint a 115-130 millió világszerte megcsonkított áldozat egynegyede él itt;

| 1. | határozottan elítéli a Nigériában zajló és egyre erősödő erőszakot, köztük a Boko Haram által elkövetett folytatódó fegyveres és bombatámadásokat, öngyilkos bombamerényleteket, a szexuális rabszolgaságot és a szexuális erőszak egyéb formáit, az emberrablásokat és más erőszakos cselekményeket, amelyek a nigériai polgári, kormányzati és katonai célpontok ellen irányultak, és amelyek miatt ezrek veszítették életüket és sebesültek meg, és százezrek hagyták el otthonukat, továbbá amelyek az emberiesség elleni bűncselekménynek tekinthetők; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a Nigériában zajló és egyre erősödő erőszakot, köztük a Boko Haram által elkövetett folytatódó fegyveres és bombatámadásokat, öngyilkos bombamerényleteket, a szexuális rabszolgaságot és a szexuális erőszak egyéb formáit, az emberrablásokat és más erőszakos cselekményeket, amelyek a nigériai polgári, kormányzati és katonai célpontok ellen irányultak, és amelyek miatt ezrek veszítették életüket és sebesültek meg, és százezrek hagyták el otthonukat, továbbá amelyek az emberiesség elleni bűncselekménynek tekinthetők;

| 2. | elítéli, hogy ártatlan férfiakat, nőket és gyermekeket gyilkolnak le, és vállvetve támogatja a nigériai lakosságot abban, hogy hazájában eltökélten küzdjön a terrorizmus minden formája ellen; elismeréssel adózik az újságírók és emberijog-védők munkája előtt, akik megpróbálják felhívni a világ figyelmét a Boko Haram szélsőségességére és az általuk elkövetett erőszak ártatlan áldozataira; |
| --- | --- |

2.

elítéli, hogy ártatlan férfiakat, nőket és gyermekeket gyilkolnak le, és vállvetve támogatja a nigériai lakosságot abban, hogy hazájában eltökélten küzdjön a terrorizmus minden formája ellen; elismeréssel adózik az újságírók és emberijog-védők munkája előtt, akik megpróbálják felhívni a világ figyelmét a Boko Haram szélsőségességére és az általuk elkövetett erőszak ártatlan áldozataira;

| 3. | emlékeztet arra, hogy egy év telt el azóta, hogy Chibok külterületén egy iskolából 276 leányt raboltak el, és hogy azóta az emberi jogi jogvédők szerint legalább további 2 000 leányt és asszonyt raboltak el; felkéri a kormányt és a nemzetközi közösséget, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy az elrabolt személyeket felkutassák és kiszabadítsák; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy egy év telt el azóta, hogy Chibok külterületén egy iskolából 276 leányt raboltak el, és hogy azóta az emberi jogi jogvédők szerint legalább további 2 000 leányt és asszonyt raboltak el; felkéri a kormányt és a nemzetközi közösséget, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy az elrabolt személyeket felkutassák és kiszabadítsák;

| 4. | arra kéri az újonnan megválasztott elnököt, hogy tartsa be kampánybeli ígéreteit, és valamennyi forrást összpontosítsa a Boko Haram által folytatott erőszak leállítására, a stabilitás és a biztonság helyreállítására az ország egész területén és a terrorizmus kiváltó okainak kezelésére, valamint különösen arra, hogy tegyenek határozottabb lépéseket a belső korrupció, az állami intézményekben és a hadseregben folytatott rossz gazdálkodás és a hatékonyság hiányának leküzdésére, amelyek miatt az ország képtelenné vált arra, hogy az ország északi részén kezelje a Boko Haram pusztításait, továbbá hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek a szomszédos országokkal együttműködésben megfosztják a Boko Haramot illegális – különösen a csempészethez és embercsempészethez kapcsolódó – bevételi forrásaitól; |
| --- | --- |

4.

arra kéri az újonnan megválasztott elnököt, hogy tartsa be kampánybeli ígéreteit, és valamennyi forrást összpontosítsa a Boko Haram által folytatott erőszak leállítására, a stabilitás és a biztonság helyreállítására az ország egész területén és a terrorizmus kiváltó okainak kezelésére, valamint különösen arra, hogy tegyenek határozottabb lépéseket a belső korrupció, az állami intézményekben és a hadseregben folytatott rossz gazdálkodás és a hatékonyság hiányának leküzdésére, amelyek miatt az ország képtelenné vált arra, hogy az ország északi részén kezelje a Boko Haram pusztításait, továbbá hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek a szomszédos országokkal együttműködésben megfosztják a Boko Haramot illegális – különösen a csempészethez és embercsempészethez kapcsolódó – bevételi forrásaitól;

| 5. | kéri a nigériai vallási felekezeteket és vezetőket, hogy aktívan működjenek együtt a civil társadalommal és az állami hatóságokkal annak érdekében, hogy fellépjenek a szélsőségességgel és a radikalizálódással szemben; |
| --- | --- |

5.

kéri a nigériai vallási felekezeteket és vezetőket, hogy aktívan működjenek együtt a civil társadalommal és az állami hatóságokkal annak érdekében, hogy fellépjenek a szélsőségességgel és a radikalizálódással szemben;

| 6. | arra kéri továbbá az új nigériai hatóságokat, hogy a decentralizációval összefüggésben az északi és déli államok társadalmi és gazdasági fejlődésére vonatkozóan fogadjanak el ütemtervet a szegénység és egyenlőtlenség kezelése, a tanulási lehetőségek és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés megteremtése, valamint a kőolajból származó bevételek tisztességes elosztásának előmozdítása érdekében, amely problémák az elharapózó erőszak egyik kiváltó okát jelentik; felhívja a nigériai hatóságokat arra is, hogy hozzanak szigorú intézkedéseket a női nemi szervek megcsonkítása, a gyermekházasságok és a gyermekmunka ellen; felhívja az EU-t, hogy minden eszközzel segítse ezeket az intézkedéseket, és hozzon hatékony intézkedéseket az illegális pénzmozgások, valamint az adócsalás és az adóelkerülés megfékezésére, és az adóügyekben folytatott demokratikus nemzetközi együttműködés fokozására; |
| --- | --- |

6.

arra kéri továbbá az új nigériai hatóságokat, hogy a decentralizációval összefüggésben az északi és déli államok társadalmi és gazdasági fejlődésére vonatkozóan fogadjanak el ütemtervet a szegénység és egyenlőtlenség kezelése, a tanulási lehetőségek és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés megteremtése, valamint a kőolajból származó bevételek tisztességes elosztásának előmozdítása érdekében, amely problémák az elharapózó erőszak egyik kiváltó okát jelentik; felhívja a nigériai hatóságokat arra is, hogy hozzanak szigorú intézkedéseket a női nemi szervek megcsonkítása, a gyermekházasságok és a gyermekmunka ellen; felhívja az EU-t, hogy minden eszközzel segítse ezeket az intézkedéseket, és hozzon hatékony intézkedéseket az illegális pénzmozgások, valamint az adócsalás és az adóelkerülés megfékezésére, és az adóügyekben folytatott demokratikus nemzetközi együttműködés fokozására;

| 7. | üdvözli a 2015. január 20–21-i niameyi regionális csúcstalálkozón a 13 részt vevő ország által kinyilvánított eltökéltséget, különösen Csád Kamerunnal, Nigerrel és Nigériával közös katonai kötelezettségvállalását a Boko Haram jelentette terrorfenyegetés leküzdésére; szorgalmazza az említett regionális fellépés megerősítését, valamennyi meglévő eszköz felhasználásával és a nemzetközi joggal teljes mértékű összhangban; felkéri az ECOWAS-t különösen arra, hogy folytassa az új terrorizmusellenes stratégiája működőképessé tételét, különös tekintettel a fegyverek, lőfegyverek, harcosok és csempészáruk határokon átnyúló tiltott forgalmának felszámolására; figyelmeztet továbbá arra, hogy efféle együttműködés nélkül az erőszak feltehetőleg folytatódik, és az egész térség békéjét és stabilitását sodorja veszélybe; ezzel összefüggésben rámutat a Boko Haram által az Iszlám Államnak tett hűségnyilatkozatra, és annak szükségességére, hogy megakadályozzák a két terrorszervezet közötti további koordinációt vagy együttműködést, és a fenyegetés továbbterjedését; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a 2015. január 20–21-i niameyi regionális csúcstalálkozón a 13 részt vevő ország által kinyilvánított eltökéltséget, különösen Csád Kamerunnal, Nigerrel és Nigériával közös katonai kötelezettségvállalását a Boko Haram jelentette terrorfenyegetés leküzdésére; szorgalmazza az említett regionális fellépés megerősítését, valamennyi meglévő eszköz felhasználásával és a nemzetközi joggal teljes mértékű összhangban; felkéri az ECOWAS-t különösen arra, hogy folytassa az új terrorizmusellenes stratégiája működőképessé tételét, különös tekintettel a fegyverek, lőfegyverek, harcosok és csempészáruk határokon átnyúló tiltott forgalmának felszámolására; figyelmeztet továbbá arra, hogy efféle együttműködés nélkül az erőszak feltehetőleg folytatódik, és az egész térség békéjét és stabilitását sodorja veszélybe; ezzel összefüggésben rámutat a Boko Haram által az Iszlám Államnak tett hűségnyilatkozatra, és annak szükségességére, hogy megakadályozzák a két terrorszervezet közötti további koordinációt vagy együttműködést, és a fenyegetés továbbterjedését;

| 8. | üdvözli az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának kezdeményezéseit, és felhívja az Afrikai Uniót, hogy valamennyi érintett országgal közösen sürgősen tegyen konkrét lépéseket a Száhil övben működő terrorcsoportok elleni küzdelem összehangolására; sürgeti az Európai Uniót, hogy a konfliktuskezelés vonatkozásában támogassa a regionális mechanizmusok, így például az afrikai készenléti haderő fejlesztését, ideértve adott esetben az Afrikai Békekeretnek, illetve az uniós válságkezelési eszközöknek az igénybevételét is; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának kezdeményezéseit, és felhívja az Afrikai Uniót, hogy valamennyi érintett országgal közösen sürgősen tegyen konkrét lépéseket a Száhil övben működő terrorcsoportok elleni küzdelem összehangolására; sürgeti az Európai Uniót, hogy a konfliktuskezelés vonatkozásában támogassa a regionális mechanizmusok, így például az afrikai készenléti haderő fejlesztését, ideértve adott esetben az Afrikai Békekeretnek, illetve az uniós válságkezelési eszközöknek az igénybevételét is;

| 9. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy tegyen többet annak érdekében, hogy segítse a nigériai kormányt a Boko Haram elleni harcban és a terrorizmus kiváltó okainak kezelésében, miután csak a globális válaszlépések biztosíthatják az erőszak és a fundamentalizmus felszámolását; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy tegyen többet annak érdekében, hogy segítse a nigériai kormányt a Boko Haram elleni harcban és a terrorizmus kiváltó okainak kezelésében, miután csak a globális válaszlépések biztosíthatják az erőszak és a fundamentalizmus felszámolását;

| 10. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, hogy átfogó politikai, fejlesztési és humanitárius támogatást nyújtanak Nigériának és az ország lakosságának a Boko Haram jelentette fenyegetés kezeléséhez és az ország fejlődésének biztosításához; sürgeti az EU-t, hogy a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 8. cikke értelmében folytassa a Nigériával megkezdett politikai párbeszédet, és ebben az összefüggésben kezelje az egyetemes, regionális és nemzeti emberi jogi eszközök által biztosított egyetemes emberi jogokkal, köztük a gondolat-, lelkiismereti, vallás- és meggyőződési szabadsággal és a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos problémákat; |
| --- | --- |

10.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, hogy átfogó politikai, fejlesztési és humanitárius támogatást nyújtanak Nigériának és az ország lakosságának a Boko Haram jelentette fenyegetés kezeléséhez és az ország fejlődésének biztosításához; sürgeti az EU-t, hogy a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 8. cikke értelmében folytassa a Nigériával megkezdett politikai párbeszédet, és ebben az összefüggésben kezelje az egyetemes, regionális és nemzeti emberi jogi eszközök által biztosított egyetemes emberi jogokkal, köztük a gondolat-, lelkiismereti, vallás- és meggyőződési szabadsággal és a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos problémákat;

| 11. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy segítse a szomszédos országokban élő nigériai menekülteket is; sürgeti az EU tagállamait, hogy haladéktalanul állítsanak fel egy hiteles és holisztikus rendszert a Szubszaharai-Afrikából a Közel-Keletre és Észak-Afrikába vezető migrációs útvonalak kezelésére, kínáljanak fenntartható fejlesztési megoldásokat az olyan származási országok, mint Nigéria számára, és vessenek véget az ezen útvonalakon bekövetkező emberi tragédiáknak; |
| --- | --- |

11.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy segítse a szomszédos országokban élő nigériai menekülteket is; sürgeti az EU tagállamait, hogy haladéktalanul állítsanak fel egy hiteles és holisztikus rendszert a Szubszaharai-Afrikából a Közel-Keletre és Észak-Afrikába vezető migrációs útvonalak kezelésére, kínáljanak fenntartható fejlesztési megoldásokat az olyan származási országok, mint Nigéria számára, és vessenek véget az ezen útvonalakon bekövetkező emberi tragédiáknak;

| 12. | sürgeti az Európai Uniót, hogy vizsgálja ki a Boko Haram finanszírozását, és gondoskodjon valamennyi természeti erőforrás, köztük a kőolaj kereskedelmének átláthatóságáról annak elkerülése érdekében, hogy a vállalatok bármely konfliktust szítsanak; felszólítja a nigériai hatóságokat és a külföldi vállalatokat, hogy járuljanak hozzá a kitermelési ágazat felett gyakorolt kormányzati ellenőrzés megerősítéséhez azáltal, hogy végrehajtják a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést és közzéteszik, hogy mely vállalatok fizetnek a nigériai kormánynak; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az Európai Uniót, hogy vizsgálja ki a Boko Haram finanszírozását, és gondoskodjon valamennyi természeti erőforrás, köztük a kőolaj kereskedelmének átláthatóságáról annak elkerülése érdekében, hogy a vállalatok bármely konfliktust szítsanak; felszólítja a nigériai hatóságokat és a külföldi vállalatokat, hogy járuljanak hozzá a kitermelési ágazat felett gyakorolt kormányzati ellenőrzés megerősítéséhez azáltal, hogy végrehajtják a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést és közzéteszik, hogy mely vállalatok fizetnek a nigériai kormánynak;

| 13. | úgy véli, hogy a nigériai kormánynak joga és kötelessége megvédeni az ország lakosságát a terrorizmustól, ugyanakkor kitart amellett, hogy e fellépésekre az emberi jogokat és a jogállamiságot tiszteletben tartva kell sort keríteni; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a nigériai kormánynak joga és kötelessége megvédeni az ország lakosságát a terrorizmustól, ugyanakkor kitart amellett, hogy e fellépésekre az emberi jogokat és a jogállamiságot tiszteletben tartva kell sort keríteni;

| 14. | az emberi jogi jogsértésekre – többek között a törvénytelen kivégzésekre, kínzásokra, az önkényes fogva tartásra és a zsarolásokhoz kapcsolódó visszaélésekre – vonatkozó állítások alapos kivizsgálását kéri, és úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket nem lehet azzal indokolni, hogy azok a Boko Haram vagy más terroristaszervezetek jelentette fenyegetés elleni küzdelem eszközei; úgy véli, hogy a terrorizmus leküzdéséhez a hatékony büntető igazságszolgáltatás érdekében sürgős reformokra van szükség a nigériai igazságszolgáltatási rendszerben és a nigériai állambiztonsági erőknél is; |
| --- | --- |

14.

az emberi jogi jogsértésekre – többek között a törvénytelen kivégzésekre, kínzásokra, az önkényes fogva tartásra és a zsarolásokhoz kapcsolódó visszaélésekre – vonatkozó állítások alapos kivizsgálását kéri, és úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket nem lehet azzal indokolni, hogy azok a Boko Haram vagy más terroristaszervezetek jelentette fenyegetés elleni küzdelem eszközei; úgy véli, hogy a terrorizmus leküzdéséhez a hatékony büntető igazságszolgáltatás érdekében sürgős reformokra van szükség a nigériai igazságszolgáltatási rendszerben és a nigériai állambiztonsági erőknél is;

| 15. | sürgeti, hogy a sebesült katonák kapjanak megfelelő ellátást, és a fegyveres konfliktus kapcsán nemi erőszak áldozatául esett lányok és nők uniós finanszírozású humanitárius létesítményekben hozzáférhessenek a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz, összhangban a genfi egyezmények közös 3. cikkével, amely garantálja a sebesültek és betegek állapota által megkövetelt, hátrányos megkülönböztetéstől mentes orvosi ellátást; |
| --- | --- |

15.

sürgeti, hogy a sebesült katonák kapjanak megfelelő ellátást, és a fegyveres konfliktus kapcsán nemi erőszak áldozatául esett lányok és nők uniós finanszírozású humanitárius létesítményekben hozzáférhessenek a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz, összhangban a genfi egyezmények közös 3. cikkével, amely garantálja a sebesültek és betegek állapota által megkövetelt, hátrányos megkülönböztetéstől mentes orvosi ellátást;

| 16. | elismerését fejezi ki Buhari Muhammadu tábornoknak, az All Progressives Congress (APC) párt sikeres elnökjelöltjének és mindazoknak, akik a szenátusba, vagy a képviselőházba bejutottak, illetve akiket a nemzetgyűlés állami hivatalába kormányzóként vagy tagként bármely párt színeiben beválasztottak; elismerését fejezi ki azon jelölteknek, akik vereségüket elismerték, kezdve a hivatalban lévő elnökjelölt Goodluck Jonathannal, üdvözli valamennyi politikai párt és jelölt békés választások melletti elkötelezettségét, és sürgeti őket, hogy továbbra is erőszak mellőzésével fogadják el a választási eredményeket; |
| --- | --- |

16.

elismerését fejezi ki Buhari Muhammadu tábornoknak, az All Progressives Congress (APC) párt sikeres elnökjelöltjének és mindazoknak, akik a szenátusba, vagy a képviselőházba bejutottak, illetve akiket a nemzetgyűlés állami hivatalába kormányzóként vagy tagként bármely párt színeiben beválasztottak; elismerését fejezi ki azon jelölteknek, akik vereségüket elismerték, kezdve a hivatalban lévő elnökjelölt Goodluck Jonathannal, üdvözli valamennyi politikai párt és jelölt békés választások melletti elkötelezettségét, és sürgeti őket, hogy továbbra is erőszak mellőzésével fogadják el a választási eredményeket;

| 17. | elismerését fejezi ki a nigériai népnek a demokrácia iránti lelkesedésükért és a választási folyamat során tapasztalt mozgósításért, és felkéri a nigériai hatóságokat, hogy erősítsék meg a jó kormányzást és mozdítsák elő az elszámoltatható demokratikus intézményeket; úgy véli, hogy a szavazóurnák révén megvalósuló hatalomátadás a demokrácia elmélyülésének jele Nigériában, ami példaként szolgálhat más afrikai nemzetek számára is; |
| --- | --- |

17.

elismerését fejezi ki a nigériai népnek a demokrácia iránti lelkesedésükért és a választási folyamat során tapasztalt mozgósításért, és felkéri a nigériai hatóságokat, hogy erősítsék meg a jó kormányzást és mozdítsák elő az elszámoltatható demokratikus intézményeket; úgy véli, hogy a szavazóurnák révén megvalósuló hatalomátadás a demokrácia elmélyülésének jele Nigériában, ami példaként szolgálhat más afrikai nemzetek számára is;

| 18. | üdvözli az INEC amelletti eltökéltségét, hogy (amennyiben lehetséges) kellően hiteles, átlátható és tisztességes választási folyamatot alakít ki a belső és külső korlátozó tényezők, valamint a rá gyakorolt nyomás ellenére is, különösen a fogyatékkal élők bevonásával; |
| --- | --- |

18.

üdvözli az INEC amelletti eltökéltségét, hogy (amennyiben lehetséges) kellően hiteles, átlátható és tisztességes választási folyamatot alakít ki a belső és külső korlátozó tényezők, valamint a rá gyakorolt nyomás ellenére is, különösen a fogyatékkal élők bevonásával;

| 19. | ösztönzi, hogy az áldozatok sérelmeiket hivatalos vitarendezési mechanizmusok révén orvosolják, és kéri a nigériai hatóságokat, hogy ezekre kimerítő és hitelt érdemlő vizsgálat és a jog szerinti jogorvoslat keretében reagáljanak; kéri, hogy az EU támogassa az ilyen mechanizmusok kialakítását; |
| --- | --- |

19.

ösztönzi, hogy az áldozatok sérelmeiket hivatalos vitarendezési mechanizmusok révén orvosolják, és kéri a nigériai hatóságokat, hogy ezekre kimerítő és hitelt érdemlő vizsgálat és a jog szerinti jogorvoslat keretében reagáljanak; kéri, hogy az EU támogassa az ilyen mechanizmusok kialakítását;

| 20. | felszólítja a nigériai kormányt, hogy mozdítsa elő a nők politikai és közéletben való részvételét; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a nigériai kormányt, hogy mozdítsa elő a nők politikai és közéletben való részvételét;

| 21. | ismételten felszólít a homoszexualitás elleni törvény és a halálbüntetés eltörlésére; |
| --- | --- |

21.

ismételten felszólít a homoszexualitás elleni törvény és a halálbüntetés eltörlésére;

| 22. | kéri, hogy a nigériai hatóságok hozzanak sürgősségi intézkedéseket a Niger deltájában, többek között hogy véget vessenek az olajjal kapcsolatos illegális tevékenységeknek, és hogy segítsenek a környezetszennyezésnek kitett embereken; kéri az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak technikai támogatást és erőforrásokat a terület helyreállításához; kéri a térségben működő valamennyi vállalatot, hogy feleljenek meg a legmagasabb szintű nemzetközi előírásoknak, és tartózkodjanak minden olyan tevékenységtől, amely káros hatást gyakorolhat a környezetre és a helyi közösségekre; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy a nigériai hatóságok hozzanak sürgősségi intézkedéseket a Niger deltájában, többek között hogy véget vessenek az olajjal kapcsolatos illegális tevékenységeknek, és hogy segítsenek a környezetszennyezésnek kitett embereken; kéri az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak technikai támogatást és erőforrásokat a terület helyreállításához; kéri a térségben működő valamennyi vállalatot, hogy feleljenek meg a legmagasabb szintű nemzetközi előírásoknak, és tartózkodjanak minden olyan tevékenységtől, amely káros hatást gyakorolhat a környezetre és a helyi közösségekre;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Nigéria kormányának és parlamentjének, valamint a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége képviselőinek és az Afrikai Uniónak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Nigéria kormányának és parlamentjének, valamint a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége képviselőinek és az Afrikai Uniónak.

---

(1)  HL L 160., 2014.5.29., 27. o.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/101 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/101

---

P8_TA(2015)0186

Nagyija Szavcsenkó ügye

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása Nagyija Szavcsenkó ügyéről (2015/2663(RSP))

(2016/C 346/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen Borisz Nyemcov, orosz ellenzéki vezető meggyilkolásáról és a demokrácia oroszországi helyzetéről szóló 2015. március 12-i (1), és az ukrajnai helyzetről szóló 2015. január 15-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen Borisz Nyemcov, orosz ellenzéki vezető meggyilkolásáról és a demokrácia oroszországi helyzetéről szóló 2015. március 12-i (1), és az ukrajnai helyzetről szóló 2015. január 15-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (az alelnök/főképviselő) által 2015. március 4-én tett, Nagyija Szavcsenkó elhúzódó fogva tartásáról szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (az alelnök/főképviselő) által 2015. március 4-én tett, Nagyija Szavcsenkó elhúzódó fogva tartásáról szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2015. február 12-én Minszkben aláírt „Intézkedéscsomag a minszki megállapodások végrehajtásáért” című dokumentumra, amelyet 2015. február 17-i 2202(2015). számú határozatával teljes egészében jóváhagyott az ENSZ Biztonsági Tanácsa, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. február 12-én Minszkben aláírt „Intézkedéscsomag a minszki megállapodások végrehajtásáért” című dokumentumra, amelyet 2015. február 17-i 2202(2015). számú határozatával teljes egészében jóváhagyott az ENSZ Biztonsági Tanácsa,

| — | tekintettel az ukrán állampolgárok Oroszországi Föderáció általi elrablásáról és illegális fogva tartásáról szóló 2015. április 16-i európai uniós nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ukrán állampolgárok Oroszországi Föderáció általi elrablásáról és illegális fogva tartásáról szóló 2015. április 16-i európai uniós nyilatkozatra,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jog, és különösen a hadifoglyokkal való bánásmódról szóló, 1949. augusztus 12-i harmadik genfi egyezmény rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jog, és különösen a hadifoglyokkal való bánásmódról szóló, 1949. augusztus 12-i harmadik genfi egyezmény rendelkezéseire,

| — | tekintettel az Ukrajna elnöke, az Európai Tanács elnöke és az Európai Bizottság elnöke által a 17. EU–Ukrajna csúcstalálkozót követően tett közös nyilatkozatra, amelyben követelték az összes túsz és illegálisan fogva tartott személy, köztük Nagyija Szavcsenkó sürgős szabadon bocsátását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajna elnöke, az Európai Tanács elnöke és az Európai Bizottság elnöke által a 17. EU–Ukrajna csúcstalálkozót követően tett közös nyilatkozatra, amelyben követelték az összes túsz és illegálisan fogva tartott személy, köztük Nagyija Szavcsenkó sürgős szabadon bocsátását,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Ukrajna keleti részén található úgynevezett „Luhanszki Népköztársaság” oroszpárti aktivistái 2014. június 18-án ukrán területen illegális módon elrabolták, fogva tartották, majd illegális módon az Oroszországi Föderáció területére vitték Nagyija Szavcsenkó hadnagyot, az ukrán hadsereg katonai pilótáját és volt tisztjét. |
| --- | --- |

A.

mivel az Ukrajna keleti részén található úgynevezett „Luhanszki Népköztársaság” oroszpárti aktivistái 2014. június 18-án ukrán területen illegális módon elrabolták, fogva tartották, majd illegális módon az Oroszországi Föderáció területére vitték Nagyija Szavcsenkó hadnagyot, az ukrán hadsereg katonai pilótáját és volt tisztjét.

| B. | mivel az 1981-ben született Nagyija Szavcsenkó mögött kiemelkedő katonai pályafutás áll, hiszen ő volt az egyetlen női katona az Irakba küldött ukrán békefenntartó erőben, és ő volt az első nő, aki bejutott az ukrán légierő akadémiájára, és önként jelentkezett, hogy az Ajdar zászlóaljban harcolhasson Kelet-Ukrajnában, ahol később foglyul ejtették; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1981-ben született Nagyija Szavcsenkó mögött kiemelkedő katonai pályafutás áll, hiszen ő volt az egyetlen női katona az Irakba küldött ukrán békefenntartó erőben, és ő volt az első nő, aki bejutott az ukrán légierő akadémiájára, és önként jelentkezett, hogy az Ajdar zászlóaljban harcolhasson Kelet-Ukrajnában, ahol később foglyul ejtették;

| C. | mivel az orosz vizsgálóbizottság 2015. április 24-én fogalmazta meg a végleges vádat Nagyija Szavcsenkóval szemben (két vagy több személy meggyilkolásához nyújtott bűnsegély és arra való felbujtás, két vagy több személy meggyilkolására irányuló kísérlethez nyújtott bűnsegély és arra való felbujtás, valamint az Oroszországi Föderáció határának illegális átlépése); |
| --- | --- |

C.

mivel az orosz vizsgálóbizottság 2015. április 24-én fogalmazta meg a végleges vádat Nagyija Szavcsenkóval szemben (két vagy több személy meggyilkolásához nyújtott bűnsegély és arra való felbujtás, két vagy több személy meggyilkolására irányuló kísérlethez nyújtott bűnsegély és arra való felbujtás, valamint az Oroszországi Föderáció határának illegális átlépése);

| D. | mivel Nagyija Szavcsenkó képviselő az ukrán parlamentben, és tagja az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésébe (PACE) küldött ukrán delegációnak; mivel a PACE eljárási szabályzatért, mentelmi jogért és intézményi ügyekért felelős bizottsága megerősítette Nagyija Szavcsenkó mentelmi jogát; mivel az Oroszországi Föderáció elutasítja Nagyija Szavcsenkó mint ukrán parlamenti képviselő diplomáciai mentességét, mivel a nemzetközi közösség számos erőfeszítést tett Nagyija Szavcsenkó szabadon bocsátásának elérése érdekében, többek között a PACE 2034(2015). számú határozatában kérte azonnali szabadon bocsátását és az ukrán PACE-delegáció tagjaként élvezett képviselői mentességének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

D.

mivel Nagyija Szavcsenkó képviselő az ukrán parlamentben, és tagja az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésébe (PACE) küldött ukrán delegációnak; mivel a PACE eljárási szabályzatért, mentelmi jogért és intézményi ügyekért felelős bizottsága megerősítette Nagyija Szavcsenkó mentelmi jogát; mivel az Oroszországi Föderáció elutasítja Nagyija Szavcsenkó mint ukrán parlamenti képviselő diplomáciai mentességét, mivel a nemzetközi közösség számos erőfeszítést tett Nagyija Szavcsenkó szabadon bocsátásának elérése érdekében, többek között a PACE 2034(2015). számú határozatában kérte azonnali szabadon bocsátását és az ukrán PACE-delegáció tagjaként élvezett képviselői mentességének tiszteletben tartását;

| E. | mivel az Oroszországi Föderáció a minszki megállapodások keretében beleegyezett az összes politikai túsz és illegálisan fogva tartott személy cseréjébe „az összes foglyot az összes fogoly ellenében” elv alapján, amit a nehézfegyverek kivonását követő ötödik napig kellett volna végrehajtani; mivel Nagyija Szavcsenkónak több alkalommal is amnesztiát kínáltak azzal a feltétellel, hogy elismeri bűnösségét; |
| --- | --- |

E.

mivel az Oroszországi Föderáció a minszki megállapodások keretében beleegyezett az összes politikai túsz és illegálisan fogva tartott személy cseréjébe „az összes foglyot az összes fogoly ellenében” elv alapján, amit a nehézfegyverek kivonását követő ötödik napig kellett volna végrehajtani; mivel Nagyija Szavcsenkónak több alkalommal is amnesztiát kínáltak azzal a feltétellel, hogy elismeri bűnösségét;

| F. | mivel Nagyija Szavcsenkó több mint három hónapja éhségsztrájkot tart törvénytelen fogva tartása elleni tiltakozásul; mivel akarata ellenére pszichiátriai vizsgálatoknak és kezelésnek vetették alá; mivel a moszkvai bíróságok elutasították az előzetes letartóztatásával szemben benyújtott fellebbezéseit; mivel mindeközben Nagyija Szavcsenkó egészségi állapota leromlott; mivel az EU és több tagállam őszinte humanitárius aggodalmának adott hangot ez ügyben; mivel több panaszt is benyújtottak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és a Nemzetközi Vöröskeresztnek Nagyija Szavcsenkó szabadon bocsátása érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel Nagyija Szavcsenkó több mint három hónapja éhségsztrájkot tart törvénytelen fogva tartása elleni tiltakozásul; mivel akarata ellenére pszichiátriai vizsgálatoknak és kezelésnek vetették alá; mivel a moszkvai bíróságok elutasították az előzetes letartóztatásával szemben benyújtott fellebbezéseit; mivel mindeközben Nagyija Szavcsenkó egészségi állapota leromlott; mivel az EU és több tagállam őszinte humanitárius aggodalmának adott hangot ez ügyben; mivel több panaszt is benyújtottak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és a Nemzetközi Vöröskeresztnek Nagyija Szavcsenkó szabadon bocsátása érdekében;

| 1. | követeli Nagyija Szavcsenkó azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; elítéli az Oroszországi Föderációt Nagyija Szavcsenkó illegális elrablása, csaknem egy éve tartó bebörtönzése és az ellene indított eljárás miatt; kéri, hogy az orosz hatóságok tegyenek eleget a minszki megállapodások keretében, és az „Intézkedéscsomag a minszki megállapodások végrehajtásáért” című dokumentumban vállalt nemzetközi kötelezettségeiknek; úgy véli, Oroszországnak sem jogalapja, sem hatásköre nincs arra, hogy bármilyen lépést tegyen Nagyija Szavcsenkóval szemben, így nem tarthatja őt fogva, nem indíthat ellene eljárást, és nem is emelhet vádat ellene; |
| --- | --- |

1.

követeli Nagyija Szavcsenkó azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; elítéli az Oroszországi Föderációt Nagyija Szavcsenkó illegális elrablása, csaknem egy éve tartó bebörtönzése és az ellene indított eljárás miatt; kéri, hogy az orosz hatóságok tegyenek eleget a minszki megállapodások keretében, és az „Intézkedéscsomag a minszki megállapodások végrehajtásáért” című dokumentumban vállalt nemzetközi kötelezettségeiknek; úgy véli, Oroszországnak sem jogalapja, sem hatásköre nincs arra, hogy bármilyen lépést tegyen Nagyija Szavcsenkóval szemben, így nem tarthatja őt fogva, nem indíthat ellene eljárást, és nem is emelhet vádat ellene;

| 2. | úgy véli, hogy Nagyija Szavcsenkó orosz börtönben hadifogolyként való fogva tartása a genfi egyezmény megsértésének minősül; hangsúlyozza, hogy az illegális oroszországi fogva tartásáért felelős személyek cselekedetükért nemzetközi szankciókkal és jogi eljárással számolhatnak; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy Nagyija Szavcsenkó orosz börtönben hadifogolyként való fogva tartása a genfi egyezmény megsértésének minősül; hangsúlyozza, hogy az illegális oroszországi fogva tartásáért felelős személyek cselekedetükért nemzetközi szankciókkal és jogi eljárással számolhatnak;

| 3. | emlékezteti az orosz hatóságokat, hogy Nagyija Szavcsenkó egészségi állapota továbbra is igen rossz, és hogy közvetlenül ők felelősek Nagyija Szavcsenkó biztonságáért és jólétéért; felszólítja az orosz hatóságokat annak engedélyezésére, hogy pártatlan nemzetközi orvosok vizsgálhassák meg Nagyija Szavcsenkót, valamint biztosítsák, hogy az orvosi és pszichológiai vizsgálatokra csakis Nagyija Szavcsenkó beleegyezésével kerülhessen sor, továbbá vegyék figyelembe a hosszú ideje tartó éhségsztrájk következményeit; felszólítja Oroszországot, hogy legye lehetővé, hogy a nemzetközi humanitárius szervezetek bármikor találkozhassanak Nagyija Szavcsenkóval; |
| --- | --- |

3.

emlékezteti az orosz hatóságokat, hogy Nagyija Szavcsenkó egészségi állapota továbbra is igen rossz, és hogy közvetlenül ők felelősek Nagyija Szavcsenkó biztonságáért és jólétéért; felszólítja az orosz hatóságokat annak engedélyezésére, hogy pártatlan nemzetközi orvosok vizsgálhassák meg Nagyija Szavcsenkót, valamint biztosítsák, hogy az orvosi és pszichológiai vizsgálatokra csakis Nagyija Szavcsenkó beleegyezésével kerülhessen sor, továbbá vegyék figyelembe a hosszú ideje tartó éhségsztrájk következményeit; felszólítja Oroszországot, hogy legye lehetővé, hogy a nemzetközi humanitárius szervezetek bármikor találkozhassanak Nagyija Szavcsenkóval;

| 4. | kéri az összes többi illegálisan Oroszországban fogva tartott ukrán állampolgár, köztük Oleg Szencov filmrendező és Kajzer Dzsemiljev azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

4.

kéri az összes többi illegálisan Oroszországban fogva tartott ukrán állampolgár, köztük Oleg Szencov filmrendező és Kajzer Dzsemiljev azonnali szabadon bocsátását;

| 5. | sürgeti a francia elnököt, a német kancellárt és az összes érintett külügyminisztert, hogy vessék fel Nagyija Szavcsenkó szabadon bocsátásának kérdését a minszki megállapodások végrehajtásáért felelős, normandiai formátumban ülésező kapcsolattartó csoport következő ülésein; felkéri az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy továbbra is szorosan kövessék figyelemmel Nagyija Szavcsenkó ügyét, vessék fel azt az orosz hatóságokkal tartott különböző találkozóikon, és folyamatosan tájékoztassák a Parlamentet erőfeszítéseik eredményeiről; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a francia elnököt, a német kancellárt és az összes érintett külügyminisztert, hogy vessék fel Nagyija Szavcsenkó szabadon bocsátásának kérdését a minszki megállapodások végrehajtásáért felelős, normandiai formátumban ülésező kapcsolattartó csoport következő ülésein; felkéri az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy továbbra is szorosan kövessék figyelemmel Nagyija Szavcsenkó ügyét, vessék fel azt az orosz hatóságokkal tartott különböző találkozóikon, és folyamatosan tájékoztassák a Parlamentet erőfeszítéseik eredményeiről;

| 6. | rámutat, hogy Nagyija Szavcsenkó szabadon bocsátása nem csupán az Ukrajna és Oroszország közötti kapcsolatok javításához szükséges lépés, hanem azt is tanúsítaná, hogy az orosz hatóságok elismerik és tiszteletben tartják az alapvető emberi jogokat; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy Nagyija Szavcsenkó szabadon bocsátása nem csupán az Ukrajna és Oroszország közötti kapcsolatok javításához szükséges lépés, hanem azt is tanúsítaná, hogy az orosz hatóságok elismerik és tiszteletben tartják az alapvető emberi jogokat;

| 7. | emlékeztet rá, hogy Nagyija Szavcsenkót a 2014. októberi ukrán parlamenti választásokon választották meg ukrán parlamenti képviselőnek, majd tagja lett Ukrajna PACE-delegációjának, és ily módon nemzetközi mentelmi jog védelme alatt áll; emlékezteti Oroszországot, hogy a nemzetközi kötelezettségei közé tartozik, hogy tiszteletben tartsa Nagyija Szavcsenkó PACE-tagként élvezett mentelmi jogát; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet rá, hogy Nagyija Szavcsenkót a 2014. októberi ukrán parlamenti választásokon választották meg ukrán parlamenti képviselőnek, majd tagja lett Ukrajna PACE-delegációjának, és ily módon nemzetközi mentelmi jog védelme alatt áll; emlékezteti Oroszországot, hogy a nemzetközi kötelezettségei közé tartozik, hogy tiszteletben tartsa Nagyija Szavcsenkó PACE-tagként élvezett mentelmi jogát;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elnökének. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elnökének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0074.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0011.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/103

---

P8_TA(2015)0187

A szíriai jármúki menekülttábor helyzete

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása a szíriai jármúki menekülttábor helyzetéről (2015/2664(RSP))

(2016/C 346/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jogra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jogra,

| — | tekintettel Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő), valamint a humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztosnak a szíriai Jármúkról szóló 2015. április 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő), valamint a humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztosnak a szíriai Jármúkról szóló 2015. április 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnöknek/főképviselőnek az Európai Unió nevében a szíriai jármúki palesztin menekülttábor helyzetéről tett 2015. április 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnöknek/főképviselőnek az Európai Unió nevében a szíriai jármúki palesztin menekülttábor helyzetéről tett 2015. április 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2139. (2014), 2165. (2014) és 2191. (2014) számú határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2139. (2014), 2165. (2014) és 2191. (2014) számú határozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ISIL/Dá’is 2015. április 1-jén megtámadta a jármúki palesztin menekülttábort; mivel az ISIL támadására válaszul az Aszad-rezsim továbbra is tűz alatt tartja a tábort és levegőből bombázza azt, továbbá intenzív utcai harcok zajlanak egyrészt az Aszad-ellenes fegyveres ellenzéki csoportok, Aknaf Bait al-Makdis, másrészt az ISIL/Dá’is és a Dzsabhat al-Nuszra csoportok között a tábor egész területén; mivel 2015. április 16-án a palesztin katonai egységek a szíriai felkelők segítségével a táborból való visszavonulásra kényszerítették az ISIL/Dá’is harcosait; mivel az ISIL/Dá’is visszavonulása azt eredményezte, hogy az al-Káidához közel álló Dzsabhat al-Nuszra vette ellenőrzése alá a tábort; |
| --- | --- |

A.

mivel az ISIL/Dá’is 2015. április 1-jén megtámadta a jármúki palesztin menekülttábort; mivel az ISIL támadására válaszul az Aszad-rezsim továbbra is tűz alatt tartja a tábort és levegőből bombázza azt, továbbá intenzív utcai harcok zajlanak egyrészt az Aszad-ellenes fegyveres ellenzéki csoportok, Aknaf Bait al-Makdis, másrészt az ISIL/Dá’is és a Dzsabhat al-Nuszra csoportok között a tábor egész területén; mivel 2015. április 16-án a palesztin katonai egységek a szíriai felkelők segítségével a táborból való visszavonulásra kényszerítették az ISIL/Dá’is harcosait; mivel az ISIL/Dá’is visszavonulása azt eredményezte, hogy az al-Káidához közel álló Dzsabhat al-Nuszra vette ellenőrzése alá a tábort;

| B. | mivel Jármúk – a Szíriában található, az arab–izraeli konfliktus elől menekülők számára 1957-ben létrehozott legnagyobb menekülttábor – a szíriai kormány és az olyan fegyveres csoportok, mint a Dzsabhat al-Nuszra és a Szabad Szíriai Hadsereg között dúló harc kellős közepén van; mivel a szíriai konfliktus előtt több mint 160 000 polgári személy élt a menekülttáborban, míg mára csak 18 000 maradt; |
| --- | --- |

B.

mivel Jármúk – a Szíriában található, az arab–izraeli konfliktus elől menekülők számára 1957-ben létrehozott legnagyobb menekülttábor – a szíriai kormány és az olyan fegyveres csoportok, mint a Dzsabhat al-Nuszra és a Szabad Szíriai Hadsereg között dúló harc kellős közepén van; mivel a szíriai konfliktus előtt több mint 160 000 polgári személy élt a menekülttáborban, míg mára csak 18 000 maradt;

| C. | mivel a 480 000 palesztin menekült továbbra is a szíriai válság kiemelten kiszolgáltatott csoportját képezi; mivel ők a régió több mint 60 táborában vannak szétszórva; mivel a palesztin menekültek 95 %-a jelenleg az Egyesült Nemzetek Palesztin Menekültekkel Foglalkozó Közel-Keleti Segélyezési és Munkaügyi Hivatalának (UNRWA) segítségére szorul ahhoz, hogy fedezni tudja napi élelmiszer- és vízszükségletét, illetve az egészségügyi ellátással kapcsolatos szükségleteit; |
| --- | --- |

C.

mivel a 480 000 palesztin menekült továbbra is a szíriai válság kiemelten kiszolgáltatott csoportját képezi; mivel ők a régió több mint 60 táborában vannak szétszórva; mivel a palesztin menekültek 95 %-a jelenleg az Egyesült Nemzetek Palesztin Menekültekkel Foglalkozó Közel-Keleti Segélyezési és Munkaügyi Hivatalának (UNRWA) segítségére szorul ahhoz, hogy fedezni tudja napi élelmiszer- és vízszükségletét, illetve az egészségügyi ellátással kapcsolatos szükségleteit;

| D. | mivel a jármúki tábor civil lakói 2012 decembere óta ostrom alatt vannak, és őket az Aszad-rezsim válogatás nélkül bombázza és tűz alá veszi, így továbbra is a táborban rekednek; mivel az UNRWA szerint 18 000 palesztin és szíriai civilnek, közülük 500 gyermeknek, a legalapvetőbb humanitárius segítségre lenne szüksége; |
| --- | --- |

D.

mivel a jármúki tábor civil lakói 2012 decembere óta ostrom alatt vannak, és őket az Aszad-rezsim válogatás nélkül bombázza és tűz alá veszi, így továbbra is a táborban rekednek; mivel az UNRWA szerint 18 000 palesztin és szíriai civilnek, közülük 500 gyermeknek, a legalapvetőbb humanitárius segítségre lenne szüksége;

| E. | mivel a táborban folyamatosan egészségügyi krízishelyzet uralkodik, 2014-ben hastífuszjárvány tört ki és hepatitis A, illetve terjednek a vízhez kapcsolódó betegségek, valamint jellemző az alultápláltság és annak minden ismert következménye; |
| --- | --- |

E.

mivel a táborban folyamatosan egészségügyi krízishelyzet uralkodik, 2014-ben hastífuszjárvány tört ki és hepatitis A, illetve terjednek a vízhez kapcsolódó betegségek, valamint jellemző az alultápláltság és annak minden ismert következménye;

| F. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa felszólította a szíriai polgárháborúban részt vevő valamennyi felet, hogy tegye lehetővé a humanitárius segítség akadálymentes eljutását a jármúki táborba; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa felszólította a szíriai polgárháborúban részt vevő valamennyi felet, hogy tegye lehetővé a humanitárius segítség akadálymentes eljutását a jármúki táborba;

| G. | mivel a Bizottság 2,5 millió EUR azonnali, vészhelyzeti finanszírozásra fordítható összeget bocsátott rendelkezésre az UNRWA műveletei céljára, és ebből az összegből készpénzben és természetbeni gyorssegély formájában nyújtanak életmentő segítséget a szíriai palesztin menekültek számára; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság 2,5 millió EUR azonnali, vészhelyzeti finanszírozásra fordítható összeget bocsátott rendelkezésre az UNRWA műveletei céljára, és ebből az összegből készpénzben és természetbeni gyorssegély formájában nyújtanak életmentő segítséget a szíriai palesztin menekültek számára;

| H. | mivel ezen túlmenően, az EU a Szíriának nyújtott 2015. évi humanitárius segélye részeként támogatást fog biztosítani a gyors humanitárius fellépéshez a kiszolgáltatott családok szükségleteinek kielégítése érdekében; mivel ez a támogatás Szíria minden konfliktus sújtotta részére kiterjed, de elsősorban a jármúki, ildibi, deraái és aleppói területekre összpontosul, ahol az utóbbi időben a leggyakoribbak az erőszakos cselekmények; |
| --- | --- |

H.

mivel ezen túlmenően, az EU a Szíriának nyújtott 2015. évi humanitárius segélye részeként támogatást fog biztosítani a gyors humanitárius fellépéshez a kiszolgáltatott családok szükségleteinek kielégítése érdekében; mivel ez a támogatás Szíria minden konfliktus sújtotta részére kiterjed, de elsősorban a jármúki, ildibi, deraái és aleppói területekre összpontosul, ahol az utóbbi időben a leggyakoribbak az erőszakos cselekmények;

| I. | mivel a szíriai rezsim és a többi hadviselő fél folyamatosan megtagadja, hogy a jármúki táborban élő menekültek humanitárius segítséghez jussanak, ami ellentétes a nemzetközi humanitárius joggal; mivel a Szíriában megvalósítandó humanitárius fellépések folyamatos alulfinanszírozottsága aláássa az UNRWA arra irányuló kapacitását, hogy fenntartsa életmentő vészhelyzetekben történő beavatkozási képességét és reagáljon például a jármúki tábort érintő sürgős változásokra; |
| --- | --- |

I.

mivel a szíriai rezsim és a többi hadviselő fél folyamatosan megtagadja, hogy a jármúki táborban élő menekültek humanitárius segítséghez jussanak, ami ellentétes a nemzetközi humanitárius joggal; mivel a Szíriában megvalósítandó humanitárius fellépések folyamatos alulfinanszírozottsága aláássa az UNRWA arra irányuló kapacitását, hogy fenntartsa életmentő vészhelyzetekben történő beavatkozási képességét és reagáljon például a jármúki tábort érintő sürgős változásokra;

| 1. | mély aggodalmának ad hangot a szíriai biztonsági és humanitárius helyzet, különösen pedig a jármúki palesztin menekülttábor és más palesztin táborok helyzetének folyamatos romlása miatt; ismételten hangot ad elkötelezettségének a szíriai konfliktus áldozatainak támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmának ad hangot a szíriai biztonsági és humanitárius helyzet, különösen pedig a jármúki palesztin menekülttábor és más palesztin táborok helyzetének folyamatos romlása miatt; ismételten hangot ad elkötelezettségének a szíriai konfliktus áldozatainak támogatása tekintetében;

| 2. | elítéli a jármúki tábor ISIL/Dá’is és Dzsabhat al-Nuszra általi megszállását és az általuk elkövetett terrorcselekményeket, valamint a jármúki tábor Aszad-rezsim általi ostromát és – többek között hordóbombákkal történő – bombázását, rettenetes szenvedést okozva az érintett lakosság körében; felszólít az ostromállapot azonnali beszüntetésére és a polgári lakosság ellen irányuló valamennyi támadás leállítására; |
| --- | --- |

2.

elítéli a jármúki tábor ISIL/Dá’is és Dzsabhat al-Nuszra általi megszállását és az általuk elkövetett terrorcselekményeket, valamint a jármúki tábor Aszad-rezsim általi ostromát és – többek között hordóbombákkal történő – bombázását, rettenetes szenvedést okozva az érintett lakosság körében; felszólít az ostromállapot azonnali beszüntetésére és a polgári lakosság ellen irányuló valamennyi támadás leállítására;

| 3. | aggódik a jármúki táborban fogva tartott emberi jogi jogvédőkért és a szíriai biztonsági erők által jelenleg őrizetben tartottakért; felszólítja a jármúki tábor valamennyi fegyveres csoportját, hogy vessenek véget az emberi jogi jogvédők ellen irányuló fellépéseiknek; |
| --- | --- |

3.

aggódik a jármúki táborban fogva tartott emberi jogi jogvédőkért és a szíriai biztonsági erők által jelenleg őrizetben tartottakért; felszólítja a jármúki tábor valamennyi fegyveres csoportját, hogy vessenek véget az emberi jogi jogvédők ellen irányuló fellépéseiknek;

| 4. | sürgeti a jármúki tábor semleges státuszának tiszteletben tartását és a táborban élők, különösen a nők és gyermekek védelmét, valamint az orvosi berendezések, iskolák és menedékhelyek őrzését; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a jármúki tábor semleges státuszának tiszteletben tartását és a táborban élők, különösen a nők és gyermekek védelmét, valamint az orvosi berendezések, iskolák és menedékhelyek őrzését;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Szíriában jelenleg zajló háború és az ISIL/Dá’is jelentette fenyegetettség komoly veszélyt jelent Szíria, illetve tágabb értelemben a Közel-Kelet népeire; felszólítja az EU-t, hogy járuljon hozzá a humanitárius válság enyhítésére tett közös erőfeszítésekhez, és játsszon szerepet a szomszédos országok megsegítésében, amelyek menedéket biztosítanak a szíriai konfliktus elől menekülők számára, akik közül sokan hajókon vesztik életüket a Földközi-tengeren; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Szíriában jelenleg zajló háború és az ISIL/Dá’is jelentette fenyegetettség komoly veszélyt jelent Szíria, illetve tágabb értelemben a Közel-Kelet népeire; felszólítja az EU-t, hogy járuljon hozzá a humanitárius válság enyhítésére tett közös erőfeszítésekhez, és játsszon szerepet a szomszédos országok megsegítésében, amelyek menedéket biztosítanak a szíriai konfliktus elől menekülők számára, akik közül sokan hajókon vesztik életüket a Földközi-tengeren;

| 6. | felszólít az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2139.(2014), 2165.(2014) és 2191. (2014) számú határozatainak Szíria egész területén történő végrehajtására; felszólítja a szemben álló feleket, hogy az UNRWA, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága és más nemzetközi segélyszervezetek számára biztosítsanak azonnali és feltétel nélküli belépést a jármúki menekülttáborba, hogy lehetővé váljon a humanitárius segély azonnali és feltétel nélküli eljuttatása, a sebesült polgári lakosság evakuálása, valamint az, hogy az összes civil biztonságban elhagyhassa a tábort, ha úgy kívánja; felszólít a humanitárius folyosók létrehozására, amelyek nem állnak sem a szíriai rezsim, sem pedig az ISIL/Dá’is és a Dzsabhat al-Nuszra ellenőrzése alatt, tekintettel arra, hogy ezek a szervezetek súlyosan és folyamatosan megsértik a nemzetközi humanitárius jogot; |
| --- | --- |

6.

felszólít az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2139.(2014), 2165.(2014) és 2191. (2014) számú határozatainak Szíria egész területén történő végrehajtására; felszólítja a szemben álló feleket, hogy az UNRWA, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága és más nemzetközi segélyszervezetek számára biztosítsanak azonnali és feltétel nélküli belépést a jármúki menekülttáborba, hogy lehetővé váljon a humanitárius segély azonnali és feltétel nélküli eljuttatása, a sebesült polgári lakosság evakuálása, valamint az, hogy az összes civil biztonságban elhagyhassa a tábort, ha úgy kívánja; felszólít a humanitárius folyosók létrehozására, amelyek nem állnak sem a szíriai rezsim, sem pedig az ISIL/Dá’is és a Dzsabhat al-Nuszra ellenőrzése alatt, tekintettel arra, hogy ezek a szervezetek súlyosan és folyamatosan megsértik a nemzetközi humanitárius jogot;

| 7. | üdvözli, hogy a Bizottság ebből a célból 2,5 millió EURazonnali, vészhelyzeti finanszírozásra fordítható összeget bocsátott rendelkezésre az UNRWA műveletei céljaira, hogy az összegből életmentő segítséget nyújtsanak a szíriai palesztin menekültek számára; elismerését fejezi ki az UNRWA által végzett nagy jelentőségű munkáért, és kifejezi szilárd elkötelezettségét, hogy továbbra is együtt fog működni az UNRWA vezetőjével, Pierre Krähenbühllel és minden más partnerrel a leginkább kiszolgáltatott személyek szenvedésének enyhítése érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU és tagállamai növeljék az UNRWA Jarmúkban és Szíria más részein a polgári lakosság számára biztosított gyorssegély nyújtására irányuló erőfeszítéseinek támogatását, ami biztosítja, hogy a palesztin menekültek, a befogadó közösségek és mások megkapják a szükséges segítséget; sürgeti az EU-t, hogy vegye ki a részét az UNRWA 30 millió USD összegű sürgősségi segélyhívásának finanszírozásából, és nyújtson diplomáciai és politikai támogatást az UNRWA számára; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a Bizottság ebből a célból 2,5 millió EURazonnali, vészhelyzeti finanszírozásra fordítható összeget bocsátott rendelkezésre az UNRWA műveletei céljaira, hogy az összegből életmentő segítséget nyújtsanak a szíriai palesztin menekültek számára; elismerését fejezi ki az UNRWA által végzett nagy jelentőségű munkáért, és kifejezi szilárd elkötelezettségét, hogy továbbra is együtt fog működni az UNRWA vezetőjével, Pierre Krähenbühllel és minden más partnerrel a leginkább kiszolgáltatott személyek szenvedésének enyhítése érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU és tagállamai növeljék az UNRWA Jarmúkban és Szíria más részein a polgári lakosság számára biztosított gyorssegély nyújtására irányuló erőfeszítéseinek támogatását, ami biztosítja, hogy a palesztin menekültek, a befogadó közösségek és mások megkapják a szükséges segítséget; sürgeti az EU-t, hogy vegye ki a részét az UNRWA 30 millió USD összegű sürgősségi segélyhívásának finanszírozásából, és nyújtson diplomáciai és politikai támogatást az UNRWA számára;

| 8. | határozottan elítéli a gyermekek elleni visszaéléseket, mészárlásokat, kínzást, kivégzéseket és a szexuális erőszakot, aminek a szíriai lakosság áldozatává vált; hangsúlyozza, hogy fontos megtenni a szükséges lépéseket az ártatlan civilek, többek között a nők és a gyermekek biztonságának biztosítása érdekében; elismeri, hogy a nők és a lányok gyakran lesznek háborús nemi erőszak áldozatai a szíriai konfliktus során, többek között a rendszer börtöneiben is; hangsúlyozza a genfi egyezmények közös 3. cikkét, amely garantálja a sebesültek és betegek állapota által megkövetelt, hátrányos megkülönböztetés nélküli orvosi ellátást; sürgeti, hogy a humanitárius segélyszervezetek munkatársai biztosítsák az uniós finanszírozású humanitárius létesítményekben az egészségügyi szolgáltatások teljes skálájához való hozzáférést; |
| --- | --- |

8.

határozottan elítéli a gyermekek elleni visszaéléseket, mészárlásokat, kínzást, kivégzéseket és a szexuális erőszakot, aminek a szíriai lakosság áldozatává vált; hangsúlyozza, hogy fontos megtenni a szükséges lépéseket az ártatlan civilek, többek között a nők és a gyermekek biztonságának biztosítása érdekében; elismeri, hogy a nők és a lányok gyakran lesznek háborús nemi erőszak áldozatai a szíriai konfliktus során, többek között a rendszer börtöneiben is; hangsúlyozza a genfi egyezmények közös 3. cikkét, amely garantálja a sebesültek és betegek állapota által megkövetelt, hátrányos megkülönböztetés nélküli orvosi ellátást; sürgeti, hogy a humanitárius segélyszervezetek munkatársai biztosítsák az uniós finanszírozású humanitárius létesítményekben az egészségügyi szolgáltatások teljes skálájához való hozzáférést;

| 9. | teljes mértékben támogatja Staffan de Mistura, az ENSZ szíriai különmegbízottjának a helyi tűzszünetek és a valamennyi fél által tiszteletben tartott humanitárius fegyverszünetek megkötésére irányuló erőfeszítéseit a humanitárius segélyek kiosztása érdekében; ismételten felszólítja az Uniót, hogy e célból álljon a diplomáciai erőfeszítések élére; |
| --- | --- |

9.

teljes mértékben támogatja Staffan de Mistura, az ENSZ szíriai különmegbízottjának a helyi tűzszünetek és a valamennyi fél által tiszteletben tartott humanitárius fegyverszünetek megkötésére irányuló erőfeszítéseit a humanitárius segélyek kiosztása érdekében; ismételten felszólítja az Uniót, hogy e célból álljon a diplomáciai erőfeszítések élére;

| 10. | ismételten felszólít a szíriai válság befogadó, a Szíria által irányított politikai folyamat révén kialakított tartós megoldására, amely a 2012 júniusi genfi közleményben foglaltakon alapszik, és elvezethet a szíriai nép jogos törekvéseinek megfelelő, és az ország jövőjének független és demokratikus módon való meghatározását lehetővé tevő, valódi politikai átmenethez; üdvözli a bejelentést, hogy májusban felújítják a genfi tárgyalásokat az Aszad-rezsim, az ellenzék, az ENSZ BT tagjai és a regionális hatalmak, többek között Irán részvételével; |
| --- | --- |

10.

ismételten felszólít a szíriai válság befogadó, a Szíria által irányított politikai folyamat révén kialakított tartós megoldására, amely a 2012 júniusi genfi közleményben foglaltakon alapszik, és elvezethet a szíriai nép jogos törekvéseinek megfelelő, és az ország jövőjének független és demokratikus módon való meghatározását lehetővé tevő, valódi politikai átmenethez; üdvözli a bejelentést, hogy májusban felújítják a genfi tárgyalásokat az Aszad-rezsim, az ellenzék, az ENSZ BT tagjai és a regionális hatalmak, többek között Irán részvételével;

| 11. | továbbra is meggyőződése, hogy nem jöhet létre fenntartható béke Szíriában a konfliktus során, többek között a jármúki menekülttáborban az összes fél által elkövetett bűncselekmények elszámoltatása nélkül; ismételten felszólít arra, hogy a szíriai helyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróság elé kell vinni; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy alaposan vizsgálják meg ENSZ vizsgálóbizottsága által a közelmúltban tett ajánlást, hogy hozzanak létre különleges törvényszéket a Szíriában elkövetett bűncselekmények felderítésére; |
| --- | --- |

11.

továbbra is meggyőződése, hogy nem jöhet létre fenntartható béke Szíriában a konfliktus során, többek között a jármúki menekülttáborban az összes fél által elkövetett bűncselekmények elszámoltatása nélkül; ismételten felszólít arra, hogy a szíriai helyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróság elé kell vinni; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy alaposan vizsgálják meg ENSZ vizsgálóbizottsága által a közelmúltban tett ajánlást, hogy hozzanak létre különleges törvényszéket a Szíriában elkövetett bűncselekmények felderítésére;

| 12. | úgy véli, hogy a Parlamentnek ad hoc látogatást kell tennie a jármúki menekülttáborban, melynek célja, hogy – amint a biztonsági feltételek azt lehetővé teszik – az ENSZ-szel együttműködésben, de az Aszad-rezsimtől vagy bármely más, a konfliktusban részt vevő féltől függetlenül értékelje a humanitárius helyzetet; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a Parlamentnek ad hoc látogatást kell tennie a jármúki menekülttáborban, melynek célja, hogy – amint a biztonsági feltételek azt lehetővé teszik – az ENSZ-szel együttműködésben, de az Aszad-rezsimtől vagy bármely más, a konfliktusban részt vevő féltől függetlenül értékelje a humanitárius helyzetet;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ENSZ és az Arab Liga szíriai közös különleges képviselőjének, az Öböl menti Együttműködési Tanács főtitkárának, a Palesztin törvényhozó tanácsnak, valamint a szíriai konfliktusban érintett valamennyi félnek. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ENSZ és az Arab Liga szíriai közös különleges képviselőjének, az Öböl menti Együttműködési Tanács főtitkárának, a Palesztin törvényhozó tanácsnak, valamint a szíriai konfliktusban érintett valamennyi félnek.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/106 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/106

---

P8_TA(2015)0188

Emberi jogi és munkajogi aktivisták bebörtönzése Algériában

Az Európai Parlament 2015. április 30-i állásfoglalása emberi jogi és munkajogi aktivisták bebörtönzéséről Algériában (2015/2665(RSP))

(2016/C 346/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Algériáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az algériai sajtószabadságról szóló 2005. június 9-i (1), valamint az Algériával megkötött társulási megállapodásról szóló 2002. október 10-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Algériáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az algériai sajtószabadságról szóló 2005. június 9-i (1), valamint az Algériával megkötött társulási megállapodásról szóló 2002. október 10-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i (3), valamint „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről” című, 2013. október 23-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i (3), valamint „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről” című, 2013. október 23-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2015. április 20-i, az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2015. április 20-i, az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Uniónak az EU–Algéria Társulási Tanács 2014. május 13-i, 8. ülését követő nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak az EU–Algéria Társulási Tanács 2014. május 13-i, 8. ülését követő nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az új európai szomszédságpolitika megvalósítása” című 2012. május 15-i közös közleményére (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az új európai szomszédságpolitika megvalósítása” című 2012. május 15-i közös közleményére (JOIN(2012)0014),

| — | tekintettel a Bizottság 2013. évi európai szomszédságpolitikai, Algériáról szóló, 2014. márciusi feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. évi európai szomszédságpolitikai, Algériáról szóló, 2014. márciusi feljegyzésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács déli szomszédságról szóló, 2011. júniusi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács déli szomszédságról szóló, 2011. júniusi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Navi Pillay 2012. szeptemberi algériai látogatása során tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Navi Pillay 2012. szeptemberi algériai látogatása során tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU–Algéria társulási megállapodásra, amely 2005. szeptember 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Algéria társulási megállapodásra, amely 2005. szeptember 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a fent említett társulási megállapodás 2. cikkére, amely kimondja, hogy a demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartásának kell irányítania a felek hazai és nemzetközi politikáit, és ezek a megállapodás alapvető elemét képezik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fent említett társulási megállapodás 2. cikkére, amely kimondja, hogy a demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartásának kell irányítania a felek hazai és nemzetközi politikáit, és ezek a megállapodás alapvető elemét képezik,

| — | tekintettel a 1996. november 28-i népszavazással elfogadott algériai alkotmányra, különösen annak 34–36., 39., 41. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 1996. november 28-i népszavazással elfogadott algériai alkotmányra, különösen annak 34–36., 39., 41. és 43. cikkére,

| — | tekintettel az algériai parlamenti választásokat megfigyelő uniós választási megfigyelő misszió 2012. augusztus 5-én közzétett végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az algériai parlamenti választásokat megfigyelő uniós választási megfigyelő misszió 2012. augusztus 5-én közzétett végleges jelentésére,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára és a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányára, amelyeknek Algéria is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára és a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányára, amelyeknek Algéria is részes fele,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 1948. évi, az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezményére, valamint az ILO 1949. évi, a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 1948. évi, az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezményére, valamint az ILO 1949. évi, a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. egyezményére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Algériában a közelmúltban tüntetéseket szerveztek a munkanélküliség ellen; mivel az algériai hatóságok elismerik, hogy a tüntetők követelései jogosak; mivel ugyanakkor az elmúlt négy évben, és 2015 eleje óta a fokozódó gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi tiltakozások közepette megújult intenzitással fenyegetik, szóban zaklatják, bántalmazzák és bírósági zaklatásnak teszik ki az emberi jogi jogvédőket, ideértve a munkajogi aktivistákat is, különösen Algéria déli régióiban; |
| --- | --- |

A.

mivel Algériában a közelmúltban tüntetéseket szerveztek a munkanélküliség ellen; mivel az algériai hatóságok elismerik, hogy a tüntetők követelései jogosak; mivel ugyanakkor az elmúlt négy évben, és 2015 eleje óta a fokozódó gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi tiltakozások közepette megújult intenzitással fenyegetik, szóban zaklatják, bántalmazzák és bírósági zaklatásnak teszik ki az emberi jogi jogvédőket, ideértve a munkajogi aktivistákat is, különösen Algéria déli régióiban;

| B. | mivel 2015. január 22-én Laghouat városában „a biztonsági erők munkatársa ellen, feladatai teljesítése közben elkövetett erőszak” vádjával letartóztatták, 18 hónapos börtönbüntetésre és 20 000 DZD pénzbírságra ítélték Mohamed Ragot, a munkanélküliek jogait védő nemzeti bizottság (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) munkajogi aktivistáját, és mivel az ítéletet fellebbezést követően 2015. március 18-én helybenhagyták; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. január 22-én Laghouat városában „a biztonsági erők munkatársa ellen, feladatai teljesítése közben elkövetett erőszak” vádjával letartóztatták, 18 hónapos börtönbüntetésre és 20 000 DZD pénzbírságra ítélték Mohamed Ragot, a munkanélküliek jogait védő nemzeti bizottság (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) munkajogi aktivistáját, és mivel az ítéletet fellebbezést követően 2015. március 18-én helybenhagyták;

| C. | mivel 2015. január 28-án Laghouat városában a CNDDC nyolc munkajogi aktivistáját – Khencha Belkacemet, Brahimi Belelmit, Mazouzi Benallalt, Azzouzi Boubakeurt, Korini Belkacemet, Bekouider Faouzit, Bensarkha Tahart és Djaballah Abdelkadert – letartóztatták, amikor a városi bíróság előtt összegyűlve követelték Mohamed Rag szabadon bocsátását; mivel a nyolc aktivistát ezt követően márciusban „nem engedélyezett/jogellenes gyülekezés” és „a bíróságok határozathozatalára történő nyomásgyakorlás” miatt egy év börtönbüntetésre ítélték hat hónapra felfüggesztve, valamint 5 000 DZD pénzbírságra; |
| --- | --- |

C.

mivel 2015. január 28-án Laghouat városában a CNDDC nyolc munkajogi aktivistáját – Khencha Belkacemet, Brahimi Belelmit, Mazouzi Benallalt, Azzouzi Boubakeurt, Korini Belkacemet, Bekouider Faouzit, Bensarkha Tahart és Djaballah Abdelkadert – letartóztatták, amikor a városi bíróság előtt összegyűlve követelték Mohamed Rag szabadon bocsátását; mivel a nyolc aktivistát ezt követően márciusban „nem engedélyezett/jogellenes gyülekezés” és „a bíróságok határozathozatalára történő nyomásgyakorlás” miatt egy év börtönbüntetésre ítélték hat hónapra felfüggesztve, valamint 5 000 DZD pénzbírságra;

| D. | mivel Laghouatban, az említett CNDDC-aktivisták 2015. március 11-én tartott tárgyalása során szokatlanul nagy számú rendőrt rendeltek ki, ezáltal megakadályozva, hogy a nyilvánosság és a védelem tanúi bejussanak a tárgyalóterembe, és mivel a tárgyalótermen kívül a rendőrség letartóztatott, majd később szabadon bocsátott közel 50 békés tiltakozót, akik kifejezték szolidaritásukat a kilenc fogvatartottal; |
| --- | --- |

D.

mivel Laghouatban, az említett CNDDC-aktivisták 2015. március 11-én tartott tárgyalása során szokatlanul nagy számú rendőrt rendeltek ki, ezáltal megakadályozva, hogy a nyilvánosság és a védelem tanúi bejussanak a tárgyalóterembe, és mivel a tárgyalótermen kívül a rendőrség letartóztatott, majd később szabadon bocsátott közel 50 békés tiltakozót, akik kifejezték szolidaritásukat a kilenc fogvatartottal;

| E. | mivel a szükségállapotot 2011 februárjában a demokrácia melletti tömegtüntetés-hullámra adott válaszként feloldották ugyan, azonban a békés gyülekezésre vonatkozóan továbbra is érvényben vannak jogszabályi és a gyakorlatban alkalmazott korlátozások, különösen a 2001. június 18-i határozat, amely továbbra is megtiltja, hogy Algírban nyilvános tüntetéseket szervezzenek, valamint a nyilvános találkozókról és tüntetésekről szóló, 1991. december 2-i 91-19. sz. törvény, amely bármilyen nyilvános rendezvény megtartását előzetes engedélyeztetéshez köti; mivel a belügyminisztérium ritkán engedélyez nyilvános gyülekezéseket; |
| --- | --- |

E.

mivel a szükségállapotot 2011 februárjában a demokrácia melletti tömegtüntetés-hullámra adott válaszként feloldották ugyan, azonban a békés gyülekezésre vonatkozóan továbbra is érvényben vannak jogszabályi és a gyakorlatban alkalmazott korlátozások, különösen a 2001. június 18-i határozat, amely továbbra is megtiltja, hogy Algírban nyilvános tüntetéseket szervezzenek, valamint a nyilvános találkozókról és tüntetésekről szóló, 1991. december 2-i 91-19. sz. törvény, amely bármilyen nyilvános rendezvény megtartását előzetes engedélyeztetéshez köti; mivel a belügyminisztérium ritkán engedélyez nyilvános gyülekezéseket;

| F. | mivel az algériai büntető törvénykönyv 99. és 100. cikke értelmében bárki, aki nem engedélyezett tüntetésen vesz részt, büntetőeljárás alá vonható, és két hónaptól öt évig terjedő börtönbüntetéssel sújtható; mivel 2014 januárjában – az új egyesületek bejegyeztetésére vonatkozó határidőt követően – minden olyan egyesületet, amelyet nem fogadtak el, jogellenesnek minősítettek; mivel
  a
  békés
  tüntetéseket a rendőrség
  kényszerrel feloszlatja, néha erőszakkal, és a békés tiltakozókat már a tüntetés előtt letartóztathatják a tüntetés megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel az algériai büntető törvénykönyv 99. és 100. cikke értelmében bárki, aki nem engedélyezett tüntetésen vesz részt, büntetőeljárás alá vonható, és két hónaptól öt évig terjedő börtönbüntetéssel sújtható; mivel 2014 januárjában – az új egyesületek bejegyeztetésére vonatkozó határidőt követően – minden olyan egyesületet, amelyet nem fogadtak el, jogellenesnek minősítettek; mivel
  a
  békés
  tüntetéseket a rendőrség
  kényszerrel feloszlatja, néha erőszakkal, és a békés tiltakozókat már a tüntetés előtt letartóztathatják a tüntetés megakadályozása érdekében;

| G. | mivel 2014-ben az algériai kormány demokratikus alkotmánymódosításokat vezetett be, és további reformokat ígért az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme érdekében; mivel az említett reformok végrehajtása ez ideig nem kielégítő; |
| --- | --- |

G.

mivel 2014-ben az algériai kormány demokratikus alkotmánymódosításokat vezetett be, és további reformokat ígért az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme érdekében; mivel az említett reformok végrehajtása ez ideig nem kielégítő;

| H. | mivel 2015 márciusában a CNDDC további négy munkajogi aktivistáját – Rachid Aouine-t, Youssef Sultanit, Abdelhamid Brahimit és Ferhat Missát – tartóztatták le El Oued városában, és gyülekezésre való felbujtással vádolták meg őket; mivel kettőjüket felmentették, Rachid Aouine-t azonban elítélték, és Youssef Sultani szabadlábon van ugyan, de tárgyalás előtt áll; |
| --- | --- |

H.

mivel 2015 márciusában a CNDDC további négy munkajogi aktivistáját – Rachid Aouine-t, Youssef Sultanit, Abdelhamid Brahimit és Ferhat Missát – tartóztatták le El Oued városában, és gyülekezésre való felbujtással vádolták meg őket; mivel kettőjüket felmentették, Rachid Aouine-t azonban elítélték, és Youssef Sultani szabadlábon van ugyan, de tárgyalás előtt áll;

| I. | mivel 2012 januárjában új egyesületi törvény (12-06. sz. törvény) lépett hatályba, amely korlátozásokat rendel el a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalmi csoportok létrehozását, működését, bejegyeztetését és külföldi támogatásokhoz való hozzáférését illetően; mivel a törvény büntethetővé teszi a be nem jegyzett, felfüggesztett és feloszlott egyesületek tagjait, akiket hat hónapos börtönbüntetéssel és súlyos pénzbírságokkal lehet sújtani, ezáltal korlátozva az egyesülés szabadságát; |
| --- | --- |

I.

mivel 2012 januárjában új egyesületi törvény (12-06. sz. törvény) lépett hatályba, amely korlátozásokat rendel el a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalmi csoportok létrehozását, működését, bejegyeztetését és külföldi támogatásokhoz való hozzáférését illetően; mivel a törvény büntethetővé teszi a be nem jegyzett, felfüggesztett és feloszlott egyesületek tagjait, akiket hat hónapos börtönbüntetéssel és súlyos pénzbírságokkal lehet sújtani, ezáltal korlátozva az egyesülés szabadságát;

| J. | mivel a szakszervezeti jogok gyakorlásának feltételeiről szóló 1990. június 2-i 90-14. számú törvény lehetővé teszi ugyan a munkavállalók számára, hogy engedély kérelmezése nélkül, a hatóságok írásbeli értesítése mellett szakszervezeteket hozzanak létre, a hatóságok számos esetben elutasították az átvételi elismervény kiadását, amelynek hiányában a szakszervezet nem képviselheti jogszerűen a munkavállalókat; |
| --- | --- |

J.

mivel a szakszervezeti jogok gyakorlásának feltételeiről szóló 1990. június 2-i 90-14. számú törvény lehetővé teszi ugyan a munkavállalók számára, hogy engedély kérelmezése nélkül, a hatóságok írásbeli értesítése mellett szakszervezeteket hozzanak létre, a hatóságok számos esetben elutasították az átvételi elismervény kiadását, amelynek hiányában a szakszervezet nem képviselheti jogszerűen a munkavállalókat;

| K. | mivel Algériát, amelyre vonatkozóan a 87. sz. ILO-egyezmény alkalmazásáért 2014. júniusában vizsgálat indult, az ILO szakemberei a munkavállalók sztrájkjogának és általuk választott szakszervezetek létrehozására irányuló jogának megsértése miatt számos jelentésben vizsgálták; |
| --- | --- |

K.

mivel Algériát, amelyre vonatkozóan a 87. sz. ILO-egyezmény alkalmazásáért 2014. júniusában vizsgálat indult, az ILO szakemberei a munkavállalók sztrájkjogának és általuk választott szakszervezetek létrehozására irányuló jogának megsértése miatt számos jelentésben vizsgálták;

| L. | mivel az EU és az Algéria közötti cselekvési tervről szóló tárgyalások az ENP keretében 2012-ben vették kezdetét; mivel – bár elismeri, hogy mindkét félnek érdeke a párbeszéd és a biztonsági és regionális kérdésekre vonatkozó együttműködés megerősítése – 2014 márciusában a Bizottság aggodalmát fejezte ki a bírói függetlenség hiánya, valamint az egyesülés, a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartásával kapcsolatos algériai helyzet romlása miatt; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU és az Algéria közötti cselekvési tervről szóló tárgyalások az ENP keretében 2012-ben vették kezdetét; mivel – bár elismeri, hogy mindkét félnek érdeke a párbeszéd és a biztonsági és regionális kérdésekre vonatkozó együttműködés megerősítése – 2014 márciusában a Bizottság aggodalmát fejezte ki a bírói függetlenség hiánya, valamint az egyesülés, a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartásával kapcsolatos algériai helyzet romlása miatt;

| M. | mivel Algéria 2004. januárja óta tagja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának; |
| --- | --- |

M.

mivel Algéria 2004. januárja óta tagja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának;

| 1. | aggodalmának ad hangot Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar, Djaballah Abdelkader, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi és Ferhat Missa aktivisták letartóztatásával és fogva tartásával kapcsolatban, mivel annak ellenére tartják őket fogva, hogy tevékenységeik teljesen legálisak az algériai törvények szerint, és megfelelnek az Algéria által ratifikált emberi jogi eszközöknek is; |
| --- | --- |

1.

aggodalmának ad hangot Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar, Djaballah Abdelkader, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi és Ferhat Missa aktivisták letartóztatásával és fogva tartásával kapcsolatban, mivel annak ellenére tartják őket fogva, hogy tevékenységeik teljesen legálisak az algériai törvények szerint, és megfelelnek az Algéria által ratifikált emberi jogi eszközöknek is;

| 2. | emlékeztet arra, hogy Algériát köti a társulási megállapodás 2. cikke, amely úgy rendelkezik, hogy a megállapodás alapvető eleme a demokratikus elveknek és az alapvető emberi jogoknak, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányának és az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájának tiszteletben tartása, és hogy Algériának kötelessége az emberi jogok, többek között a gyülekezési és egyesülési szabadság tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy Algériát köti a társulási megállapodás 2. cikke, amely úgy rendelkezik, hogy a megállapodás alapvető eleme a demokratikus elveknek és az alapvető emberi jogoknak, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányának és az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájának tiszteletben tartása, és hogy Algériának kötelessége az emberi jogok, többek között a gyülekezési és egyesülési szabadság tiszteletben tartása;

| 3. | úgy véli, hogy a munkajogi aktivisták és az emberi jogi jogvédők zaklatása és megfélemlítése, beleértve az igazságügyi szintet is, olyan gyakorlat, amely nem áll összhangban az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozat rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a munkajogi aktivisták és az emberi jogi jogvédők zaklatása és megfélemlítése, beleértve az igazságügyi szintet is, olyan gyakorlat, amely nem áll összhangban az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozat rendelkezéseivel;

| 4. | úgy véli, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog és a fogvatartottak, többek között az emberi jogok védelmezői és a munkajogi aktivisták védelemhez való jogára vonatkozó minimális garancia biztosítása összhangban áll az Algéria által is ratifikált Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) 14. cikkének (3) bekezdésével; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog és a fogvatartottak, többek között az emberi jogok védelmezői és a munkajogi aktivisták védelemhez való jogára vonatkozó minimális garancia biztosítása összhangban áll az Algéria által is ratifikált Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) 14. cikkének (3) bekezdésével;

| 5. | felszólítja az algériai hatóságokat, hogy biztosítsák és garantálják a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságjogát, és tegyék meg a megfelelő lépéseket a civil társadalmi aktivisták és emberi jogi jogvédők biztonsága, valamint jogszerű és békés tevékenységük szabad végzése biztosításának érdekében; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az algériai hatóságokat, hogy biztosítsák és garantálják a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságjogát, és tegyék meg a megfelelő lépéseket a civil társadalmi aktivisták és emberi jogi jogvédők biztonsága, valamint jogszerű és békés tevékenységük szabad végzése biztosításának érdekében;

| 6. | emlékeztet az ENSZ lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának az algériai kormányhoz intézett ajánlására, hogy semmisítse meg a 2001. június 18-i határozatot, mely betiltott minden békés tüntetést és nyilvános demonstrációt Algírban, és hozzon létre egy egyszerű értesítési rendszert a nyilvános demonstrációk előzetes engedélyeztetése helyett; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet az ENSZ lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának az algériai kormányhoz intézett ajánlására, hogy semmisítse meg a 2001. június 18-i határozatot, mely betiltott minden békés tüntetést és nyilvános demonstrációt Algírban, és hozzon létre egy egyszerű értesítési rendszert a nyilvános demonstrációk előzetes engedélyeztetése helyett;

| 7. | felkéri az algériai hatóságokat, hogy vonják vissza az egyesületekről szóló 12-06. sz. törvényt, és kezdjenek valódi párbeszédet a civil társadalmi szervezetekkel annak érdekében, hogy alakítsanak ki egy új törvényt, amely megfelel a nemzetközi emberi jogi szabványoknak és az algériai alkotmánynak; |
| --- | --- |

7.

felkéri az algériai hatóságokat, hogy vonják vissza az egyesületekről szóló 12-06. sz. törvényt, és kezdjenek valódi párbeszédet a civil társadalmi szervezetekkel annak érdekében, hogy alakítsanak ki egy új törvényt, amely megfelel a nemzetközi emberi jogi szabványoknak és az algériai alkotmánynak;

| 8. | üdvözli, hogy 2012 óta tizenkét szakszervezet kapott működési engedélyt; emlékeztet arra, hogy az igazgatási műveleteket nem szabad úgy kialakítani, hogy megtagadják azon független szakszervezetek jogállásának rendezését, akik a meglévő szakszervezeti kereteken kívül kívánnak működni; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy tegyék lehetővé új szakszervezetek jogi nyilvántartásba vételét, és tegyenek eleget a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által végrehajtott egyezményeknek, amelyeket Algéria is ratifikált, különösen az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezménynek, valamint a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. egyezménynek; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy 2012 óta tizenkét szakszervezet kapott működési engedélyt; emlékeztet arra, hogy az igazgatási műveleteket nem szabad úgy kialakítani, hogy megtagadják azon független szakszervezetek jogállásának rendezését, akik a meglévő szakszervezeti kereteken kívül kívánnak működni; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy tegyék lehetővé új szakszervezetek jogi nyilvántartásba vételét, és tegyenek eleget a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által végrehajtott egyezményeknek, amelyeket Algéria is ratifikált, különösen az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezménynek, valamint a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. egyezménynek;

| 9. | méltányolja, hogy Algéria ratifikálta a legtöbb nemzetközi emberi jogi szerződést; ösztönzi az algériai hatóságokat a fokozottabb részvételre és az ENSZ-szel, különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel és az Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával folytatott jobb együttműködésre; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy működjenek együtt az ENSZ különleges eljárásai keretében, többek között azáltal, hogy meghívják az ENSZ különleges előadóit, és figyelembe veszik az általuk tett ajánlásokat; továbbá felkéri Algériát, hogy működjön együtt az Afrikai Unió emberi jogi mechanizmusaival, nevezetesen az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó különleges előadóval; |
| --- | --- |

9.

méltányolja, hogy Algéria ratifikálta a legtöbb nemzetközi emberi jogi szerződést; ösztönzi az algériai hatóságokat a fokozottabb részvételre és az ENSZ-szel, különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel és az Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával folytatott jobb együttműködésre; felszólítja az algériai hatóságokat, hogy működjenek együtt az ENSZ különleges eljárásai keretében, többek között azáltal, hogy meghívják az ENSZ különleges előadóit, és figyelembe veszik az általuk tett ajánlásokat; továbbá felkéri Algériát, hogy működjön együtt az Afrikai Unió emberi jogi mechanizmusaival, nevezetesen az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó különleges előadóval;

| 10. | felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnök/főképviselő) és a tagállamokat, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerettel összhangban egyértelmű és elvi alapokon álló uniós politikát folytassanak Algériával szemben, amely az emberi jogi kérdésekkel foglalkozó párbeszédet is magában foglalja; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az Algériával folytatott politikai, biztonsági és emberi jogi párbeszéd mindhárom dimenziója hangsúlyt kapjon, és ezért felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy dolgozzon ki egyértelmű referenciaértékeket és mutatókat az EU célkitűzéseinek figyelemmel kísérésére, és annak felmérésére, hogy milyen eredmények születtek az emberi jogok terén, a büntetlenség, az egyesülési és a gyülekezési szabadság, valamint a szólásszabadság, a jogállamiság és az emberi jogok védelmezőinek helyzetét illetően Algériában; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnök/főképviselő) és a tagállamokat, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerettel összhangban egyértelmű és elvi alapokon álló uniós politikát folytassanak Algériával szemben, amely az emberi jogi kérdésekkel foglalkozó párbeszédet is magában foglalja; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az Algériával folytatott politikai, biztonsági és emberi jogi párbeszéd mindhárom dimenziója hangsúlyt kapjon, és ezért felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy dolgozzon ki egyértelmű referenciaértékeket és mutatókat az EU célkitűzéseinek figyelemmel kísérésére, és annak felmérésére, hogy milyen eredmények születtek az emberi jogok terén, a büntetlenség, az egyesülési és a gyülekezési szabadság, valamint a szólásszabadság, a jogállamiság és az emberi jogok védelmezőinek helyzetét illetően Algériában;

| 11. | sürgeti az algériai hatóságokat, az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy az EU-Algéria cselekvési tervbe illesszen bele egy erős, emberi jogokról szóló fejezetet, amely az emberi jogok de jure és de facto előmozdítására és védelmére irányuló határozott, közös politikai akaratot fejez ki, összhangban az algériai alkotmánnyal és a nemzetközi emberi jogi szerződésekkel, valamint az afrikai regionális emberi jogi eszközökkel, amelyeknek Algéria is részes fele; úgy véli, hogy az EU–Algéria cselekvési terv keretében konkrét emberi jogi célkitűzéseket kell elfogadni, összekapcsolva az Algéria által végrehajtandó reformokra vonatkozó ütemtervvel, a független civil társadalom tartalmas bevonása mellett; felhív mutatók meghatározására az algériai emberi jogi helyzet objektív és rendszeres értékelése céljából; |
| --- | --- |

11.

sürgeti az algériai hatóságokat, az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy az EU-Algéria cselekvési tervbe illesszen bele egy erős, emberi jogokról szóló fejezetet, amely az emberi jogok de jure és de facto előmozdítására és védelmére irányuló határozott, közös politikai akaratot fejez ki, összhangban az algériai alkotmánnyal és a nemzetközi emberi jogi szerződésekkel, valamint az afrikai regionális emberi jogi eszközökkel, amelyeknek Algéria is részes fele; úgy véli, hogy az EU–Algéria cselekvési terv keretében konkrét emberi jogi célkitűzéseket kell elfogadni, összekapcsolva az Algéria által végrehajtandó reformokra vonatkozó ütemtervvel, a független civil társadalom tartalmas bevonása mellett; felhív mutatók meghatározására az algériai emberi jogi helyzet objektív és rendszeres értékelése céljából;

| 12. | felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék figyelemmel az emberi jogi és munkajogi aktivisták ellen folyó összes vizsgálatot és bírósági eljárást, az algíri uniós képviselet munkatársain és a tagállami nagykövetségeken keresztül, és erről tegyenek jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

12.

felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék figyelemmel az emberi jogi és munkajogi aktivisták ellen folyó összes vizsgálatot és bírósági eljárást, az algíri uniós képviselet munkatársain és a tagállami nagykövetségeken keresztül, és erről tegyenek jelentést a Parlamentnek;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Algírban működő uniós küldöttségnek, Algéria kormányának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Algírban működő uniós küldöttségnek, Algéria kormányának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  HL C 124. E, 2006.5.25., 567. o.

(2)  HL C 279. E, 2003.11.20., 115. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0076.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0446.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2015. április 28., kedd

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/110

---

P8_TA(2015)0096

A biztosjelölt pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó nyilatkozatának ellenőrzéséről (az eljárási szabályzat XVI. melléklete 1. pontja a) alpontjának értelmezése)

Az Európai Parlament 2015. április 28-i határozata a biztosjelölt pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó nyilatkozatának ellenőrzéséről (az eljárási szabályzat XVI. melléklete 1. pontja a) alpontjának értelmezése) (2015/2047(REG))

(2016/C 346/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2015. április 9-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2015. április 9-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 226. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 226. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat XVI. melléklete 1. pontja a) alpontjához az alábbi értelmezést csatolja:
  „A biztosjelölt pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó nyilatkozatának a jogi ügyekért felelős bizottság általi ellenőrzése nem csak arra terjed ki, hogy a nyilatkozatot megfelelően töltötték-e ki, hanem annak értékelésére is, hogy a nyilatkozat tartalmából nem következik-e összeférhetetlenség. Ezek alapján a meghallgatásért felelős bizottság dönt arról, hogy kér-e további információt a biztosjelölttől.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat XVI. melléklete 1. pontja a) alpontjához az alábbi értelmezést csatolja:

„A biztosjelölt pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó nyilatkozatának a jogi ügyekért felelős bizottság általi ellenőrzése nem csak arra terjed ki, hogy a nyilatkozatot megfelelően töltötték-e ki, hanem annak értékelésére is, hogy a nyilatkozat tartalmából nem következik-e összeférhetetlenség. Ezek alapján a meghallgatásért felelős bizottság dönt arról, hogy kér-e további információt a biztosjelölttől.”

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. április 28., kedd

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/111

---

P8_TA(2015)0097

A halászhajók legénységére vonatkozó szabályokról szóló nemzetközi egyezmény ***

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményéhez az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra a tagállamoknak adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 346/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15528/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15528/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 46. cikkével, 53. cikkének (1) bekezdésével, 62. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0295/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 46. cikkével, 53. cikkének (1) bekezdésével, 62. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0295/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság ajánlására (A8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság ajánlására (A8-0064/2015),

| 1. | egyetért a tanácsi határozat tervezetével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a tanácsi határozat tervezetével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/112

---

P8_TA(2015)0098

2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet: A 2014-2020. évre vonatkozó többéves pénzügyi keret módosítása

Az Európai Parlament 2015. április 28-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

(2016/C 346/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a Bizottság által 2015. január 20-án elfogadott, 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2015. január 20-án elfogadott, 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0016),

| — | tekintettel a Tanács által 2015. április 21-én elfogadott és az Európai Parlamentnek 2015. április 22-én továbbított, a 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (07660/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. április 21-én elfogadott és az Európai Parlamentnek 2015. április 22-én továbbított, a 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (07660/2015),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosításáról szóló, 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosításáról szóló, 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0138/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0138/2015),

| A. | mivel a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletnek az e rendelet 19. cikke szerinti módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2015)0015) kapcsolódik, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletnek az e rendelet 19. cikke szerinti módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2015)0015) kapcsolódik,

| B. | mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 19. cikke rendelkezik a többéves pénzügyi keret új szabályok vagy a megosztott igazgatással végrehajtott programok késedelmes elfogadása esetén történő felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 2014-ben fel nem használt források következő évekre történő, a megfelelő felső kiadási határokat meghaladó mértékű átvitele, |
| --- | --- |

B.

mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 19. cikke rendelkezik a többéves pénzügyi keret új szabályok vagy a megosztott igazgatással végrehajtott programok késedelmes elfogadása esetén történő felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 2014-ben fel nem használt források következő évekre történő, a megfelelő felső kiadási határokat meghaladó mértékű átvitele,

| C. | mivel 2014-ben a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 19. cikke szerinti megosztott igazgatással végrehajtott programokra vonatkozóan a kötelezettségvállalási előirányzatok folyó árakon számítva 21 043 639 478 euró összegben megszűntek, amely megfelel a programok azon 2014-ben esedékes részeinek, amelyeket nem sikerült sem 2014-ben lekötni, sem 2015-re átvinni, |
| --- | --- |

C.

mivel 2014-ben a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 19. cikke szerinti megosztott igazgatással végrehajtott programokra vonatkozóan a kötelezettségvállalási előirányzatok folyó árakon számítva 21 043 639 478 euró összegben megszűntek, amely megfelel a programok azon 2014-ben esedékes részeinek, amelyeket nem sikerült sem 2014-ben lekötni, sem 2015-re átvinni,

| D. | mivel a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet ezen előirányzatok legnagyobb részének a 2015-ös költségvetésbe történő átviteléről rendelkezik, kisebb átvitt részeket pedig a 2016-os és a 2017-es költségvetési tervezetekbe építene be, |
| --- | --- |

D.

mivel a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet ezen előirányzatok legnagyobb részének a 2015-ös költségvetésbe történő átviteléről rendelkezik, kisebb átvitt részeket pedig a 2016-os és a 2017-es költségvetési tervezetekbe építene be,

| E. | mivel a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet javasolja az 1b. alfejezet, a 2. fejezet és a 3. fejezet alatti különböző megosztott irányítású alapokra vonatkozó 2015-ös kötelezettségvállalási előirányzatok 16 476,4 millió euróval történő növelését, |
| --- | --- |

E.

mivel a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet javasolja az 1b. alfejezet, a 2. fejezet és a 3. fejezet alatti különböző megosztott irányítású alapokra vonatkozó 2015-ös kötelezettségvállalási előirányzatok 16 476,4 millió euróval történő növelését,

| F. | mivel a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet javasolja továbbá a 4. fejezet alatti Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) 2,5 millió euróval történő növelését, a 4. fejezetből és az 1b. alfejezetből az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – európai területi együttműködés (ETC) programjai számára biztosított hozzájárulások hasonló módon történő kezelésének megőrzése érdekében, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet javasolja továbbá a 4. fejezet alatti Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) 2,5 millió euróval történő növelését, a 4. fejezetből és az 1b. alfejezetből az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – európai területi együttműködés (ETC) programjai számára biztosított hozzájárulások hasonló módon történő kezelésének megőrzése érdekében,

| 1. | tudomásul veszi a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, valamint a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, valamint a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet ilyen felülvizsgálata a többéves pénzügyi keretidőszakok kezdetén szokásos eljárás, valamint hogy a kapcsolódó költségvetés-módosítási tervezetet e felülvizsgálathoz kell igazítani; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet ilyen felülvizsgálata a többéves pénzügyi keretidőszakok kezdetén szokásos eljárás, valamint hogy a kapcsolódó költségvetés-módosítási tervezetet e felülvizsgálathoz kell igazítani;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az európai polgárok és a tagállamok gazdaságai számára létfontosságú, hogy a 2014-es év fel nem használt előirányzatait át lehessen vinni a következő évekre a munkahelyteremtés és a növekedés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az európai polgárok és a tagállamok gazdaságai számára létfontosságú, hogy a 2014-es év fel nem használt előirányzatait át lehessen vinni a következő évekre a munkahelyteremtés és a növekedés elősegítése érdekében;

| 4. | üdvözli, hogy a 2014-es évben fel nem használt előirányzatokat a lehető legnagyobb mértékben átvitték a 2015-ös pénzügyi évre, mivel ez megelőzi a bizonyos tagállamokkal, régiókkal és operatív programokkal szembeni tisztességtelen elbánást, felgyorsítja a kohéziós politika végrehajtását és teljesítését, valamint elősegíti a kifizetések többéves pénzügyi keretidőszak végére történő koncentrálódásának elkerülését; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a 2014-es évben fel nem használt előirányzatokat a lehető legnagyobb mértékben átvitték a 2015-ös pénzügyi évre, mivel ez megelőzi a bizonyos tagállamokkal, régiókkal és operatív programokkal szembeni tisztességtelen elbánást, felgyorsítja a kohéziós politika végrehajtását és teljesítését, valamint elősegíti a kifizetések többéves pénzügyi keretidőszak végére történő koncentrálódásának elkerülését;

| 5. | aggodalommal tölti el azonban ennek az egyéves halasztásnak a kifizetések általános helyzetére gyakorolt hosszú távú hatása; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a végrehajtást és tegyen meg minden tőle telhetőt a kifizetetlen számlák miatti lavinahatás elkerülése érdekében, szükség esetén a kifizetési előirányzatok éves szintjének kiigazítására irányuló megfelelő javaslatok révén, összhangban a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet vonatkozó rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

5.

aggodalommal tölti el azonban ennek az egyéves halasztásnak a kifizetések általános helyzetére gyakorolt hosszú távú hatása; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a végrehajtást és tegyen meg minden tőle telhetőt a kifizetetlen számlák miatti lavinahatás elkerülése érdekében, szükség esetén a kifizetési előirányzatok éves szintjének kiigazítására irányuló megfelelő javaslatok révén, összhangban a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet vonatkozó rendelkezéseivel;

| 6. | felhívja a figyelmet arra, hogy a fel nem használt előirányzatok nagy részének 2014-ről 2015-re való átvitelére vonatkozó döntés rugalmas hozzáállást kívánhat meg a Bizottságtól az egyenlőtlen pénzügyi profilból adódó lehetséges nehézségek megoldása érdekében, amelyek a 2014–2020 közötti időszakban fel nem használt kötelezettségvállalásokhoz vezethetnek; kéri a Bizottságot, hogy a hasonló múltbéli tapasztalatok alapján, amelyek figyelembe vették a programok késői jóváhagyását, javasoljon megfelelő intézkedéseket arra az esetre, ha ilyen helyzet állna elő; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet arra, hogy a fel nem használt előirányzatok nagy részének 2014-ről 2015-re való átvitelére vonatkozó döntés rugalmas hozzáállást kívánhat meg a Bizottságtól az egyenlőtlen pénzügyi profilból adódó lehetséges nehézségek megoldása érdekében, amelyek a 2014–2020 közötti időszakban fel nem használt kötelezettségvállalásokhoz vezethetnek; kéri a Bizottságot, hogy a hasonló múltbéli tapasztalatok alapján, amelyek figyelembe vették a programok késői jóváhagyását, javasoljon megfelelő intézkedéseket arra az esetre, ha ilyen helyzet állna elő;

| 7. | hangsúlyozza, hogy erről a költségvetés-módosítási tervezetről megfelelő időben meg kell állapodni az érintett programok gyors elfogadásának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy erről a költségvetés-módosítási tervezetről megfelelő időben meg kell állapodni az érintett programok gyors elfogadásának lehetővé tétele érdekében;

| 8. | jóváhagyja a 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

8.

jóváhagyja a 2/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 9. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 1/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 1/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, a Régiók Bizottságának, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, a Régiók Bizottságának, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 69., 2015.3.13.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/114

---

P8_TA(2015)0099

A fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítése ***II

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 346/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05130/3/2015 – C8–0063/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05130/3/2015 – C8–0063/2015),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0316) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0316) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0053/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0053/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 47. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2014.2.26., P7_TA(2014)0154.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/115

---

P8_TA(2015)0100

Az üzemanyag-minőségről szóló irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló irányelv módosítása ***II

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (a közvetett földhasználat-változásról szóló irányelv) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 346/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10710/2/2014 – C8-0004/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10710/2/2014 – C8-0004/2015),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság2013. április 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság2013. április 17-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel első olvasatban kialakított álláspontjára (2) a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatban kialakított álláspontjára (2) a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2012)0595),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. április 1-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. április 1-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0025/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0025/2015),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 198., 2013.7.10., 56. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2013.9.11., P7_TA(2013)0357.

---

P8_TC2-COD(2012)0288

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. április 28-án került elfogadásra a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/1513 irányelv.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/116

---

P8_TA(2015)0101

A könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése ***II

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 94/62/EK irányelvnek a könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban elfogadott tanácsi álláspontról (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 346/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05094/1/2015 – C8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05094/1/2015 – C8-0064/2015),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. február 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. február 26-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. április 3-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. április 3-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatáról első olvasatban kialakított álláspontjára (3) (COM(2013)0761), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatáról első olvasatban kialakított álláspontjára (3) (COM(2013)0761),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0130/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0130/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 4. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 5. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 214., 2014.7.8., 40. o.

(2)  HL C 174., 2014.6.7., 43. o.

(3)  Elfogadott szövegek, 2014.4.16., P7_TA(2014)0417.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament nyilatkozata

Az Európai Parlament tudomásul veszi a Bizottság nyilatkozatát a 94/62/EK irányelvnek a könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése tekintetében történő módosításáról szóló megállapodás elfogadásáról.

A Bizottság az indokolásában kijelentette, hogy az eredeti javaslata célja „az, hogy korlátozza a környezetet érő negatív hatásokat, különösen a szemetelést illetően, valamint hogy ösztönözze a hulladékkeletkezés megelőzését és az erőforrások hatékonyabb felhasználását, ugyanakkor csökkentse a negatív társadalmi-gazdasági hatásokat. A javaslat célja konkrétabban az 50 mikronnál (0,05 milliméternél) vékonyabb műanyag hordtasakok Európai Unión belüli felhasználásának csökkentése.”

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a társjogalkotók által jóváhagyott szöveg teljes mértékben összhangban van a Bizottság javaslatának célkitűzéseivel.

A Bizottság a hatásvizsgálatában megállapította, hogy „az a megoldás, amely egyidejűleg tartalmaz egy uniós szinten kitűzött megelőzési célszámot egy árképzési intézkedésre vonatkozó konkrét ajánlással egyetemben, valamint azt a lehetőséget, hogy a tagállamok piaci korlátozásokat alkalmazhatnak a 18. cikk alóli kivétel révén [...] a legalkalmasabb arra, hogy ambiciózus környezeti eredményeket hozzon, miközben pozitív gazdasági hatásokat ér el, korlátozza a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatásokat, biztosítja az intézkedések nyilvánosság általi elfogadását, és hozzájárul a fenntartható fogyasztás szélesebb körű tudatosításához.”

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a közösen elfogadott végleges szöveg a Bizottság saját hatásvizsgálatában szereplő, előnyben részesített megoldásra épül, és megfelelő rendelkezéseket állapít meg a tagállamok számára, amelyek biztosítani fogják, hogy az egész Unióban ténylegesen csökkenjen a műanyag zacskók felhasználása.

Az Európai Parlament emlékeztet továbbá arra, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodás (30) bekezdése szerint a társjogalkotók mérlegelési jogkörébe tartozik annak eldöntése, hogy bármilyen lényeges módosítás elfogadását megelőzően kell-e hatásvizsgálatot végezni.

Az Európai Parlament emlékeztet arra is, hogy az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdése szerint „az intézmények jóhiszeműen és kölcsönösen együttműködnek egymással”. A Parlament értékeli a Bizottság által az intézményközi tárgyalások lezárására tett erőfeszítéseket. Sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a bizottsági nyilatkozat olyan kérdésekkel foglalkozik, amelyek a jogalkotási eljárás során már kellő figyelmet kaptak.

A Parlament végül emlékeztet arra, hogy a Bizottság – a Szerződések őreként – teljes mértékben felelős az uniós jog tagállamok általi helyes alkalmazásáért.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/118

---

P8_TA(2015)0102

A tengeri szállításból eredő szén-dioxid-kibocsátás ***II

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 346/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17086/1/2014 – C8-0072/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17086/1/2014 – C8-0072/2015),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0480) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0480) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0122/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 67., 2014.3.6., 70. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2014.4.16., P7_TA(2014)0424.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/119

---

P8_TA(2015)0103

Európai statisztikák***II

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 346/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05161/2/2015 – C8–0073/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05161/2/2015 – C8–0073/2015),

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a spanyol képviselőház, Spanyolország Szenátusa és az osztrák Szövetségi Tanács által benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint jogalkotási tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a spanyol képviselőház, Spanyolország Szenátusa és az osztrák Szövetségi Tanács által benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint jogalkotási tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. november 6-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. november 6-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0167) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0167) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0137/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0137/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 374., 2012.12.4., 2. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2013.11.21., P7_TA(2013)0505.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/120

---

P8_TA(2015)0104

A közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv ***I

Az Európai Parlament 2015. április 28-án elfogadott módosításai a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 346/27)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye (16) – amelynek az Unió részes fele – rendelkezik állományvédelmi kötelezettségekről, beleértve azt a kötelezettséget is, hogy a halászott fajok állományméretét a maximális fenntartható hozamot eredményező szinten kell fenntartani vagy arra a szintre kell helyreállítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye (16) – amelynek az Unió részes fele – rendelkezik állományvédelmi kötelezettségekről, beleértve azt a kötelezettséget is, hogy a halászott fajok állományméretét a maximális fenntartható hozamot eredményező szinten kell fenntartani vagy arra a szintre kell helyreállítani.

| (1) | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye (16) – amelynek az Unió részes fele – rendelkezik állományvédelmi kötelezettségekről, beleértve azt a kötelezettséget is, hogy a halászott fajok állományméretét a maximális fenntartható hozamot eredményező szinten kell fenntartani vagy arra a szintre kell helyreállítani
  a releváns környezeti és gazdasági körülmények között
  . |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye (16) – amelynek az Unió részes fele – rendelkezik állományvédelmi kötelezettségekről, beleértve azt a kötelezettséget is, hogy a halászott fajok állományméretét a maximális fenntartható hozamot eredményező szinten kell fenntartani vagy arra a szintre kell helyreállítani
  a releváns környezeti és gazdasági körülmények között
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban előírja a közös halászati politika (KHP) szabályait. A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, valamint hogy a halászati gazdálkodás vonatkozásában elővigyázatossági megközelítést és ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban előírja a közös halászati politika (KHP) szabályait. A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, valamint hogy a halászati gazdálkodás vonatkozásában elővigyázatossági megközelítést és ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak.

| (4) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban előírja a közös halászati politika (KHP) szabályait. A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek
  társadalmi, gazdasági és
  környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, valamint hogy a halászati gazdálkodás vonatkozásában
  kiegyensúlyozott
  elővigyázatossági megközelítést és ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(4)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban előírja a közös halászati politika (KHP) szabályait. A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek
  társadalmi, gazdasági és
  környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, valamint hogy a halászati gazdálkodás vonatkozásában
  kiegyensúlyozott
  elővigyázatossági megközelítést és ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az e rendeletben meghatározott több fajt érintő gazdálkodási terv megköveteli az általa lefedett fajok különféle ökológiai szerepeinek és funkcióinak figyelembe vételét. Mivel több faj nagy mértékben interakcióban áll egymással, nem lehet fenntarthatóan maximalizálni egyszerre valamennyi faj fogását, ezért el kell dönteni, hogy melyik fajnak biztosítunk prioritást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az e rendeletben meghatározott több fajt érintő gazdálkodási terv megköveteli az általa lefedett fajok különféle ökológiai szerepeinek és funkcióinak figyelembe vételét. Mivel több faj nagy mértékben interakcióban áll egymással, nem lehet fenntarthatóan maximalizálni egyszerre valamennyi faj fogását, ezért el kell dönteni, hogy melyik fajnak biztosítunk prioritást.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a rendelet lehető legnaprakészebbé tételének érdekében figyelembe kell vennie az ICES legnagyobb fenntartható hozamokról szóló legfrissebb ajánlásait és jelentéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a rendelet lehető legnaprakészebbé tételének érdekében figyelembe kell vennie az ICES legnagyobb fenntartható hozamokról szóló legfrissebb ajánlásait és jelentéseit.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

7 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7c) | A 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1bis)

  (továbbiakban: a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) értelmében a kereskedelmi halállományok természetes mérete és koreloszlása fontos indikátora a tengeri környezet jó ökológiai állapotának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7c)

A 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1bis)

  (továbbiakban: a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) értelmében a kereskedelmi halállományok természetes mérete és koreloszlása fontos indikátora a tengeri környezet jó ökológiai állapotának.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A tőkehal-, hering- és sprattállományok közötti dinamika, valamint az említett állományok halászata során ejtett járulékos fogásokban előforduló fajok, nevezetesen a Balti-tengerben élő sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal állományainak figyelembevételével több fajra vonatkozó halászati
  terveket kell készíteni
  . Az említett terv célja az érintett állományok tekintetében a maximális fenntartható hozam
  elérése és fenntartása
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A tőkehal-, hering- és sprattállományok közötti dinamika, valamint az említett állományok halászata során ejtett járulékos fogásokban előforduló fajok, nevezetesen a Balti-tengerben élő sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal állományainak figyelembevételével több fajra vonatkozó halászati
  terveket kell készíteni
  . Az említett terv célja az érintett állományok tekintetében a maximális fenntartható hozam
  elérése és fenntartása
  .

| (8) | A
  legfontosabb cél a
  tőkehal-, hering- és sprattállományok közötti dinamika, valamint az említett állományok halászata során ejtett járulékos fogásokban előforduló fajok, nevezetesen a Balti-tengerben élő sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal állományainak figyelembevételével több fajra vonatkozó halászati tervek elkészítése. Az említett terv célja az érintett állományok tekintetében a maximális fenntartható hozam
  produkálására képes szint feletti fajpopuláció meghatározása, kialakítása és fenntartása, az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a lehető legkisebbre korlátozva a más fajokat, például a tengeri madarakat, és a tágabb tengeri környezetet érő hatásokat
  . |
| --- | --- |

(8)

A
  legfontosabb cél a
  tőkehal-, hering- és sprattállományok közötti dinamika, valamint az említett állományok halászata során ejtett járulékos fogásokban előforduló fajok, nevezetesen a Balti-tengerben élő sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal állományainak figyelembevételével több fajra vonatkozó halászati tervek elkészítése. Az említett terv célja az érintett állományok tekintetében a maximális fenntartható hozam
  produkálására képes szint feletti fajpopuláció meghatározása, kialakítása és fenntartása, az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a lehető legkisebbre korlátozva a más fajokat, például a tengeri madarakat, és a tágabb tengeri környezetet érő hatásokat
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A tőkehalállományok és nyíltvízi állományok kiaknázása nem veszélyeztetheti az említett fajok halászata során járulékos fogásként ejtett halállományok, nevezetesen a Balti-tengerben élő sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal állományainak fenntarthatóságát. A tervnek ezért a járulékos fogásként ejtett állományok megóvását is biztosítania kell oly módon, hogy a biomassza
  az
  elővigyázatossági
  megközelítésnek
  megfelelő szint felett maradjon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A tőkehalállományok és nyíltvízi állományok kiaknázása nem veszélyeztetheti az említett fajok halászata során járulékos fogásként ejtett halállományok, nevezetesen a Balti-tengerben élő sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal állományainak fenntarthatóságát. A tervnek ezért a járulékos fogásként ejtett állományok megóvását is biztosítania kell oly módon, hogy a biomassza
  az
  elővigyázatossági
  megközelítésnek
  megfelelő szint felett maradjon.

| (9) | A tőkehalállományok és nyíltvízi állományok kiaknázása nem veszélyeztetheti az említett fajok halászata során járulékos fogásként ejtett halállományok, nevezetesen a Balti-tengerben élő sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal állományainak fenntarthatóságát. A tervnek ezért a járulékos fogásként ejtett állományok megóvását is biztosítania kell oly módon, hogy a biomassza
  a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes halászati gazdálkodás
  elővigyázatossági
  és az ökoszisztéma-alapú megközelítésének
  megfelelő szint felett maradjon. |
| --- | --- |

(9)

A tőkehalállományok és nyíltvízi állományok kiaknázása nem veszélyeztetheti az említett fajok halászata során járulékos fogásként ejtett halállományok, nevezetesen a Balti-tengerben élő sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal állományainak fenntarthatóságát. A tervnek ezért a járulékos fogásként ejtett állományok megóvását is biztosítania kell oly módon, hogy a biomassza
  a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes halászati gazdálkodás
  elővigyázatossági
  és az ökoszisztéma-alapú megközelítésének
  megfelelő szint felett maradjon.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Az 1380/2013/EU rendelet célja továbbá a visszadobások fokozatos megszüntetése a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények figyelembevételével, elkerülve és csökkenve a nem szándékos fogásokat. E célt a halászeszközök és -gyakorlatok szelektivitásának fokozásával lehet elérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Az 1380/2013/EU rendelet célja továbbá a visszadobások fokozatos megszüntetése a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények figyelembevételével, elkerülve és csökkenve a nem szándékos fogásokat. E célt a halászeszközök és -gyakorlatok szelektivitásának fokozásával lehet elérni.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a halászati lehetőségeket a többéves tervekben meghatározott célértékeknek megfelelően kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a halászati lehetőségeket a többéves tervekben meghatározott célértékeknek megfelelően kell megállapítani.

| (11) | Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a halászati lehetőségeket a többéves tervekben meghatározott célértékeknek megfelelően kell megállapítani.
  A halászati mortalitás és a biomassza vonatkozásában elérendő szinteknek figyelembe kell venniük a legújabb legjobb tudományos szakvéleményeket. |
| --- | --- |

(11)

Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a halászati lehetőségeket a többéves tervekben meghatározott célértékeknek megfelelően kell megállapítani.
  A halászati mortalitás és a biomassza vonatkozásában elérendő szinteknek figyelembe kell venniük a legújabb legjobb tudományos szakvéleményeket.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Ezeket a célértékeket ezért a tudományos szakvélemények alapján a halászati mortalitás arányszámaiként kell meghatározni és kifejezni (19). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Ezeket a célértékeket ezért a tudományos szakvélemények alapján a halászati mortalitás arányszámaiként kell meghatározni és kifejezni (19).

| (12) | Ezeket a célértékeket ezért a tudományos szakvélemények alapján a halászati mortalitás arányszámaiként kell meghatározni és kifejezni (19)

  , a halászott fajok állományméretét a maximális fenntartható hozamot eredményező szinten fenntartva vagy arra a szintre helyreállítva
  .
  A maximális fenntartható hozamot biztosító halászati arány a kiaknázás felső szintje kell legyen. |
| --- | --- |

(12)

Ezeket a célértékeket ezért a tudományos szakvélemények alapján a halászati mortalitás arányszámaiként kell meghatározni és kifejezni (19)

  , a halászott fajok állományméretét a maximális fenntartható hozamot eredményező szinten fenntartva vagy arra a szintre helyreállítva
  .
  A maximális fenntartható hozamot biztosító halászati arány a kiaknázás felső szintje kell legyen.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Védelmi referenciapontokat kell meghatározni annak érdekében, hogy még elővigyázatosabban lehessen eljárni olyan esetekben, amikor az állomány mérete egy meghatározott kritikus, komoly kockázatot jelentő szint alá csökken. Ezeket a védelmi referenciapontokat egy állományt illetően a
  szaporodóképes
  biomassza
  legalacsonyabb
  szintjén kell megállapítani
  , amely összhangban van a teljes szaporodási kapacitással
  . Korrekciós intézkedéseket kell előírni
  arra az esetre, ha
  az állomány mérete
  a szaporodóképes biomassza legalacsonyabb szintje
  alá
  esik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Védelmi referenciapontokat kell meghatározni annak érdekében, hogy még elővigyázatosabban lehessen eljárni olyan esetekben, amikor az állomány mérete egy meghatározott kritikus, komoly kockázatot jelentő szint alá csökken. Ezeket a védelmi referenciapontokat egy állományt illetően a
  szaporodóképes
  biomassza
  legalacsonyabb
  szintjén kell megállapítani
  , amely összhangban van a teljes szaporodási kapacitással
  . Korrekciós intézkedéseket kell előírni
  arra az esetre, ha
  az állomány mérete
  a szaporodóképes biomassza legalacsonyabb szintje
  alá
  esik
  .

| (13) | Védelmi referenciapontokat kell meghatározni annak érdekében, hogy még elővigyázatosabban lehessen eljárni olyan esetekben, amikor az állomány mérete egy meghatározott kritikus, komoly kockázatot jelentő szint alá csökken. Ezeket a védelmi referenciapontokat egy állományt illetően a
  maximális fenntartható hozamot biztosító
  biomassza szintjén kell megállapítani. Korrekciós intézkedéseket kell előírni
  annak megakadályozására
  ,
  hogy
  az állomány mérete
  e szint
  alá
  essen
  . |
| --- | --- |

(13)

Védelmi referenciapontokat kell meghatározni annak érdekében, hogy még elővigyázatosabban lehessen eljárni olyan esetekben, amikor az állomány mérete egy meghatározott kritikus, komoly kockázatot jelentő szint alá csökken. Ezeket a védelmi referenciapontokat egy állományt illetően a
  maximális fenntartható hozamot biztosító
  biomassza szintjén kell megállapítani. Korrekciós intézkedéseket kell előírni
  annak megakadályozására
  ,
  hogy
  az állomány mérete
  e szint
  alá
  essen
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A járulékos fogásként ejtett halállományok esetében – a szaporodóképes biomassza legalacsonyabb szintjére vonatkozó szakvélemény hiányában – célirányos védelmi intézkedéseket kell elfogadni, ha az állomány a tudományos szakvélemények szerint fenyegetettségnek van kitéve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A járulékos fogásként ejtett halállományok esetében – a szaporodóképes biomassza legalacsonyabb szintjére vonatkozó szakvélemény hiányában – célirányos védelmi intézkedéseket kell elfogadni, ha az állomány a tudományos szakvélemények szerint fenyegetettségnek van kitéve.

| (14) | A járulékos fogásként ejtett halállományok esetében – a szaporodóképes biomassza legalacsonyabb szintjére vonatkozó szakvélemény hiányában – célirányos védelmi intézkedéseket kell elfogadni, ha az állomány a
  más indikátorok alapján kialakított
  tudományos szakvélemények szerint fenyegetettségnek van kitéve.
  A szükséges intézkedések meghozatala érdekében gyorsan rendelkezésre kell bocsátani a járulékos fogások szaporodóképes biomasszájára vonatkozó tudományos adatokat. |
| --- | --- |

(14)

A járulékos fogásként ejtett halállományok esetében – a szaporodóképes biomassza legalacsonyabb szintjére vonatkozó szakvélemény hiányában – célirányos védelmi intézkedéseket kell elfogadni, ha az állomány a
  más indikátorok alapján kialakított
  tudományos szakvélemények szerint fenyegetettségnek van kitéve.
  A szükséges intézkedések meghozatala érdekében gyorsan rendelkezésre kell bocsátani a járulékos fogások szaporodóképes biomasszájára vonatkozó tudományos adatokat.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek – a 15. cikk (4) bekezdésének a)–c) pontjában foglaltak szerint – egyéb gazdálkodási intézkedéseket is elő kell írnia. Ezeket az intézkedéseket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek – a 15. cikk (4) bekezdésének a)–c) pontjában foglaltak szerint – egyéb gazdálkodási intézkedéseket is elő kell írnia. Ezeket az intézkedéseket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell meghatározni.

| (16) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek – a 15. cikk (4) bekezdésének a)–c) pontjában foglaltak szerint – egyéb gazdálkodási intézkedéseket is elő kell írnia. Ezeket az intézkedéseket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell meghatározni
  , az adott tanácsadó testülettel való konzultációt követően
  . |
| --- | --- |

(16)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek – a 15. cikk (4) bekezdésének a)–c) pontjában foglaltak szerint – egyéb gazdálkodási intézkedéseket is elő kell írnia. Ezeket az intézkedéseket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell meghatározni
  , az adott tanácsadó testülettel való konzultációt követően
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A Bizottságnak figyelembe kell vennie az adott tanácsadó testület véleményét az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a 15. cikk (4) bekezdésének a)–c) pontjában foglaltak szerinti egyéb gazdálkodási intézkedések meghatározása céljából elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A Bizottságnak figyelembe kell vennie az adott tanácsadó testület véleményét az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a 15. cikk (4) bekezdésének a)–c) pontjában foglaltak szerinti egyéb gazdálkodási intézkedések meghatározása céljából elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A tervnek felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kísérő technikai intézkedésekről is rendelkeznie kell annak érdekében, hogy hozzájáruljon a terv célkitűzéseinek eléréséhez, különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelméhez. A 2187/2005/EK (20) tanácsi rendelet felülvizsgálatáig szem előtt kell tartani, hogy ezek az intézkedések a rendelet egyes nem lényegi elemétől eltérhetnek, amennyiben az a terv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A tervnek felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kísérő technikai intézkedésekről is rendelkeznie kell annak érdekében, hogy hozzájáruljon a terv célkitűzéseinek eléréséhez, különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelméhez. A 2187/2005/EK (20) tanácsi rendelet felülvizsgálatáig szem előtt kell tartani, hogy ezek az intézkedések a rendelet egyes nem lényegi elemétől eltérhetnek, amennyiben az a terv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges.

| (17) | A tervnek
  az adott tanácsadó testülettel való konzultációt követően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kísérő technikai intézkedésekről is rendelkeznie kell annak érdekében, hogy hozzájáruljon a terv célkitűzéseinek eléréséhez, különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelméhez. A 2187/2005/EK (20) tanácsi rendelet felülvizsgálatáig szem előtt kell tartani, hogy ezek az intézkedések a rendelet egyes nem lényegi elemétől eltérhetnek, amennyiben az a terv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. |
| --- | --- |

(17)

A tervnek
  az adott tanácsadó testülettel való konzultációt követően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kísérő technikai intézkedésekről is rendelkeznie kell annak érdekében, hogy hozzájáruljon a terv célkitűzéseinek eléréséhez, különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelméhez. A 2187/2005/EK (20) tanácsi rendelet felülvizsgálatáig szem előtt kell tartani, hogy ezek az intézkedések a rendelet egyes nem lényegi elemétől eltérhetnek, amennyiben az a terv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A Bizottságnak a terv célkitűzéseinek eléréséhez egyes kísérő technikai intézkedések elfogadásakor figyelembe kell vennie az adott tanácsadó testületek véleményét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A Bizottságnak a terv célkitűzéseinek eléréséhez egyes kísérő technikai intézkedések elfogadásakor figyelembe kell vennie az adott tanácsadó testületek véleményét.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő alkalmazkodás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítéseként a sima lepényhalat, az érdes lepényhalat, a nagy rombuszhalat és a sima rombuszhalat érintő korrekciós intézkedések, a kirakodási kötelezettség végrehajtása, valamint technikai intézkedések vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során
  – többek között szakértői szinten –
  megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, a kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő alkalmazkodás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítéseként a sima lepényhalat, az érdes lepényhalat, a nagy rombuszhalat és a sima rombuszhalat érintő korrekciós intézkedések, a kirakodási kötelezettség végrehajtása, valamint technikai intézkedések vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során
  – többek között szakértői szinten –
  megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, a kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is.

| (18) | A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő alkalmazkodás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítéseként a sima lepényhalat, az érdes lepényhalat, a nagy rombuszhalat és a sima rombuszhalat érintő korrekciós intézkedések, a kirakodási kötelezettség végrehajtása, valamint technikai intézkedések vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson
  szakérői szinten és a tagállami és uniós szaktestületekkel, beleértve az Európai Parlament és a Tanács szakérőit is
  .
  Az érintettekkel intenzív vitát kell folytatni az egyes intézkedésekre vonatkozó javaslatok véglegesítése előtt.
   A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, a kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is. |
| --- | --- |

(18)

A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő alkalmazkodás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítéseként a sima lepényhalat, az érdes lepényhalat, a nagy rombuszhalat és a sima rombuszhalat érintő korrekciós intézkedések, a kirakodási kötelezettség végrehajtása, valamint technikai intézkedések vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson
  szakérői szinten és a tagállami és uniós szaktestületekkel, beleértve az Európai Parlament és a Tanács szakérőit is
  .
  Az érintettekkel intenzív vitát kell folytatni az egyes intézkedésekre vonatkozó javaslatok véglegesítése előtt.
   A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, a kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | A Bizottságnak figyelembe kell venni az adott tanácsadó testület véleményét a rendelet hatályát a sima lepényhalra, az érdes lepényhalra, a nagy rombuszhalra és sima rombuszhalra vonatkozó korrekciós intézkedések, valamint a kirakodási kötelezettségek végrehajtása és a technikai intézkedések tekintetében kiterjesztő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

A Bizottságnak figyelembe kell venni az adott tanácsadó testület véleményét a rendelet hatályát a sima lepényhalra, az érdes lepényhalra, a nagy rombuszhalra és sima rombuszhalra vonatkozó korrekciós intézkedések, valamint a kirakodási kötelezettségek végrehajtása és a technikai intézkedések tekintetében kiterjesztő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

18 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18b) | Az e rendeletben meghatározott terv végrehajtásakor kiemelten kell kezelni az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkében meghatározott regionalizáció elvének alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18b)

Az e rendeletben meghatározott terv végrehajtásakor kiemelten kell kezelni az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkében meghatározott regionalizáció elvének alkalmazását.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően amennyiben a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy a tervben foglaltak szerint egyes védelmi intézkedések vonatkozásában felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, a balti-tengeri halászatban közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ilyen intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat nyújthassanak be annak érdekében, hogy az említett intézkedések kidolgozása megfeleljen a Balti-tenger és az ott folytatott halászat sajátosságainak. A rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint meg kell határozni az említett ajánlások benyújtásának határidejét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően amennyiben a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy a tervben foglaltak szerint egyes védelmi intézkedések vonatkozásában felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, a balti-tengeri halászatban közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ilyen intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat nyújthassanak be annak érdekében, hogy az említett intézkedések kidolgozása megfeleljen a Balti-tenger és az ott folytatott halászat sajátosságainak. A rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint meg kell határozni az említett ajánlások benyújtásának határidejét.

| (19) | Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően amennyiben a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy a tervben foglaltak szerint egyes védelmi intézkedések vonatkozásában felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, a balti-tengeri halászatban közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak
  és tanácsadó testületeknek
  lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ilyen intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat nyújthassanak be annak érdekében, hogy az említett intézkedések kidolgozása megfeleljen a Balti-tenger és az ott folytatott halászat sajátosságainak. A rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint meg kell határozni az említett ajánlások benyújtásának határidejét. |
| --- | --- |

(19)

Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően amennyiben a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy a tervben foglaltak szerint egyes védelmi intézkedések vonatkozásában felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, a balti-tengeri halászatban közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak
  és tanácsadó testületeknek
  lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ilyen intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat nyújthassanak be annak érdekében, hogy az említett intézkedések kidolgozása megfeleljen a Balti-tenger és az ott folytatott halászat sajátosságainak. A rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint meg kell határozni az említett ajánlások benyújtásának határidejét.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A terv hatékonyságának és innovatív jellegének fokozása érdekében a közös ajánlások és az azokat követő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok célja annak biztosítása kell legyen, hogy alulról felfelé építkező és eredményalapú megközelítést alkalmaznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A terv hatékonyságának és innovatív jellegének fokozása érdekében a közös ajánlások és az azokat követő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok célja annak biztosítása kell legyen, hogy alulról felfelé építkező és eredményalapú megközelítést alkalmaznak.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

19 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19b) | A Bizottságnak a tervben szereplő egyes védelmi intézkedésekre vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor figyelembe kell vennie az adott tanácsadó testületek véleményét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19b)

A Bizottságnak a tervben szereplő egyes védelmi intézkedésekre vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor figyelembe kell vennie az adott tanácsadó testületek véleményét.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete

   (1bis)

  szerinti pénzügyi támogatást a halászati tevékenység ideiglenes szüneteltetése esetén is biztosíthassák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete

   (1bis)

  szerinti pénzügyi támogatást a halászati tevékenység ideiglenes szüneteltetése esetén is biztosíthassák.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Az időkeretet illetően
  a maximális fenntartható hozamot
  az érintett állományok vonatkozásában
  várhatóan
  2015-re kell elérni. Attól kezdődően pedig azt fenn kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Az időkeretet illetően
  a maximális fenntartható hozamot
  az érintett állományok vonatkozásában
  várhatóan
  2015-re kell elérni. Attól kezdődően pedig azt fenn kell tartani.

| (25) | Az időkeretet illetően az érintett állományok vonatkozásában
  a célokat lehetőleg
  2015-re kell elérni.
  A kiaknázási arányok későbbi elérése csak akkor engedélyezhető, ha 2015-re való elérésük komolyan veszélyeztetné az adott halászflották szociális és gazdasági fenntarthatóságát. 2015 után a lehető leghamarabb, de minden esetben legkésőbb 2020-ig el kell érni ezeket az arányokat.
  Attól kezdődően pedig azokat fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(25)

Az időkeretet illetően az érintett állományok vonatkozásában
  a célokat lehetőleg
  2015-re kell elérni.
  A kiaknázási arányok későbbi elérése csak akkor engedélyezhető, ha 2015-re való elérésük komolyan veszélyeztetné az adott halászflották szociális és gazdasági fenntarthatóságát. 2015 után a lehető leghamarabb, de minden esetben legkésőbb 2020-ig el kell érni ezeket az arányokat.
  Attól kezdődően pedig azokat fenn kell tartani.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Halászati erőkifejtési rendszer hiányában a Rigai-öbölre alkalmazandó különleges halászati engedélyre, valamint a hajó- és motorcserére vonatkozó különös rendelkezéseket el kell hagyni. A 2187/2005/EK tanácsi rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Halászati erőkifejtési rendszer hiányában a Rigai-öbölre alkalmazandó különleges halászati engedélyre, valamint a hajó- és motorcserére vonatkozó különös rendelkezéseket el kell hagyni. A 2187/2005/EK tanácsi rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

törölve

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A terv
  az ICES 22–32 alkörzetben
  az érintett állományok halászata során kifogott sima lepényhalra, érdes lepényhalra, nagy rombuszhalra és sima rombuszhalra is alkalmazandó
  . | (2)   
  Ez a rendelet intézkedéseket is előír
  az ICES 22–32 alkörzetben
  a sima lepényhal, érdes lepényhal, nagy rombuszhal és sima rombuszhal járulékos fogásaira, amelyeket az (1) bekezdésben említett állományok halászata során kell alkalmazni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   
  A terv
  az ICES 22–32 alkörzetben
  az érintett állományok halászata során kifogott sima lepényhalra, érdes lepényhalra, nagy rombuszhalra és sima rombuszhalra is alkalmazandó
  .

(2)   
  Ez a rendelet intézkedéseket is előír
  az ICES 22–32 alkörzetben
  a sima lepényhal, érdes lepényhal, nagy rombuszhal és sima rombuszhal járulékos fogásaira, amelyeket az (1) bekezdésben említett állományok halászata során kell alkalmazni
  .

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – b és c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „csapdaháló”:
  nagyméretű
  , rögzített, cölöpökre erősített vagy alkalmanként lebegő háló, amely
  felül nyitott, és
  fel van szerelve a halak terelésére és megtartására szolgáló különféle eszközökkel. Az ilyen hálók belseje általában a léhés alján zárt kamrákra oszlik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„csapdaháló”:
  nagyméretű
  , rögzített, cölöpökre erősített vagy alkalmanként lebegő háló, amely
  felül nyitott, és
  fel van szerelve a halak terelésére és megtartására szolgáló különféle eszközökkel. Az ilyen hálók belseje általában a léhés alján zárt kamrákra oszlik;

| b) | „csapdaháló
  , varsa és halcsapda
  ”: rögzített, cölöpökre erősített vagy alkalmanként lebegő háló, amely fel van szerelve a halak terelésére és megtartására szolgáló különféle eszközökkel. Az ilyen hálók belseje általában a léhés alján zárt kamrákra oszlik; |
| --- | --- |

b)

„csapdaháló
  , varsa és halcsapda
  ”: rögzített, cölöpökre erősített vagy alkalmanként lebegő háló, amely fel van szerelve a halak terelésére és megtartására szolgáló különféle eszközökkel. Az ilyen hálók belseje általában a léhés alján zárt kamrákra oszlik;

| c) | „csapdák és kosarak”: rákfélék és halak fogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú, különböző anyagokból készült, a tengerfenéken egyesével vagy sorban elhelyezett
  kis
  csapdák, amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek; |
| --- | --- |

c)

„csapdák és kosarak”: rákfélék és halak fogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú, különböző anyagokból készült, a tengerfenéken egyesével vagy sorban elhelyezett
  kis
  csapdák, amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek;

| c) | „csapdák és kosarak”: rákfélék és halak fogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú, különböző anyagokból készült, a tengerfenéken egyesével vagy sorban elhelyezett csapdák; amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek; |
| --- | --- |

c)

„csapdák és kosarak”: rákfélék és halak fogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú, különböző anyagokból készült, a tengerfenéken egyesével vagy sorban elhelyezett csapdák; amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek;

Módosítás 63, 28 és 56

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  terv célja az, hogy hozzájáruljon
  a közös halászati politika 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt
  célkitűzéseihez
  és különösen az alábbi
  célokhoz
  : | (1)   A tervnek
  biztosítania kell
  a közös halászati politika 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében
  a tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelvben
  felsorolt
  célkitűzéseinek
  és különösen az alábbi
  céloknak a teljesülését
  : |
| a) | az érintett állományok vonatkozásában a maximális fenntartható
  hozam elérése
  és fenntartása, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A
  terv célja az, hogy hozzájáruljon
  a közös halászati politika 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt
  célkitűzéseihez
  és különösen az alábbi
  célokhoz
  :

(1)   A tervnek
  biztosítania kell
  a közös halászati politika 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében
  a tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelvben
  felsorolt
  célkitűzéseinek
  és különösen az alábbi
  céloknak a teljesülését
  :

a)

az érintett állományok vonatkozásában a maximális fenntartható
  hozam elérése
  és fenntartása, és

| a) | az érintett állományok vonatkozásában a maximális fenntartható
  hozamot produkáló biomassza-mennyiség helyreállítása
  és fenntartása, és |
| --- | --- |

a)

az érintett állományok vonatkozásában a maximális fenntartható
  hozamot produkáló biomassza-mennyiség helyreállítása
  és fenntartása, és

| b) | az elővigyázatossági megközelítéssel összhangban
  a sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal
  állományai megóvásának biztosítása
  . |
| --- | --- |

b)

az elővigyázatossági megközelítéssel összhangban
  a sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal
  állományai megóvásának biztosítása
  .

| b) | a sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal
  a maximális fenntartható hozam produkálására képes szint feletti állományai
  megóvásának biztosítása. |
| --- | --- |

b)

a sima lepényhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal és nagy rombuszhal
  a maximális fenntartható hozam produkálására képes szint feletti állományai
  megóvásának biztosítása.

(2)   A terv
  célja, hogy hozzájáruljon
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése által az érintett állományokra és a sima lepényhalra vonatkozóan előírt kirakodási kötelezettség teljesítéséhez.

(2)   A terv
  a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakértelem révén a nem kívánt fogások elkerülésével és csökkentésével hozzájárul a visszadobások megszüntetéséhez és
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése által az érintett állományokra és a sima lepényhalra vonatkozóan előírt kirakodási kötelezettség teljesítéséhez.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

3 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. cikk |
| | Összhang az uniós környezetvédelmi szabályozással |
| | (1)
     
  A terv a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítését alkalmazza. |
| | (2)
     
  A halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt negatív hatásainak minimalizálása és a tengeri környezet leromlásának megakadályozása érdekében a tervnek összhangban kell állnia a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvvel és hozzá kell járulnia annak célkitűzéseinek teljesüléséhez, hogy 2020-ra jó környezeti állapot jöjjön létre. Különösen az alábbi célokkal: |
| | a) | az irányelv I. mellékletében szereplő 3. mutatóban szereplő feltételek teljesítésének biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a. cikk

Összhang az uniós környezetvédelmi szabályozással

(1)
     
  A terv a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítését alkalmazza.

(2)
     
  A halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt negatív hatásainak minimalizálása és a tengeri környezet leromlásának megakadályozása érdekében a tervnek összhangban kell állnia a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvvel és hozzá kell járulnia annak célkitűzéseinek teljesüléséhez, hogy 2020-ra jó környezeti állapot jöjjön létre. Különösen az alábbi célokkal:

a)

az irányelv I. mellékletében szereplő 3. mutatóban szereplő feltételek teljesítésének biztosítása;

| b) | az irányelv I. mellékletében szereplő 1., 4. és 6. mutató teljesítéséhez való hozzájárulás, arányosan a halászat teljesítésükben betöltött szerepével. |
| --- | --- |

b)

az irányelv I. mellékletében szereplő 1., 4. és 6. mutató teljesítéséhez való hozzájárulás, arányosan a halászat teljesítésükben betöltött szerepével.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A halászati mortalitás
  célértékét
  az érintett állományok vonatkozásában 2015-ig kell
  elérni és
  azt követően
  fenntartani az alábbi tartományokban
  : | (1)   A halászati mortalitás
  célértékének figyelembe kell vennie a legújabb tudományos szakvéleményeket és azt a lehetőség szerint
  az érintett állományok vonatkozásában
  lehetőség szerint
  2015-re,
  de fokozatosan, egyre növekvő alapon legkésőbb 2020-ig el
  kell
  érni, és
  azt követően
  fenn kell tartani. Az érintett állományok vonatkozásában a halászati mortalitást
  az alábbi tartományokban
  kell meghatározni
  : |
| Állomány | Halászati mortalitás célértékének tartománya | Állomány | Halászati mortalitás célértékének tartománya |
| Tőkehal, Balti-tenger Ny | 0,23 -0,29 | Tőkehal, Balti-tenger Ny | 0–FMSY |
| Tőkehal, Balti-tenger K | 0,41 -0,51 | Tőkehal, Balti-tenger K | 0–FMSY |
| Hering, a Balti-tenger középső része | 0,23 -0,29 | Hering, a Balti-tenger középső része | 0–FMSY |
| Hering, Rigai-öböl | 0,32 -0,39 | Hering, Rigai-öböl | 0–FMSY |
| Hering, Botteni-tenger | 0,13 -0,17 | Hering, Botteni-tenger | 0–FMSY |
| Hering, Botteni-öböl | Nincs meghatározva | Hering, Botteni-öböl | 0–FMSY |
| Hering, Balti-tenger Ny | 0,25 -0,31 | Hering, Balti-tenger Ny | 0–FMSY |
| Spratt, Balti-tenger | 0,26 -0,32 | Spratt, Balti-tenger | 0–FMSY |
| | Az FMSY (a legnagyobb fenntartható hozamnak megfelelő halászati mortalitás) értékeit a legfrissebb tudományos szakvélemények alapján kell megállapítani, a halászati mortalitás célértéke pedig 0,8 *FMSY kell legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A halászati mortalitás
  célértékét
  az érintett állományok vonatkozásában 2015-ig kell
  elérni és
  azt követően
  fenntartani az alábbi tartományokban
  :

(1)   A halászati mortalitás
  célértékének figyelembe kell vennie a legújabb tudományos szakvéleményeket és azt a lehetőség szerint
  az érintett állományok vonatkozásában
  lehetőség szerint
  2015-re,
  de fokozatosan, egyre növekvő alapon legkésőbb 2020-ig el
  kell
  érni, és
  azt követően
  fenn kell tartani. Az érintett állományok vonatkozásában a halászati mortalitást
  az alábbi tartományokban
  kell meghatározni
  :

Állomány

Halászati mortalitás célértékének tartománya

Állomány

Halászati mortalitás célértékének tartománya

Tőkehal, Balti-tenger Ny

0,23 -0,29

Tőkehal, Balti-tenger Ny

0–FMSY

Tőkehal, Balti-tenger K

0,41 -0,51

Tőkehal, Balti-tenger K

0–FMSY

Hering, a Balti-tenger középső része

0,23 -0,29

Hering, a Balti-tenger középső része

0–FMSY

Hering, Rigai-öböl

0,32 -0,39

Hering, Rigai-öböl

0–FMSY

Hering, Botteni-tenger

0,13 -0,17

Hering, Botteni-tenger

0–FMSY

Hering, Botteni-öböl

Nincs meghatározva

Hering, Botteni-öböl

0–FMSY

Hering, Balti-tenger Ny

0,25 -0,31

Hering, Balti-tenger Ny

0–FMSY

Spratt, Balti-tenger

0,26 -0,32

Spratt, Balti-tenger

0–FMSY

Az FMSY (a legnagyobb fenntartható hozamnak megfelelő halászati mortalitás) értékeit a legfrissebb tudományos szakvélemények alapján kell megállapítani, a halászati mortalitás célértéke pedig 0,8 *FMSY kell legyen.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A halászati lehetőségeket úgy kell meghatározni, hogy 5 %-nál kisebb legyen az esélye annak, hogy túllépik az (1) bekezdésben foglalt táblázatban szereplő F-MSY értékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A halászati lehetőségeket úgy kell meghatározni, hogy 5 %-nál kisebb legyen az esélye annak, hogy túllépik az (1) bekezdésben foglalt táblázatban szereplő F-MSY értékeket.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A rendelet előírja az 508/2014/EU rendelet 33. cikke szerinti halászati tevékenységek ideiglenes felfüggesztését, a rendelet szerinti pénzügyi támogatás nyújtásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  A rendelet előírja az 508/2014/EU rendelet 33. cikke szerinti halászati tevékenységek ideiglenes felfüggesztését, a rendelet szerinti pénzügyi támogatás nyújtásával.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  szaporodóképes biomassza legalacsonyabb szintjeként kifejezett
  védelmi referenciapont, amely összhangban van a teljes szaporodási kapacitással, az érintett állományok esetében a következőképpen alakul: | (1)   A védelmi referenciapont, amely összhangban van a teljes szaporodási kapacitással, az érintett állományok esetében a következőképpen alakul: |
| Állomány | A szaporodóképes biomassza megengedett legalacsonyabb szintje (tonna) | Állomány | A szaporodóképes biomassza megengedett legalacsonyabb szintje (tonna) |
| Tőkehal, Balti-tenger Ny | 36 400 | Tőkehal, Balti-tenger Ny | 36 400
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY |
| Tőkehal, Balti-tenger K | 88 200 | Tőkehal, Balti-tenger K | 88 200
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY |
| Hering, a Balti-tenger középső része | 600 000 | Hering, a Balti-tenger középső része | 600 000
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY |
| Hering, Rigai-öböl | Nincs meghatározva | Hering, Rigai-öböl | Nincs meghatározva
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY |
| Hering, Botteni-tenger | Nincs meghatározva | Hering, Botteni-tenger | Nincs meghatározva
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY |
| Hering, Botteni-öböl | Nincs meghatározva | Hering, Botteni-öböl | Nincs meghatározva
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY |
| Hering, Balti-tenger Ny | 110 000 | Hering, Balti-tenger Ny | 110 000
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY |
| Spratt, Balti-tenger | 570 000 | Spratt, Balti-tenger | 570 000
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A
  szaporodóképes biomassza legalacsonyabb szintjeként kifejezett
  védelmi referenciapont, amely összhangban van a teljes szaporodási kapacitással, az érintett állományok esetében a következőképpen alakul:

(1)   A védelmi referenciapont, amely összhangban van a teljes szaporodási kapacitással, az érintett állományok esetében a következőképpen alakul:

Állomány

A szaporodóképes biomassza megengedett legalacsonyabb szintje (tonna)

Állomány

A szaporodóképes biomassza megengedett legalacsonyabb szintje (tonna)

Tőkehal, Balti-tenger Ny

36 400

Tőkehal, Balti-tenger Ny

36 400
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY

Tőkehal, Balti-tenger K

88 200

Tőkehal, Balti-tenger K

88 200
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY

Hering, a Balti-tenger középső része

600 000

Hering, a Balti-tenger középső része

600 000
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY

Hering, Rigai-öböl

Nincs meghatározva

Hering, Rigai-öböl

Nincs meghatározva
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY

Hering, Botteni-tenger

Nincs meghatározva

Hering, Botteni-tenger

Nincs meghatározva
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY

Hering, Botteni-öböl

Nincs meghatározva

Hering, Botteni-öböl

Nincs meghatározva
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY

Hering, Balti-tenger Ny

110 000

Hering, Balti-tenger Ny

110 000
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY

Spratt, Balti-tenger

570 000

Spratt, Balti-tenger

570 000
  2015-re, és a többi évre pedig BMSY

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben bármely érintett állomány szaporodóképes biomasszája egy adott évben a szaporodóképes biomassza (1) bekezdésben meghatározott legalacsonyabb szintje alatt van, megfelelő korrekciós intézkedéseket kell elfogadni annak biztosítására, hogy az érintett állomány szintje mihamarabb visszaálljon
  az elővigyázatossági
  szintre. Mindenekelőtt a halászati lehetőségeket – a rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve és az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – az alatt a szint alatt kell megállapítani, amely a halászati mortalitás 4.
  cikk
  (1) bekezdésében felsorolt célértékének tartományát eredményezi. Ezek a korrekciós intézkedések adott esetben magukban foglalhatják a Bizottság által előterjesztett jogalkotási javaslatok benyújtását és az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerinti szükséghelyzeti intézkedések Bizottság általi elfogadását is. | (2)   Amennyiben bármely érintett állomány szaporodóképes biomasszája egy adott évben a szaporodóképes biomassza (1) bekezdésben meghatározott legalacsonyabb szintje alatt van, megfelelő korrekciós intézkedéseket kell elfogadni annak biztosítására, hogy az érintett állomány szintje mihamarabb visszaálljon
  a maximális fenntartható hozamot biztosító (MSY) szintet meghaladó
  szintre. Mindenekelőtt a halászati lehetőségeket – a rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve és az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – az alatt a szint alatt kell megállapítani, amely a halászati mortalitás
  e rendelet
  4.
  cikkének
  (1) bekezdésében felsorolt célértékének tartományát eredményezi. Ezek a korrekciós intézkedések adott esetben magukban foglalhatják a Bizottság által előterjesztett jogalkotási javaslatok benyújtását és az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerinti szükséghelyzeti intézkedések Bizottság általi elfogadását is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amennyiben bármely érintett állomány szaporodóképes biomasszája egy adott évben a szaporodóképes biomassza (1) bekezdésben meghatározott legalacsonyabb szintje alatt van, megfelelő korrekciós intézkedéseket kell elfogadni annak biztosítására, hogy az érintett állomány szintje mihamarabb visszaálljon
  az elővigyázatossági
  szintre. Mindenekelőtt a halászati lehetőségeket – a rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve és az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – az alatt a szint alatt kell megállapítani, amely a halászati mortalitás 4.
  cikk
  (1) bekezdésében felsorolt célértékének tartományát eredményezi. Ezek a korrekciós intézkedések adott esetben magukban foglalhatják a Bizottság által előterjesztett jogalkotási javaslatok benyújtását és az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerinti szükséghelyzeti intézkedések Bizottság általi elfogadását is.

(2)   Amennyiben bármely érintett állomány szaporodóképes biomasszája egy adott évben a szaporodóképes biomassza (1) bekezdésben meghatározott legalacsonyabb szintje alatt van, megfelelő korrekciós intézkedéseket kell elfogadni annak biztosítására, hogy az érintett állomány szintje mihamarabb visszaálljon
  a maximális fenntartható hozamot biztosító (MSY) szintet meghaladó
  szintre. Mindenekelőtt a halászati lehetőségeket – a rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve és az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – az alatt a szint alatt kell megállapítani, amely a halászati mortalitás
  e rendelet
  4.
  cikkének
  (1) bekezdésében felsorolt célértékének tartományát eredményezi. Ezek a korrekciós intézkedések adott esetben magukban foglalhatják a Bizottság által előterjesztett jogalkotási javaslatok benyújtását és az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerinti szükséghelyzeti intézkedések Bizottság általi elfogadását is.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Amennyiben bármely érintett állomány biomasszája egy adott évben az alábbi táblázatban meghatározott szint alá esik, megfelelő intézkedéseket kell elfogadni az érintett állomány halászatának leállítására: |
| | Állomány | A biomassza megengedett legalacsonyabb szintje (tonna) |
| | Tőkehal, Balti-tenger Ny | 26 000 |
| | Tőkehal, Balti-tenger K | 63 000 |
| | Hering, a Balti-tenger középső része | 430 000 |
| | Hering, Rigai-öböl | Nincs meghatározva |
| | Hering, Botteni-tenger | Nincs meghatározva |
| | Hering, Botteni-öböl | Nincs meghatározva |
| | Hering, Balti-tenger Ny | 90 000 |
| | Spratt, Balti-tenger | 410 000 |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.
     
  Amennyiben bármely érintett állomány biomasszája egy adott évben az alábbi táblázatban meghatározott szint alá esik, megfelelő intézkedéseket kell elfogadni az érintett állomány halászatának leállítására:

Állomány

A biomassza megengedett legalacsonyabb szintje (tonna)

Tőkehal, Balti-tenger Ny

26 000

Tőkehal, Balti-tenger K

63 000

Hering, a Balti-tenger középső része

430 000

Hering, Rigai-öböl

Nincs meghatározva

Hering, Botteni-tenger

Nincs meghatározva

Hering, Botteni-öböl

Nincs meghatározva

Hering, Balti-tenger Ny

90 000

Spratt, Balti-tenger

410 000

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6 cikk | 6. cikk |
| A sima
  lepényhalat, az
  érdes
  lepényhalat, a
  nagy
  rombuszhalat és a
  sima
  rombuszhalat fenyegető veszély esetén végrehajtandó
  intézkedések | A sima
  lepényhalra,
  érdes
  lepényhalra,
  nagy
  rombuszhalra és
  sima
  rombuszhalra vonatkozó technikai védelmi
  intézkedések |
| (1)   Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint a sima lepényhal, az érdes lepényhal, a nagy rombuszhal vagy a sima rombuszhal balti-tengeri
  állományainak megóvását veszély fenyegeti
  , a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 15. cikk alapján
  a fenyegetett állományt
  illetően konkrét védelmi intézkedésre és az alábbi
  intézkedések bármelyikére
  irányuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el: | (1)   Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint
  korrekciós intézkedésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy
  a sima lepényhal, az érdes lepényhal, a nagy rombuszhal vagy a sima rombuszhal balti-tengeri
  állományaival való gazdálkodás az elővigyázatosság elvével összhangban történjen
  , a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 15. cikk alapján
  a sima lepényhal, az érdes lepényhal, a nagy rombuszhal és a sima rombuszhal járulékos fogásait
  illetően konkrét védelmi intézkedésre és az alábbi
  technikai intézkedésekre
  irányuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el: |
| c)
  a) | a halászati kapacitás és a halászati erőkifejtés kiigazítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6 cikk

6. cikk

A sima
  lepényhalat, az
  érdes
  lepényhalat, a
  nagy
  rombuszhalat és a
  sima
  rombuszhalat fenyegető veszély esetén végrehajtandó
  intézkedések

A sima
  lepényhalra,
  érdes
  lepényhalra,
  nagy
  rombuszhalra és
  sima
  rombuszhalra vonatkozó technikai védelmi
  intézkedések

(1)   Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint a sima lepényhal, az érdes lepényhal, a nagy rombuszhal vagy a sima rombuszhal balti-tengeri
  állományainak megóvását veszély fenyegeti
  , a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 15. cikk alapján
  a fenyegetett állományt
  illetően konkrét védelmi intézkedésre és az alábbi
  intézkedések bármelyikére
  irányuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el:

(1)   Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint
  korrekciós intézkedésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy
  a sima lepényhal, az érdes lepényhal, a nagy rombuszhal vagy a sima rombuszhal balti-tengeri
  állományaival való gazdálkodás az elővigyázatosság elvével összhangban történjen
  , a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 15. cikk alapján
  a sima lepényhal, az érdes lepényhal, a nagy rombuszhal és a sima rombuszhal járulékos fogásait
  illetően konkrét védelmi intézkedésre és az alábbi
  technikai intézkedésekre
  irányuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el:

c)
  a)

a halászati kapacitás és a halászati erőkifejtés kiigazítása;

| a) | a halászati kapacitás és a halászati erőkifejtés kiigazítása; |
| --- | --- |

a)

a halászati kapacitás és a halászati erőkifejtés kiigazítása;

| d) | b) technikai intézkedések, beleértve: |
| --- | --- |

d)

b) technikai intézkedések, beleértve:

| (1) | a halászeszközök jellemzői, különösen a szembőség, fonalvastagság és a halászeszközök mérete; |
| --- | --- |

(1)

a halászeszközök jellemzői, különösen a szembőség, fonalvastagság és a halászeszközök mérete;

| b) | a halászeszközök jellemzői, különösen a szembőség, fonalvastagság és a halászeszközök mérete; |
| --- | --- |

b)

a halászeszközök jellemzői, különösen a szembőség, fonalvastagság és a halászeszközök mérete;

| (2) | a halászeszközök használata, különösen az eszközök merítési ideje és merítési mélysége; |
| --- | --- |

(2)

a halászeszközök használata, különösen az eszközök merítési ideje és merítési mélysége;

| c) | a halászeszközök használata, különösen az eszközök merítési ideje és merítési mélysége; |
| --- | --- |

c)

a halászeszközök használata, különösen az eszközök merítési ideje és merítési mélysége;

| (3) | halászati korlátozások vagy tilalmak bizonyos területeken; |
| --- | --- |

(3)

halászati korlátozások vagy tilalmak bizonyos területeken;

| d) | halászati korlátozások vagy tilalmak bizonyos területeken; |
| --- | --- |

d)

halászati korlátozások vagy tilalmak bizonyos területeken;

| (4) | halászati korlátozások vagy tilalmak bizonyos időszakokban; |
| --- | --- |

(4)

halászati korlátozások vagy tilalmak bizonyos időszakokban;

| e) | halászati korlátozások vagy tilalmak bizonyos időszakokban; |
| --- | --- |

e)

halászati korlátozások vagy tilalmak bizonyos időszakokban;

| (5) | minimális védelmi referenciaméret. |
| --- | --- |

(5)

minimális védelmi referenciaméret.

| f) | minimális védelmi referenciaméret; |
| --- | --- |

f)

minimális védelmi referenciaméret;

| g) | a szelektivitáshoz kapcsolódó más jellemzők. |
| --- | --- |

g)

a szelektivitáshoz kapcsolódó más jellemzők.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt célkitűzések elérésére irányulnak és tudományos szakvéleményeken alapulnak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt célkitűzések
  , valamint a 3a. cikk szerint az uniós környezetvédelmi szabályozással való összhang
  elérésére irányulnak és
  a legjobb rendelkezésre álló
  tudományos szakvéleményeken alapulnak.

(3)   Az érintett tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján az (1) bekezdésben említett konkrét védelmi intézkedések elfogadására közös ajánlásokat nyújthatnak be.

(3)   Az érintett tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján az (1) bekezdésben említett konkrét védelmi intézkedések elfogadására közös ajánlásokat nyújthatnak be.

(3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság konzultál az Európai Parlamenttel és az érintett tanácsadó testületekkel.

(3b)
     
  A Bizottság az érintett tagállamokkal konzultálva az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatását egy évvel az elfogadásuk után – és azt követően évente – elemzi. Amennyiben az elemzés azt mutatja, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktus nem kezeli megfelelően a helyzetet, az érintett tagállam az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint közös ajánlást nyújthat be.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kirakodási kötelezettséget
  az érintett állományokra és a sima lepényhalra
  nem kell alkalmazni, amennyiben a halászatot a következő eszközökkel folytatják: csapdahálók, csapdák és varsák. | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kirakodási kötelezettséget
  tőkehalra
  nem kell alkalmazni, amennyiben a halászatot a következő eszközökkel folytatják: csapdahálók, csapdák, varsák
  és halcsapdák
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kirakodási kötelezettséget
  az érintett állományokra és a sima lepényhalra
  nem kell alkalmazni, amennyiben a halászatot a következő eszközökkel folytatják: csapdahálók, csapdák és varsák.

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kirakodási kötelezettséget
  tőkehalra
  nem kell alkalmazni, amennyiben a halászatot a következő eszközökkel folytatják: csapdahálók, csapdák, varsák
  és halcsapdák
  .

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések a 3. cikkben foglalt célkitűzések elérésére, különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelmére irányulnak. | (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések a 3. cikkben foglalt célkitűzések elérésére, különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelmére
  , valamint a 3a. cikk szerint az uniós környezetvédelmi szabályozással való összhang elérésére és a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt negatív hatásainak minimalizálására
  irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések a 3. cikkben foglalt célkitűzések elérésére, különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelmére irányulnak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések a 3. cikkben foglalt célkitűzések elérésére, különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelmére
  , valamint a 3a. cikk szerint az uniós környezetvédelmi szabályozással való összhang elérésére és a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt negatív hatásainak minimalizálására
  irányulnak.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 2187/2005/EK rendelet
  3. és 4. cikkében említett
  II.
  és
  III. mellékletben foglalt célfajokra
  és
  szembőségre vonatkozó előírások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a 2187/2005/EK rendelet
  3. és 4. cikkében említett
  II.
  és
  III. mellékletben foglalt célfajokra
  és
  szembőségre vonatkozó előírások;

| a) | a 2187/2005/EK rendelet II., III.
  és IV.
  mellékletében,
  és e rendelet 3. és 4. cikkében, illetve 14. cikkének (1) bekezdésében
  foglalt célfajokra, szembőségre
  és minimális védelmi referenciaméretre
  vonatkozó előírások; |
| --- | --- |

a)

a 2187/2005/EK rendelet II., III.
  és IV.
  mellékletében,
  és e rendelet 3. és 4. cikkében, illetve 14. cikkének (1) bekezdésében
  foglalt célfajokra, szembőségre
  és minimális védelmi referenciaméretre
  vonatkozó előírások;

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a rendelet 22. cikke szerinti, vonóhálóval végzett halászat tilalma a Rigai-öbölben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

a rendelet 22. cikke szerinti, vonóhálóval végzett halászat tilalma a Rigai-öbölben;

törölve

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottságnak a technikai intézkedések elfogadása előtt továbbá figyelembe kell vennie a legfrissebb tudományos szakvéleményeket, beleértve az ICES tanulmányait is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottságnak a technikai intézkedések elfogadása előtt továbbá figyelembe kell vennie a legfrissebb tudományos szakvéleményeket, beleértve az ICES tanulmányait is.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  A tőkehal ívási időszakában meg kell tiltani a 110 mm-nél kisebb szembőségű fix hálóval, illetve a 120 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálóval történő nyílt tengeri halászatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)
     
  A tőkehal ívási időszakában meg kell tiltani a 110 mm-nél kisebb szembőségű fix hálóval, illetve a 120 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálóval történő nyílt tengeri halászatot.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

VI a fejezet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | VIa. FEJEZET |
| | EGYEDI INTÉZKEDÉSEK |
| | 9a. cikk |
| | Különös intézkedések |
| | (1)
     
  Május 1-jétől október 31-ig tilos mindenféle halászati tevékenység a következő koordinátákat összekötő vonalak által meghatározott tengerszakaszon, amelyeket a WGS84 koordinátarendszer szerint kell mérni: |
| | a) | 1. terület: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

VIa. FEJEZET

EGYEDI INTÉZKEDÉSEK

9a. cikk

Különös intézkedések

(1)
     
  Május 1-jétől október 31-ig tilos mindenféle halászati tevékenység a következő koordinátákat összekötő vonalak által meghatározott tengerszakaszon, amelyeket a WGS84 koordinátarendszer szerint kell mérni:

a)

1. terület:

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E

| | — | 55o 45′ N, 16o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 16o 30′ E

| | — | 55o 00′ N, 16o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 30′ E

| | — | 55o 00′ N, 16o 00′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 00′ E

| | — | 55o 15′ N, 16o 00′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 16o 00′ E

| | — | 55o 15′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 15o 30′ E

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E

| b) | 2. terület: |
| --- | --- |

b)

2. terület:

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E

| | — | 54o 48′ N, 19o 20′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 48′ N, 19o 20′ E

| | — | 54o 45′ N, 19o 19′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 19o 19′ E

| | — | 54o 45′ N, 18o 55′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 18o 55′ E

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E

| c) | 3. terület: |
| --- | --- |

c)

3. terület:

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E

| | — | 56o 13′ N, 19o 31′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 19o 31′ E

| | — | 55o 59′ N, 19o 13′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 59′ N, 19o 13′ E

| | — | 56o 03′ N, 19o 06′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 03′ N, 19o 06′ E

| | — | 56o 00′ N, 18o 51′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 00′ N, 18o 51′ E

| | — | 55o 47′ N, 18o 57′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 47′ N, 18o 57′ E

| | — | 55o 30′ N, 18o 34′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 30′ N, 18o 34′ E

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E. |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E.

(2)
     
  Minden legalább nyolc méter összhosszúságú uniós hajónak, amely a 2187/2005/EK rendelet 3. cikkével összhangban a balti-tengeri tőkehalhalászatra való halászeszközzel rendelkezik a fedélzetén, vagy azt használ, a balti-tengeri tőkehalra vonatkozó különleges halászati engedéllyel kell rendelkeznie.

(3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 15. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon e cikk módosítására, ha szükségessé válik a 3. cikkben említett célkitűzések megvalósítása, és különösen a fiatal egyedek, illetve az ívó halak védelme érdekében.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10 cikk | 10 cikk |
| Regionális együttműködés | Regionális együttműködés |
| (1)   Az e
  fejezet
  szerinti intézkedésekre az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdését kell alkalmazni. | (1)   Az e
  rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdése
  szerinti intézkedésekre az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdését kell alkalmazni. |
| (2)   Az érintett tagállamok
  az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján az alábbi határidőn belül
  közös ajánlásokat nyújthatnak be: | (2)   Az érintett tagállamok
  a regionális tanácsadó testületekkel való konzultációt követően az e rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében, 8. cikkének (3) bekezdésében és 9. cikkének (4) bekezdésében említett
  közös ajánlásokat nyújthatnak be
  , első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül, azt követően pedig – a 14. cikk alapján – a terv értékelésének minden egyes benyújtását követő 12 hónapon belül, de a tagállamokat érintő intézkedések esetén mindenképpen szeptember 1. előtt
  .
  Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha a terv által kezelt valamely állomány esetében hirtelen változás történik, amennyiben a javasolt intézkedésekre tudományos szakvélemények alapján van szükség, vagy ilyenek indokolják azokat. |
| a) | a 6. cikk (1) bekezdése szerinti, egy adott naptári évre vonatkozó intézkedések tekintetében legkésőbb az előző év szeptember 1-jéig; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10 cikk

10 cikk

Regionális együttműködés

Regionális együttműködés

(1)   Az e
  fejezet
  szerinti intézkedésekre az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdését kell alkalmazni.

(1)   Az e
  rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdése
  szerinti intézkedésekre az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdését kell alkalmazni.

(2)   Az érintett tagállamok
  az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján az alábbi határidőn belül
  közös ajánlásokat nyújthatnak be:

(2)   Az érintett tagállamok
  a regionális tanácsadó testületekkel való konzultációt követően az e rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében, 8. cikkének (3) bekezdésében és 9. cikkének (4) bekezdésében említett
  közös ajánlásokat nyújthatnak be
  , első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül, azt követően pedig – a 14. cikk alapján – a terv értékelésének minden egyes benyújtását követő 12 hónapon belül, de a tagállamokat érintő intézkedések esetén mindenképpen szeptember 1. előtt
  .
  Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha a terv által kezelt valamely állomány esetében hirtelen változás történik, amennyiben a javasolt intézkedésekre tudományos szakvélemények alapján van szükség, vagy ilyenek indokolják azokat.

a)

a 6. cikk (1) bekezdése szerinti, egy adott naptári évre vonatkozó intézkedések tekintetében legkésőbb az előző év szeptember 1-jéig;

| b) | a 8. és 9. cikk (1) bekezdése szerinti intézkedések vonatkozásában első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül, azt követően pedig – a 14. cikk alapján – a terv értékelésének minden egyes benyújtását követő hat hónapon belül. |
| --- | --- |

b)

a 8. és 9. cikk (1) bekezdése szerinti intézkedések vonatkozásában első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül, azt követően pedig – a 14. cikk alapján – a terv értékelésének minden egyes benyújtását követő hat hónapon belül.

(2a)
     
  Az érintett tanácsadó testületek is benyújthatnak ajánlásokat a (2) bekezdésben meghatározott ütemezés szerint.

(2b)
     
  Amennyiben a Bizottság eltér a közös ajánlásoktól, az eltérést be kell nyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és azt ellenőrizni kell.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12 cikk | 12 cikk |
| Előzetes értesítések | Előzetes értesítések |
| (1)   Az 17/2009/EK rendelet 1. cikkének (1224) bekezdésétől eltérve az említett cikk szerinti előzetes értesítési kötelezettség a legalább nyolc méter teljes hosszúságú olyan uniós halászhajók parancsnokaira vonatkozik, amelyek legalább 300 kg tőkehalat
  vagy
  2 tonna, nyíltvízi állományból származó halat tartanak a fedélzeten; | (1)   Az 1224/2009/EK rendelet 1. cikkének (17) bekezdésétől eltérve az említett cikk szerinti előzetes értesítési kötelezettség a
  következőkre vonatkozik
  : |
| | a) | a legalább nyolc méter teljes hosszúságú olyan uniós halászhajók parancsnokaira, amelyek
  tőkehalra halásznak és
  legalább 300 kg tőkehalat tartanak a fedélzeten; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12 cikk

12 cikk

Előzetes értesítések

Előzetes értesítések

(1)   Az 17/2009/EK rendelet 1. cikkének (1224) bekezdésétől eltérve az említett cikk szerinti előzetes értesítési kötelezettség a legalább nyolc méter teljes hosszúságú olyan uniós halászhajók parancsnokaira vonatkozik, amelyek legalább 300 kg tőkehalat
  vagy
  2 tonna, nyíltvízi állományból származó halat tartanak a fedélzeten;

(1)   Az 1224/2009/EK rendelet 1. cikkének (17) bekezdésétől eltérve az említett cikk szerinti előzetes értesítési kötelezettség a
  következőkre vonatkozik
  :

a)

a legalább nyolc méter teljes hosszúságú olyan uniós halászhajók parancsnokaira, amelyek
  tőkehalra halásznak és
  legalább 300 kg tőkehalat tartanak a fedélzeten;

| b) | a legalább nyolc méter teljes hosszúságú olyan uniós halászhajók parancsnokaira, amelyek heringre és/vagy sprattra halásznak és
  legalább 2 tonna, nyíltvízi állományból származó halat tartanak a fedélzeten; |
| --- | --- |

b)

a legalább nyolc méter teljes hosszúságú olyan uniós halászhajók parancsnokaira, amelyek heringre és/vagy sprattra halásznak és
  legalább 2 tonna, nyíltvízi állományból származó halat tartanak a fedélzeten;

(2)   Az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az említett cikkben foglalt előzetes értesítést a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább egy órával kell elküldeni.

(2)   Az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az említett cikkben foglalt előzetes értesítést a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább egy órával kell elküldeni.
  A partmenti tagállam illetékes hatóságai egyedi alapon engedélyezhetik a korábbi behajózást a kikötőbe, amennyiben a megfelelő ellenőrzési intézkedésekhez szükséges feltételek teljesülnek.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 5
  tonna, nyíltvízi állományból származó hal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

5
  tonna, nyíltvízi állományból származó hal.

| b) | 2
  tonna, nyíltvízi állományból származó hal. |
| --- | --- |

b)

2
  tonna, nyíltvízi állományból származó hal.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14 cikk | 14 cikk |
| A terv értékelése | A terv értékelése |
| A
  Bizottság
  gondoskodik arról, hogy
  a tervnek az e rendelet hatálya alá tartozó állományokra, valamint az ezen állományok halászatára gyakorolt
  hatásáról – különösen a tudományos szakvélemények változásának figyelembevétele érdekében – a terv hatálybalépése utáni hatodik évben, majd azt követően minden hatodik évben értékelés készüljön
  . A Bizottság az említett
  értékelések
  eredményeit benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. | Az e rendelet hatályba lépése utáni harmadik évben, majd azt követően ötévente a
  Bizottság
  értékeli
  a
  többéves
  tervnek az e rendelet hatálya alá tartozó állományokra, valamint az ezen állományok halászatára gyakorolt
  hatását a maximális hozam produkálására képes szint feletti halállományok helyreállítása és megőrzése felé tett előrehaladásra
  . A Bizottság az említett
  értékelés
  eredményeit benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  , és adott esetben, figyelembe véve a legfrissebb tudományos szakvéleményeket, javasolhatja a többéves terv módosítását vagy kezdeményezheti a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok módosítását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14 cikk

14 cikk

A terv értékelése

A terv értékelése

A
  Bizottság
  gondoskodik arról, hogy
  a tervnek az e rendelet hatálya alá tartozó állományokra, valamint az ezen állományok halászatára gyakorolt
  hatásáról – különösen a tudományos szakvélemények változásának figyelembevétele érdekében – a terv hatálybalépése utáni hatodik évben, majd azt követően minden hatodik évben értékelés készüljön
  . A Bizottság az említett
  értékelések
  eredményeit benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Az e rendelet hatályba lépése utáni harmadik évben, majd azt követően ötévente a
  Bizottság
  értékeli
  a
  többéves
  tervnek az e rendelet hatálya alá tartozó állományokra, valamint az ezen állományok halászatára gyakorolt
  hatását a maximális hozam produkálására képes szint feletti halállományok helyreállítása és megőrzése felé tett előrehaladásra
  . A Bizottság az említett
  értékelés
  eredményeit benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  , és adott esetben, figyelembe véve a legfrissebb tudományos szakvéleményeket, javasolhatja a többéves terv módosítását vagy kezdeményezheti a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok módosítását
  .

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

IX a fejezet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | IXa. FEJEZET |
| | AZ EURÓPAI TENGERÜGYI ÉS HALÁSZATI ALAPBÓL NYÚJTOTT TÁMOGATÁS |
| | 14a. cikk |
| | Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból nyújtott támogatás |
| | Az 508/2014/EU rendelet 33. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában az e rendelet szerinti többéves tervet az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerinti többéves tervnek kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

IXa. FEJEZET

AZ EURÓPAI TENGERÜGYI ÉS HALÁSZATI ALAPBÓL NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

14a. cikk

Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból nyújtott támogatás

Az 508/2014/EU rendelet 33. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában az e rendelet szerinti többéves tervet az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerinti többéves tervnek kell tekinteni.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 6., 8. és 9. cikkben említett felhatalmazás a Bizottságot
  e rendelet hatálybalépésétől határozatlan időre
  illeti meg. | (2)   A 6., 8. és 9. cikkben említett felhatalmazás a Bizottságot
  2015. szeptember 1-jétől számított öt évre
  illeti meg.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A 6., 8. és 9. cikkben említett felhatalmazás a Bizottságot
  e rendelet hatálybalépésétől határozatlan időre
  illeti meg.

(2)   A 6., 8. és 9. cikkben említett felhatalmazás a Bizottságot
  2015. szeptember 1-jétől számított öt évre
  illeti meg.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2187/2005/EK rendelet
  20. és 21. cikkét
  el kell hagyni. | A 2187/2005/EK rendelet a
  következőképpen módosul
  : |
| | (1)
     
  A 13. cikk (3) bekezdését
  el kell hagyni. |
| | (2)
     
  A IV. mellékletben a „Legkisebb méret” oszlopban a tőkehalra vonatkozó minimális védelmi referenciaméret tekintetében a „38 cm” szavak helyébe „35 cm” szavak lépnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 2187/2005/EK rendelet
  20. és 21. cikkét
  el kell hagyni.

A 2187/2005/EK rendelet a
  következőképpen módosul
  :

(1)
     
  A 13. cikk (3) bekezdését
  el kell hagyni.

(2)
     
  A IV. mellékletben a „Legkisebb méret” oszlopban a tőkehalra vonatkozó minimális védelmi referenciaméret tekintetében a „38 cm” szavak helyébe „35 cm” szavak lépnek.

---

(1)  Az ügyet a 61. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A8-0128/2015).

(16)  HL L 179., 1998.6.23., 3. o.

(16)  HL L 179., 1998.6.23., 3. o.

(1bis)  
  A tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164.,2008.25.6., 19. o.).

(19)  ICES technical services, September 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(19)  ICES technical services, September 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(20)  A Tanács 2005. december 21-i 2187/2005/EK rendelete a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 349., 2005.12.31., 1. o.).

(20)  A Tanács 2005. december 21-i 2187/2005/EK rendelete a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 349., 2005.12.31., 1. o.).

(1bis)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 508/2014/EU rendelete az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/142

---

P8_TA(2015)0105

A fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség ***I

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a kirakodási kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 346/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0889), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0889),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0465/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0465/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 29-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. február 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. február 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8–0060/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8–0060/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 311., 2014.9.12., 68. o.

---

P8_TC1-COD(2013)0436

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 28-án került elfogadásra a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendeletnek, valamint az 1379/2013/EU és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kirakodási kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/812 rendelet.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/143

---

P8_TA(2015)0106

Az EK-Ororszország partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvátország uniós csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv ***

Az Európai Parlament 2015. április 28-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 346/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11878/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11878/2014),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (11513/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (11513/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikkével és 212. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0006/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikkével és 212. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0006/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0129/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0129/2015),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének.

---

2015. április 29., szerda

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/144

---

P8_TA(2015)0110

Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programok kezdeti előfinanszírozása ***I

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kezdeti előfinanszírozási összeg növelése tekintetében való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 346/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0046), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0046),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 164. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 164. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0036/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. március 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. március 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottságnak a javaslat pénzügyi összeegyeztethetőségére vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottságnak a javaslat pénzügyi összeegyeztethetőségére vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. április 21-i levelében tett azon kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. április 21-i levelében tett azon kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 59. és 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 59. és 41. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0134/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0134/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2015)0026

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az 1304/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kiegészítő kezdeti előfinanszírozási összeg tekintetében való módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/779 rendelet.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/145 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/145

---

P8_TA(2015)0111

A meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése ***I

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 346/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0707), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0707),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0271/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0271/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. március 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. március 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0026/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0026/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P8_TC1-COD(2014)0334

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra a meghatározott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalának közös szabályairól szóló 3030/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/937 rendelet.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/146

---

P8_TA(2015)0112

Az EGK és Norvégia között létrejött megállapodásban előírt védintézkedések ***I

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2016/C 346/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0304), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0304),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0010/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0010/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzat 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzat 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0046/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0046/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0159

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/938 rendelet.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/147

---

P8_TA(2015)0113

Az EK és Albánia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ***I

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2016/C 346/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0375), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0375),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0034/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0047/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0047/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0191

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/939 rendelet.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/148 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/148

---

P8_TA(2015)0114

Az EK és Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás ***I

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2016/C 346/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0443), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0443),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0087/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0087/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0017/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0017/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0206

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/940 rendelet.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/149

---

P8_TA(2015)0115

Az EK és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás ***I

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2016/C 346/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0394), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0394),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0041/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0132/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0132/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0199

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/941 rendelet.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/150

---

P8_TA(2015)0116

Az EUMSZ 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazása *

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

(Konzultáció – kodifikáció)

(2016/C 346/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0377), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0377),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 109. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0139/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 109. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0139/2014),

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0029/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően módosított javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/151

---

P8_TA(2015)0117

Az EUMSZ 108. cikkének alkalmazására vonatkozó szabályok *

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

(Konzultáció – kodifikáció)

(2016/C 346/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0534), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0534),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 109. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0212/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 109. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0212/2014),

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0047/2014); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0047/2014);

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően módosított javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/152

---

P8_TA(2015)0170

Pénzpiaci alapok ***I

Az Európai Parlament 2015. április 29-én elfogadott módosításai a pénzpiaci alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 346/38)

Módosítás 1

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*)

a Bizottság javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS

(EU) 2015/... RENDELETE

a pénzpiaci alapokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A pénzpiaci alapok (a továbbiakban: PPA-k) rövid távú finanszírozást nyújtanak pénzügyi intézmények, vállalatok és kormányok számára. Ezen intézmények finanszírozásán keresztül hozzájárulnak az európai gazdaság finanszírozásához.
  E szervezetek PPA-befektetéseiket hitelkockázataik és kitettségeik elosztásának hatékony eszközeként használják, és nem kizárólag bankbetétekre támaszkodnak. |
| --- | --- |

(1)

A pénzpiaci alapok (a továbbiakban: PPA-k) rövid távú finanszírozást nyújtanak pénzügyi intézmények, vállalatok és kormányok számára. Ezen intézmények finanszírozásán keresztül hozzájárulnak az európai gazdaság finanszírozásához.
  E szervezetek PPA-befektetéseiket hitelkockázataik és kitettségeik elosztásának hatékony eszközeként használják, és nem kizárólag bankbetétekre támaszkodnak.

| (2) | A keresleti oldalon a PPA-k olyan rövid távú készpénzkezelési eszközt jelentenek, amelyek magas fokú likviditást, diverzifikációt, és a befektetett alaptőke piaci hozammal kombinált értékállóságát biztosítják. A PPA-kat
  a szervezetek széles köre használja – ideértve a jótékonysági szervezeteket, lakásépítési egyesületeket, helyi önkormányzatokat és nagyobb szakmai befektetőket – pl. vállalatokat és nyugdíjalapokat –,
  amelyek készpénztöbbletüket rövid távon kívánják befektetni. A PPA-k ezért kulcsfontosságú kapcsolatot képviselnek a rövid távú pénzkereslet és -kínálat között. |
| --- | --- |

(2)

A keresleti oldalon a PPA-k olyan rövid távú készpénzkezelési eszközt jelentenek, amelyek magas fokú likviditást, diverzifikációt, és a befektetett alaptőke piaci hozammal kombinált értékállóságát biztosítják. A PPA-kat
  a szervezetek széles köre használja – ideértve a jótékonysági szervezeteket, lakásépítési egyesületeket, helyi önkormányzatokat és nagyobb szakmai befektetőket – pl. vállalatokat és nyugdíjalapokat –,
  amelyek készpénztöbbletüket rövid távon kívánják befektetni. A PPA-k ezért kulcsfontosságú kapcsolatot képviselnek a rövid távú pénzkereslet és -kínálat között.

| (3) | A pénzügyi válság eseményei a PPA-k számos olyan jellemzőjére világítottak rá, amelyek kiszolgáltatottá teszik e szervezeteket a pénzügyi piacok nehézségei idején, és ezáltal a PPA-k a pénzügyi rendszerben
  terjeszthetik
  vagy
  felerősíthetik
  a kockázatokat. Amikor elkezd csökkenni azon eszközök ára, amelybe a PPA-k pénzüket befektették, különösen feszült piaci helyzetben, a PPA-k nem mindig képesek betartani a befektetőknek kibocsátott jegyek vagy részvények azonnali visszaváltására és értékállóságára vonatkozó ígéretüket. Ez a helyzet,
  amely a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) szerint az állandó vagy változatlan nettó eszközértékű PPA-k esetében különösen súlyos lehet,
  a visszaváltási kérelmek
  jelentős és
  hirtelen megugrását okozhatja, amely potenciálisan messzemenő makroökonómiai
  következményeket válthat ki
  . |
| --- | --- |

(3)

A pénzügyi válság eseményei a PPA-k számos olyan jellemzőjére világítottak rá, amelyek kiszolgáltatottá teszik e szervezeteket a pénzügyi piacok nehézségei idején, és ezáltal a PPA-k a pénzügyi rendszerben
  terjeszthetik
  vagy
  felerősíthetik
  a kockázatokat. Amikor elkezd csökkenni azon eszközök ára, amelybe a PPA-k pénzüket befektették, különösen feszült piaci helyzetben, a PPA-k nem mindig képesek betartani a befektetőknek kibocsátott jegyek vagy részvények azonnali visszaváltására és értékállóságára vonatkozó ígéretüket. Ez a helyzet,
  amely a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) szerint az állandó vagy változatlan nettó eszközértékű PPA-k esetében különösen súlyos lehet,
  a visszaváltási kérelmek
  jelentős és
  hirtelen megugrását okozhatja, amely potenciálisan messzemenő makroökonómiai
  következményeket válthat ki
  .

| (4) | A jelentős visszaváltási kérelmek arra
  kényszeríthetik
  a PPA-kat, hogy befektetési eszközeik egy részét az árak esése közepette értékesítsék, amivel
  esetleg
  táplálják a likviditási válságot. Ilyen körülmények mellett a pénzpiaci kibocsátóknak súlyos finanszírozási nehézségekkel kell szembenézniük, ha a kereskedelmi
  értékpapírok
  és egyéb pénzpiaci
  eszközök
  piaca elapad.
  Ez fertőzést eredményezhet
  a rövid távú finanszírozási piacon, közvetlen és lényeges
  nehézségeket előidézve
  a pénzügyi intézmények, a vállalatok és a kormányok, azaz végső soron az egész gazdaság finanszírozása terén. |
| --- | --- |

(4)

A jelentős visszaváltási kérelmek arra
  kényszeríthetik
  a PPA-kat, hogy befektetési eszközeik egy részét az árak esése közepette értékesítsék, amivel
  esetleg
  táplálják a likviditási válságot. Ilyen körülmények mellett a pénzpiaci kibocsátóknak súlyos finanszírozási nehézségekkel kell szembenézniük, ha a kereskedelmi
  értékpapírok
  és egyéb pénzpiaci
  eszközök
  piaca elapad.
  Ez fertőzést eredményezhet
  a rövid távú finanszírozási piacon, közvetlen és lényeges
  nehézségeket előidézve
  a pénzügyi intézmények, a vállalatok és a kormányok, azaz végső soron az egész gazdaság finanszírozása terén.

| (5) | Az eszközkezelők – a szponzorok
  támogatásával
   – diszkrecionális támogatást nyújthatnak PPA-ik likviditásának és stabilitásának megőrzése érdekében. A szponzorok gyakran attól való félelmükben kényszerülnek értéket vesztő PPA-ik támogatására, hogy hírnevük veszélybe kerülhet, és a pánik más tevékenységeikre is átterjedhet. Az alap nagyságától és a visszaváltás iránti nyomás mértékétől függően a szponzori támogatás olyan méretet ölthet, amely meghaladja a szponzor azonnal rendelkezésre álló tartalékait. Ezért fontos egységes keretszabályokat alkotni a szponzorcsődök megelőzése, és a PPA-kat szponzoráló egyéb szervezetek átfertőződésének elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az eszközkezelők – a szponzorok
  támogatásával
   – diszkrecionális támogatást nyújthatnak PPA-ik likviditásának és stabilitásának megőrzése érdekében. A szponzorok gyakran attól való félelmükben kényszerülnek értéket vesztő PPA-ik támogatására, hogy hírnevük veszélybe kerülhet, és a pánik más tevékenységeikre is átterjedhet. Az alap nagyságától és a visszaváltás iránti nyomás mértékétől függően a szponzori támogatás olyan méretet ölthet, amely meghaladja a szponzor azonnal rendelkezésre álló tartalékait. Ezért fontos egységes keretszabályokat alkotni a szponzorcsődök megelőzése, és a PPA-kat szponzoráló egyéb szervezetek átfertőződésének elkerülése érdekében.

| (6) | A
  belső piac
  integritásának és stabilitásának megőrzése érdekében
  szabályokat kell meghatározni a PPA-k működésére, és különösen a PPA-k portfólióinak összetételére vonatkozóan.
  Ennek célja, hogy növelje a PPA-k ellenálló képességét, és korlátozza a fertőzés továbbterjedési csatornáit is.
  Unió-szerte egységes szabályokra van szükség annak biztosításához, hogy a PPA-k ▌eleget
  tudjanak
  tenni a befektetők visszaváltási igényeinek, különösen feszült piaci helyzetben. A PPA-k portfóliója tekintetében is egységes szabályokra van szükség annak biztosításához, hogy a PPA-k megbirkózhassanak a befektetők jelentős csoportja által nagy
  mennyiségben
  és hirtelen benyújtott visszaváltási kérelmekkel. |
| --- | --- |

(6)

A
  belső piac
  integritásának és stabilitásának megőrzése érdekében
  szabályokat kell meghatározni a PPA-k működésére, és különösen a PPA-k portfólióinak összetételére vonatkozóan.
  Ennek célja, hogy növelje a PPA-k ellenálló képességét, és korlátozza a fertőzés továbbterjedési csatornáit is.
  Unió-szerte egységes szabályokra van szükség annak biztosításához, hogy a PPA-k ▌eleget
  tudjanak
  tenni a befektetők visszaváltási igényeinek, különösen feszült piaci helyzetben. A PPA-k portfóliója tekintetében is egységes szabályokra van szükség annak biztosításához, hogy a PPA-k megbirkózhassanak a befektetők jelentős csoportja által nagy
  mennyiségben
  és hirtelen benyújtott visszaváltási kérelmekkel.

| (7) | Egységes PPA-szabályokra van továbbá szükség a pénzügyi intézmények, a rövid lejáratú hitelpapírok vállalati kibocsátói, valamint a kormányok rövid távú finanszírozási piaca zavartalan működésének biztosításához. Ezekre azért is szükség van, hogy egyenlő bánásmódot biztosítsunk a PPA-k befektetői számára, valamint elkerülhessük azt, hogy a kései visszaváltóknak
  hátrányuk származzon abból
  , ha a visszaváltásokat ideiglenesen felfüggesztik, vagy a PPA-t felszámolják. |
| --- | --- |

(7)

Egységes PPA-szabályokra van továbbá szükség a pénzügyi intézmények, a rövid lejáratú hitelpapírok vállalati kibocsátói, valamint a kormányok rövid távú finanszírozási piaca zavartalan működésének biztosításához. Ezekre azért is szükség van, hogy egyenlő bánásmódot biztosítsunk a PPA-k befektetői számára, valamint elkerülhessük azt, hogy a kései visszaváltóknak
  hátrányuk származzon abból
  , ha a visszaváltásokat ideiglenesen felfüggesztik, vagy a PPA-t felszámolják.

| (8) | Rendelkezni kell a PPA-khoz kapcsolódó prudenciális követelmények összehangolásáról olyan egyértelmű szabályok meghatározásával, amelyek Európa-szerte közvetlen kötelezettségeket szabnak a PPA-k és kezelőik számára. Ez Unió-szerte megerősítené a PPA-k, mint a kormányok és a vállalati szektor rövid távú finanszírozási forrásának szerepét. Biztosítaná egyúttal azt is, hogy a PPA-k az uniós ipar készpénzkezelési igényeit kielégítő, megbízható eszközök maradjanak. Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) iránymutatásokat fogadott el a PPA-kra vonatkozóan, hogy egyenlő minimális versenyfeltételeket biztosítson az Unióban működő PPA-k számára; |
| --- | --- |

(8)

Rendelkezni kell a PPA-khoz kapcsolódó prudenciális követelmények összehangolásáról olyan egyértelmű szabályok meghatározásával, amelyek Európa-szerte közvetlen kötelezettségeket szabnak a PPA-k és kezelőik számára. Ez Unió-szerte megerősítené a PPA-k, mint a kormányok és a vállalati szektor rövid távú finanszírozási forrásának szerepét. Biztosítaná egyúttal azt is, hogy a PPA-k az uniós ipar készpénzkezelési igényeit kielégítő, megbízható eszközök maradjanak. Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) iránymutatásokat fogadott el a PPA-kra vonatkozóan, hogy egyenlő minimális versenyfeltételeket biztosítson az Unióban működő PPA-k számára;

| (9) | Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) iránymutatásokat fogadott el a PPA-kra vonatkozóan, hogy egyenlő minimális versenyfeltételeket biztosítson az Unióban működő PPA-k számára; ezen iránymutatásokat egy évvel hatálybalépésük után mindössze 12 tagállam hajtotta végre, ami arra utal, hogy továbbra is eltérő nemzeti szabályok vannak érvényben. Amint az a pénzügyi válság alatt is beigazolódott, a különféle nemzeti megközelítések nem tudják orvosolni az Unió pénzpiacainak gyenge pontjait, és nem képesek enyhíteni a tovagyűrűző hatásokat, ami veszélyezteti a belső piac működését és stabilitását. A PPA-k közös szabályainak ezért magas szintű befektetői védelmet kell biztosítaniuk, valamint meg kell előzniük és enyhíteniük kell a
  PPA-kat érintő
  esetleges
  piaci rohamokból
  fakadó potenciális fertőzésveszélyt. |
| --- | --- |

(9)

Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) iránymutatásokat fogadott el a PPA-kra vonatkozóan, hogy egyenlő minimális versenyfeltételeket biztosítson az Unióban működő PPA-k számára; ezen iránymutatásokat egy évvel hatálybalépésük után mindössze 12 tagállam hajtotta végre, ami arra utal, hogy továbbra is eltérő nemzeti szabályok vannak érvényben. Amint az a pénzügyi válság alatt is beigazolódott, a különféle nemzeti megközelítések nem tudják orvosolni az Unió pénzpiacainak gyenge pontjait, és nem képesek enyhíteni a tovagyűrűző hatásokat, ami veszélyezteti a belső piac működését és stabilitását. A PPA-k közös szabályainak ezért magas szintű befektetői védelmet kell biztosítaniuk, valamint meg kell előzniük és enyhíteniük kell a
  PPA-kat érintő
  esetleges
  piaci rohamokból
  fakadó potenciális fertőzésveszélyt.

| (10) | PPA-szabályokat meghatározó rendelet hiányában fennáll a veszélye annak, hogy a tagállamok nemzeti szinten a jövőben is eltérő intézkedéseket fogadnak el, amelyek a továbbiakban is jelentősen torzíthatják a versenyt, és jelentős különbségeket eredményezhetnek az alapvető befektetésvédelmi előírásokban. A portfólió összetételére, az elfogadható eszközökre, lejáratukra, likviditásukra és diverzifikációjukra, valamint a pénzpiaci eszközök kibocsátóinak hitelminősítésére vonatkozó eltérő követelmények a befektetők különböző szintű védelmét eredményezik, mivel a PPA-k befektetési ajánlataihoz más és más kockázat társul.
  Létfontosságú
  ezért egységes szabályok elfogadásával megakadályozni, hogy az esetleges fertőzés átterjedjen a rövid távú finanszírozási piacra és a
  PPA
  szponzoraira, hiszen ez ▌veszélyeztetné az Unió pénzügyi piacának stabilitását.
  A rendszerszintű kockázat csökkentése érdekében az állandó nettó eszközértékű PPA-kat e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődően az Unióban kizárólag államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-ként, lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-ként vagy alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-ként lehet működtetni. Eltérő rendelkezés hiányában az e rendeletben található, állandó nettó eszközértékű PPA-kra való valamennyi hivatkozást az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-kra, a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-kra és alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kra való hivatkozásnak kell tekinteni. A már meglévő állandó nettó eszközértékű PPA-k dönthetnek úgy, hogy a továbbiakban inkább változó nettó eszközértékű PPA-ként működnek
  . |
| --- | --- |

(10)

PPA-szabályokat meghatározó rendelet hiányában fennáll a veszélye annak, hogy a tagállamok nemzeti szinten a jövőben is eltérő intézkedéseket fogadnak el, amelyek a továbbiakban is jelentősen torzíthatják a versenyt, és jelentős különbségeket eredményezhetnek az alapvető befektetésvédelmi előírásokban. A portfólió összetételére, az elfogadható eszközökre, lejáratukra, likviditásukra és diverzifikációjukra, valamint a pénzpiaci eszközök kibocsátóinak hitelminősítésére vonatkozó eltérő követelmények a befektetők különböző szintű védelmét eredményezik, mivel a PPA-k befektetési ajánlataihoz más és más kockázat társul.
  Létfontosságú
  ezért egységes szabályok elfogadásával megakadályozni, hogy az esetleges fertőzés átterjedjen a rövid távú finanszírozási piacra és a
  PPA
  szponzoraira, hiszen ez ▌veszélyeztetné az Unió pénzügyi piacának stabilitását.
  A rendszerszintű kockázat csökkentése érdekében az állandó nettó eszközértékű PPA-kat e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődően az Unióban kizárólag államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-ként, lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-ként vagy alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-ként lehet működtetni. Eltérő rendelkezés hiányában az e rendeletben található, állandó nettó eszközértékű PPA-kra való valamennyi hivatkozást az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-kra, a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-kra és alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kra való hivatkozásnak kell tekinteni. A már meglévő állandó nettó eszközértékű PPA-k dönthetnek úgy, hogy a továbbiakban inkább változó nettó eszközértékű PPA-ként működnek
  .

| (11) | A PPA-król szóló új szabályok szorosan kapcsolódnak a 2009/65/EK irányelvhez (3) és a 2011/61/EU irányelvhez (4), mivel ezek képezik az Unióban működő PPA-k létrehozását, irányítását és forgalmazását szabályozó jogi keretet. |
| --- | --- |

(11)

A PPA-król szóló új szabályok szorosan kapcsolódnak a 2009/65/EK irányelvhez (3) és a 2011/61/EU irányelvhez (4), mivel ezek képezik az Unióban működő PPA-k létrehozását, irányítását és forgalmazását szabályozó jogi keretet.

| (12) | Az Unióban a kollektív befektetési vállalkozások működhetnek átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásként (a továbbiakban: ÁÉKBV), amelyet a 2009/65/EK irányelv alapján engedélyezett ÁÉKBV-kezelő vagy befektetési vállalkozás kezel, vagy alternatív befektetési alapként (a továbbiakban: ABA), amelyet a 2011/61/EU irányelv alapján engedélyezett vagy nyilvántartásba vett alternatívbefektetésialap-kezelő (a továbbiakban: ABAK) irányít. A PPA-kra vonatkozó új szabályok kiegészítik a fenti irányelveket. A PPA-kra vonatkozó új egységes szabályokat tehát a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelvekben meghatározottak mellett kell alkalmazni. A 2009/65/EK irányelv VII. fejezetében meghatározott számos, az ÁÉKBV-k befektetési politikájára vonatkozó szabályt ugyanakkor kimondottan nem kell alkalmazni, és a PPA-kra vonatkozó új egységes rendelkezésekben specifikus termékszabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(12)

Az Unióban a kollektív befektetési vállalkozások működhetnek átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásként (a továbbiakban: ÁÉKBV), amelyet a 2009/65/EK irányelv alapján engedélyezett ÁÉKBV-kezelő vagy befektetési vállalkozás kezel, vagy alternatív befektetési alapként (a továbbiakban: ABA), amelyet a 2011/61/EU irányelv alapján engedélyezett vagy nyilvántartásba vett alternatívbefektetésialap-kezelő (a továbbiakban: ABAK) irányít. A PPA-kra vonatkozó új szabályok kiegészítik a fenti irányelveket. A PPA-kra vonatkozó új egységes szabályokat tehát a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelvekben meghatározottak mellett kell alkalmazni. A 2009/65/EK irányelv VII. fejezetében meghatározott számos, az ÁÉKBV-k befektetési politikájára vonatkozó szabályt ugyanakkor kimondottan nem kell alkalmazni, és a PPA-kra vonatkozó új egységes rendelkezésekben specifikus termékszabályokat kell megállapítani.

| (13) | Összehangolt szabályokat kell alkalmazni azon kollektív befektetési vállalkozásokra, amelyek a PPA-khoz hasonló jellemzőkkel rendelkeznek. Kötelezően eleget kell tenniük a PPA-kra vonatkozó új szabályoknak azoknak az ÁÉKBV-knak és ABA-knak, amelyek rövid lejáratú eszközökbe – például pénzpiaci eszközökbe vagy betétekbe – fektetnek, vagy pusztán azzal a céllal kötnek fordított repomegállapodásokat vagy egyes származtatott ügyleteket, hogy az alap más befektetéseivel kapcsolatos kockázatokat fedezzék, és amelyek célja, hogy a pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot nyújtsanak, vagy megőrizzék a befektetés értékét. |
| --- | --- |

(13)

Összehangolt szabályokat kell alkalmazni azon kollektív befektetési vállalkozásokra, amelyek a PPA-khoz hasonló jellemzőkkel rendelkeznek. Kötelezően eleget kell tenniük a PPA-kra vonatkozó új szabályoknak azoknak az ÁÉKBV-knak és ABA-knak, amelyek rövid lejáratú eszközökbe – például pénzpiaci eszközökbe vagy betétekbe – fektetnek, vagy pusztán azzal a céllal kötnek fordított repomegállapodásokat vagy egyes származtatott ügyleteket, hogy az alap más befektetéseivel kapcsolatos kockázatokat fedezzék, és amelyek célja, hogy a pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot nyújtsanak, vagy megőrizzék a befektetés értékét.

| (14) | A PPA-k sajátossága egyrészt abból fakad, hogy milyen eszközökbe fektetnek, másrészt abból, hogy mi a céljuk. A pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozam nyújtására és a befektetés értékének megőrzésére irányuló célkitűzés nem zárják ki kölcsönösen egymást. Valamely PPA követheti e két célkitűzés egyikét vagy akár egyszerre mindkettőt. |
| --- | --- |

(14)

A PPA-k sajátossága egyrészt abból fakad, hogy milyen eszközökbe fektetnek, másrészt abból, hogy mi a céljuk. A pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozam nyújtására és a befektetés értékének megőrzésére irányuló célkitűzés nem zárják ki kölcsönösen egymást. Valamely PPA követheti e két célkitűzés egyikét vagy akár egyszerre mindkettőt.

| (15) | A pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozam biztosítását tág értelemben kell venni. A várt hozamot nem kell tökéletesen összehangolni az EONIA, Libor, Euribor vagy más vonatkozó pénzpiaci kamatlábakkal. Valamely ÁÉKBV vagy ABA attól még nem kerül ki az új egységes szabályok hatálya alól, ha a pénzpiaci kamatlábnál kissé magasabb hozamot kíván biztosítani. |
| --- | --- |

(15)

A pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozam biztosítását tág értelemben kell venni. A várt hozamot nem kell tökéletesen összehangolni az EONIA, Libor, Euribor vagy más vonatkozó pénzpiaci kamatlábakkal. Valamely ÁÉKBV vagy ABA attól még nem kerül ki az új egységes szabályok hatálya alól, ha a pénzpiaci kamatlábnál kissé magasabb hozamot kíván biztosítani.

| (16) | A befektetés értékének megőrzésére irányuló célkitűzésen nem kell az alap által ígért tőkegaranciát érteni. Úgy kell érteni, mint az ÁÉKBV vagy az ABA egyik célkitűzését. A befektetések értékének csökkenése nem jelenti azt, hogy a kollektív befektetési vállalkozás megváltoztatta volna a befektetés értékének megőrzésére irányuló célkitűzését. |
| --- | --- |

(16)

A befektetés értékének megőrzésére irányuló célkitűzésen nem kell az alap által ígért tőkegaranciát érteni. Úgy kell érteni, mint az ÁÉKBV vagy az ABA egyik célkitűzését. A befektetések értékének csökkenése nem jelenti azt, hogy a kollektív befektetési vállalkozás megváltoztatta volna a befektetés értékének megőrzésére irányuló célkitűzését.

| (17) | Fontos, hogy a hatóságok a PPA-k tulajdonságaival bíró ÁÉKBV-ket és ABA-kat PPA-ként azonosítsák, és kifejezetten ellenőrizzék, hogy képesek-e arra, hogy folyamatosan megfeleljenek az új, közös PPA-szabályoknak. E célból az illetékes hatóságoknak engedélyezniük kell a PPA-k működését. Az ÁÉKBV-k esetében a PPA-ként való engedélyezést az ÁÉKBV-ként való engedélyezés részévé kell tenni, a 2009/65/EK irányelvben biztosított harmonizált eljárásoknak megfelelően. Ami az ABA-kat illeti, mivel azok nem tartoznak a 2011/61/EU irányelv szerinti összehangolt engedélyezési és felügyeleti eljárások hatálya alá, közös engedélyezési alapszabályokat kell biztosítani a már meglévő összehangolt ÁÉKBV-szabályok mintájára. Ezen eljárásoknak biztosítaniuk kell, hogy a PPA-ként engedélyezett ABA kezelője a 2011/61/EU irányelvvel összhangban engedélyezett alternatívbefektetésialap-kezelő legyen. |
| --- | --- |

(17)

Fontos, hogy a hatóságok a PPA-k tulajdonságaival bíró ÁÉKBV-ket és ABA-kat PPA-ként azonosítsák, és kifejezetten ellenőrizzék, hogy képesek-e arra, hogy folyamatosan megfeleljenek az új, közös PPA-szabályoknak. E célból az illetékes hatóságoknak engedélyezniük kell a PPA-k működését. Az ÁÉKBV-k esetében a PPA-ként való engedélyezést az ÁÉKBV-ként való engedélyezés részévé kell tenni, a 2009/65/EK irányelvben biztosított harmonizált eljárásoknak megfelelően. Ami az ABA-kat illeti, mivel azok nem tartoznak a 2011/61/EU irányelv szerinti összehangolt engedélyezési és felügyeleti eljárások hatálya alá, közös engedélyezési alapszabályokat kell biztosítani a már meglévő összehangolt ÁÉKBV-szabályok mintájára. Ezen eljárásoknak biztosítaniuk kell, hogy a PPA-ként engedélyezett ABA kezelője a 2011/61/EU irányelvvel összhangban engedélyezett alternatívbefektetésialap-kezelő legyen.

| (18) | Annak biztosítása érdekében, hogy az új, közös PPA-szabályok a PPA-k jellemzőivel bíró összes kollektív befektetési vállalkozásra kiterjedjenek, azon kollektív vállalkozások esetében, amelyek nem felelnek meg e rendelet szabályainak, meg kell tiltani a „pénzpiaci alap” megnevezés vagy egyéb olyan kifejezés használatát, amely azt sugallja, hogy a kollektív befektetési vállalkozás a PPA-k jellemzőivel bír. A PPA-kra vonatkozó szabályok kikerülése érdekében az illetékes hatóságoknak felügyelniük kell az illetékességi területükön létrehozott vagy forgalmazott kollektív befektetési vállalkozások piaci gyakorlatait annak ellenőrzése érdekében, hogy nem élnek-e vissza a pénzpiaci alap megnevezéssel, vagy nem sugallják-e azt, hogy PPA-k az új szabályozási keretet betartása nélkül. |
| --- | --- |

(18)

Annak biztosítása érdekében, hogy az új, közös PPA-szabályok a PPA-k jellemzőivel bíró összes kollektív befektetési vállalkozásra kiterjedjenek, azon kollektív vállalkozások esetében, amelyek nem felelnek meg e rendelet szabályainak, meg kell tiltani a „pénzpiaci alap” megnevezés vagy egyéb olyan kifejezés használatát, amely azt sugallja, hogy a kollektív befektetési vállalkozás a PPA-k jellemzőivel bír. A PPA-kra vonatkozó szabályok kikerülése érdekében az illetékes hatóságoknak felügyelniük kell az illetékességi területükön létrehozott vagy forgalmazott kollektív befektetési vállalkozások piaci gyakorlatait annak ellenőrzése érdekében, hogy nem élnek-e vissza a pénzpiaci alap megnevezéssel, vagy nem sugallják-e azt, hogy PPA-k az új szabályozási keretet betartása nélkül.

| (19) | A PPA-kra alkalmazandó új szabályoknak a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelv, valamint a végrehajtásukra elfogadott jogi aktusok által létrehozott meglévő szabályozási keretre kell épülniük. Ezért a PPA-kat érintő termékszabályokat a meglévő uniós jogszabályokban meghatározott termékszabályok mellett kell alkalmazni, kivéve, ha kimondottan kikötik, hogy utóbbiak nem alkalmazandók. Továbbá, a meglévő keretben megállapított kezelési és forgalmazási szabályokat a PPA-kra is alkalmazni kell, figyelembe véve, hogy ÁÉKBV-ről vagy ABA-ról van-e szó. A fentihez hasonlóan, a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelvekben megállapított, a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtásra és a letelepedés szabadságára vonatkozó szabályokat hasonlóképpen alkalmazni kell a PPA-k határokon átnyúló tevékenységeire. |
| --- | --- |

(19)

A PPA-kra alkalmazandó új szabályoknak a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelv, valamint a végrehajtásukra elfogadott jogi aktusok által létrehozott meglévő szabályozási keretre kell épülniük. Ezért a PPA-kat érintő termékszabályokat a meglévő uniós jogszabályokban meghatározott termékszabályok mellett kell alkalmazni, kivéve, ha kimondottan kikötik, hogy utóbbiak nem alkalmazandók. Továbbá, a meglévő keretben megállapított kezelési és forgalmazási szabályokat a PPA-kra is alkalmazni kell, figyelembe véve, hogy ÁÉKBV-ről vagy ABA-ról van-e szó. A fentihez hasonlóan, a 2009/65/EK és a 2011/61/EU irányelvekben megállapított, a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtásra és a letelepedés szabadságára vonatkozó szabályokat hasonlóképpen alkalmazni kell a PPA-k határokon átnyúló tevékenységeire.

| (20) | Mivel az ÁÉKBV-k és az ABA-k olyan különféle jogi formákat ölthetnek, amelyek nem feltétlenül ruházzák fel őket jogi személyiséggel, a PPA-kat fellépésre felszólító rendelkezéseket a PPA kezelőjére vonatkozóként kell értelmezni azokban az esetekben, amikor a PPA-t olyan ÁÉKBV-ként vagy ABA-ként hozták létre, amely saját jogi személyiség hiányában önmagában nem léphet fel. |
| --- | --- |

(20)

Mivel az ÁÉKBV-k és az ABA-k olyan különféle jogi formákat ölthetnek, amelyek nem feltétlenül ruházzák fel őket jogi személyiséggel, a PPA-kat fellépésre felszólító rendelkezéseket a PPA kezelőjére vonatkozóként kell értelmezni azokban az esetekben, amikor a PPA-t olyan ÁÉKBV-ként vagy ABA-ként hozták létre, amely saját jogi személyiség hiányában önmagában nem léphet fel.

| (21) | A PPA-k portfoliójára vonatkozó szabályok előírják azon eszközkategóriák egyértelmű azonosítását, amelyekbe a PPA-k fektethetnek, valamint azt, hogy milyen feltételek mellett elfogadhatóak. A PPA-k integritásának biztosítása érdekében kívánatos továbbá megtiltani, hogy a PPA-k olyan pénzügyi tranzakciókba bocsátkozzanak, amelyek veszélyeztetik befektetési stratégiájukat és célkitűzéseiket. |
| --- | --- |

(21)

A PPA-k portfoliójára vonatkozó szabályok előírják azon eszközkategóriák egyértelmű azonosítását, amelyekbe a PPA-k fektethetnek, valamint azt, hogy milyen feltételek mellett elfogadhatóak. A PPA-k integritásának biztosítása érdekében kívánatos továbbá megtiltani, hogy a PPA-k olyan pénzügyi tranzakciókba bocsátkozzanak, amelyek veszélyeztetik befektetési stratégiájukat és célkitűzéseiket.

| (22) | A pénzpiaci eszközök hagyományosan a pénzpiacon forgalmazott átruházható eszközök, például kincstárjegyek, önkormányzati kötvények, letéti jegyek, kereskedelmi értékpapírok,
  kiváló minőségű likvid eszközökkel fedezett értékpapírok
  , bankelfogadványok, valamint közepes és rövid futamidejű kötvények. Ezek csak akkor fogadhatók el PPA általi befektetésre, ha megfelelnek a futamidőkorlátoknak,
  vagy az eszközfedezetű értékpapírok esetében az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (5)

  hatodik részében szereplő likviditási szabályoknak megfelelően kiváló minőségű eszközként elfogadhatók
  , és a PPA magas hitelminőségűnek tekinti őket. |
| --- | --- |

(22)

A pénzpiaci eszközök hagyományosan a pénzpiacon forgalmazott átruházható eszközök, például kincstárjegyek, önkormányzati kötvények, letéti jegyek, kereskedelmi értékpapírok,
  kiváló minőségű likvid eszközökkel fedezett értékpapírok
  , bankelfogadványok, valamint közepes és rövid futamidejű kötvények. Ezek csak akkor fogadhatók el PPA általi befektetésre, ha megfelelnek a futamidőkorlátoknak,
  vagy az eszközfedezetű értékpapírok esetében az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (5)

  hatodik részében szereplő likviditási szabályoknak megfelelően kiváló minőségű eszközként elfogadhatók
  , és a PPA magas hitelminőségűnek tekinti őket.

| (23) | Az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapír elfogadható pénzpiaci eszközöknek tekinthető, amennyiben további követelményeknek tesz eleget. Mivel a válság alatt egyes értékpapírosítások kimondottan instabilak voltak, futamidőkorlátokat, valamint a mögöttes eszközökre vonatkozó minőségkritériumokat kell megállapítani,
  továbbá biztosítani kell a kitettségek halmazának kellő diverzifikáltságát is.
   A mögöttes
  eszközöknek azonban
  nem minden kategóriája
  bizonyult instabilnak, többek között különösen azok az értékpapírosítások nem, ahol a mögöttes eszközök a gyártók működő tőkéjének és a reálgazdasági áruk és szolgáltatások értékesítésének támogatásához kapcsolódtak. Ezek az értékpapírosítások jól teljesítettek, és ezeket elfogadható pénzpiaci eszköznek kell tekinteni, amennyiben kiváló minőségű likvid eszközként elfogadhatóak az 575/2013/EU rendelet hatodik részében foglalt likviditási szabályoknak megfelelően, amelyeket részletesen a(z) .../.../EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet

   (6)

  határoz meg
  .
  Ez alkalmazandó a minősített kiváló minőségű likvid eszközökkel fedezett értékpapírokra, amelyek a(z) .../.../EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 13. cikke (2) bekezdése g) pontjának iii. és iv. alpontjában említett értékpapírosított mögöttes eszközök következő alkategóriáiból állnak: egy tagállamban székhellyel rendelkező vagy rezidens hitelfelvevőnek és lízingbe vevőnek nyújtott gépjárműhitel és -lízing; vagy a valamely tagállamban letelepedett vállalkozások kereskedelmi célú ingatlanok vásárlását és építését kivéve) beruházások és üzleti tevékenység finanszírozására nyújtott kereskedelmi kölcsönök, lízingek és hitelkeretek. A(z) .../.../EU felhatalmazáson alapuló rendeletben az értékpapírosított mögöttes eszközök bizonyos alkategóriára való hivatkozás fontos az elfogadható mögöttes értékpapírosított eszközök egységes fogalommeghatározásának biztosításához a hitelintézetek likviditási szabályozása, illetve e rendelet alkalmazásában, ami viszont fontos az ilyen eszközök likviditásához, hogy ne álljanak akadályok a reálgazdaság számára történő értékpapírosítások útjába. |
| --- | --- |

(23)

Az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapír elfogadható pénzpiaci eszközöknek tekinthető, amennyiben további követelményeknek tesz eleget. Mivel a válság alatt egyes értékpapírosítások kimondottan instabilak voltak, futamidőkorlátokat, valamint a mögöttes eszközökre vonatkozó minőségkritériumokat kell megállapítani,
  továbbá biztosítani kell a kitettségek halmazának kellő diverzifikáltságát is.
   A mögöttes
  eszközöknek azonban
  nem minden kategóriája
  bizonyult instabilnak, többek között különösen azok az értékpapírosítások nem, ahol a mögöttes eszközök a gyártók működő tőkéjének és a reálgazdasági áruk és szolgáltatások értékesítésének támogatásához kapcsolódtak. Ezek az értékpapírosítások jól teljesítettek, és ezeket elfogadható pénzpiaci eszköznek kell tekinteni, amennyiben kiváló minőségű likvid eszközként elfogadhatóak az 575/2013/EU rendelet hatodik részében foglalt likviditási szabályoknak megfelelően, amelyeket részletesen a(z) .../.../EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet

   (6)

  határoz meg
  .
  Ez alkalmazandó a minősített kiváló minőségű likvid eszközökkel fedezett értékpapírokra, amelyek a(z) .../.../EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 13. cikke (2) bekezdése g) pontjának iii. és iv. alpontjában említett értékpapírosított mögöttes eszközök következő alkategóriáiból állnak: egy tagállamban székhellyel rendelkező vagy rezidens hitelfelvevőnek és lízingbe vevőnek nyújtott gépjárműhitel és -lízing; vagy a valamely tagállamban letelepedett vállalkozások kereskedelmi célú ingatlanok vásárlását és építését kivéve) beruházások és üzleti tevékenység finanszírozására nyújtott kereskedelmi kölcsönök, lízingek és hitelkeretek. A(z) .../.../EU felhatalmazáson alapuló rendeletben az értékpapírosított mögöttes eszközök bizonyos alkategóriára való hivatkozás fontos az elfogadható mögöttes értékpapírosított eszközök egységes fogalommeghatározásának biztosításához a hitelintézetek likviditási szabályozása, illetve e rendelet alkalmazásában, ami viszont fontos az ilyen eszközök likviditásához, hogy ne álljanak akadályok a reálgazdaság számára történő értékpapírosítások útjába.

| (23a) | A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadhasson el azzal a céllal, hogy meghatározza az egyszerű, átlátható és szabványosított értékpapírosítás azonosítására vonatkozó kritériumokat. Ennek során a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ez összhangban álljon az 575/2013/EU rendelet 460. cikke alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 135. cikkének (2) bekezdésével, továbbá figyelembe kell vennie a 397 napnál rövidebb kibocsátáskori futamidejű értékpapírosítás sajátos jellemzőit. Fel kell hatalmazni továbbá a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadhasson el azzal a céllal, hogy meghatározza a magas hitelminőségű és likvid eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok azonosítására vonatkozó feltételeket
  .
  A Bizottságnak biztosítania kell az Európai Bankhatóság (EBH) ezzel kapcsolatos munkafolyamataival való összhangot, illetve támogatnia kell az EBH ezzel kapcsolatos munkáját. |
| --- | --- |

(23a)

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadhasson el azzal a céllal, hogy meghatározza az egyszerű, átlátható és szabványosított értékpapírosítás azonosítására vonatkozó kritériumokat. Ennek során a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ez összhangban álljon az 575/2013/EU rendelet 460. cikke alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 135. cikkének (2) bekezdésével, továbbá figyelembe kell vennie a 397 napnál rövidebb kibocsátáskori futamidejű értékpapírosítás sajátos jellemzőit. Fel kell hatalmazni továbbá a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadhasson el azzal a céllal, hogy meghatározza a magas hitelminőségű és likvid eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok azonosítására vonatkozó feltételeket
  .
  A Bizottságnak biztosítania kell az Európai Bankhatóság (EBH) ezzel kapcsolatos munkafolyamataival való összhangot, illetve támogatnia kell az EBH ezzel kapcsolatos munkáját.

| (24) | Valamely PPA akkor fektethet betétbe, ha bármikor képes kivenni a pénzt. A pénz kivételének tényleges lehetőségét akadályozná, ha az idő előtti pénzkivételért kiszabott büntetés meghaladja a pénzkivétel előtt szerzett kamatot. Ezért a pénzpiai alapnak ügyelnie kell arra, hogy ne helyezzen el betétet olyan hitelintézménynél, amely az átlagon felüli büntetést ír elő, vagy ne helyezzen el túlságosan magas büntetéssel járó túl hosszú futamidejű betéteket. |
| --- | --- |

(24)

Valamely PPA akkor fektethet betétbe, ha bármikor képes kivenni a pénzt. A pénz kivételének tényleges lehetőségét akadályozná, ha az idő előtti pénzkivételért kiszabott büntetés meghaladja a pénzkivétel előtt szerzett kamatot. Ezért a pénzpiai alapnak ügyelnie kell arra, hogy ne helyezzen el betétet olyan hitelintézménynél, amely az átlagon felüli büntetést ír elő, vagy ne helyezzen el túlságosan magas büntetéssel járó túl hosszú futamidejű betéteket.

| (25) | A PPA-befektetésre elfogadható származtatott pénzügyi eszközök csak a kamatkockázat és a devizaárfolyam-kockázat fedezésére szolgálhatnak, és mögöttes eszközeik csak kamatlábak, devizaárfolyamok vagy ezeket képviselő indexek lehetnek. Más célra szolgáló vagy más mögöttes eszközhöz kötődő származtatott eszközök felhasználása tilos. A származtatott eszközöket csak az alap stratégiájának kiegészítéseként lehet felhasználni, nem pedig az alap célkitűzéseinek elérést szolgáló fő eszközként. Amennyiben valamely PPA az alap pénznemétől eltérő pénznemben meghatározott eszközökbe fektet, a PPA kezelőjének – többek között származtatott eszközök útján – fedeznie kell a teljes devizaárfolyam-kockázati kitettséget.
  A PPA-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy származtatott pénzügyi eszközökbe fektessenek be, ha ezekkel az eszközökkel a 2009/65/EK irányelv 50. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett szabályozott piacon kereskednek, vagy tőzsdén kívül kereskednek, vagy a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett szervezett helyszínen kereskednek. |
| --- | --- |

(25)

A PPA-befektetésre elfogadható származtatott pénzügyi eszközök csak a kamatkockázat és a devizaárfolyam-kockázat fedezésére szolgálhatnak, és mögöttes eszközeik csak kamatlábak, devizaárfolyamok vagy ezeket képviselő indexek lehetnek. Más célra szolgáló vagy más mögöttes eszközhöz kötődő származtatott eszközök felhasználása tilos. A származtatott eszközöket csak az alap stratégiájának kiegészítéseként lehet felhasználni, nem pedig az alap célkitűzéseinek elérést szolgáló fő eszközként. Amennyiben valamely PPA az alap pénznemétől eltérő pénznemben meghatározott eszközökbe fektet, a PPA kezelőjének – többek között származtatott eszközök útján – fedeznie kell a teljes devizaárfolyam-kockázati kitettséget.
  A PPA-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy származtatott pénzügyi eszközökbe fektessenek be, ha ezekkel az eszközökkel a 2009/65/EK irányelv 50. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett szabályozott piacon kereskednek, vagy tőzsdén kívül kereskednek, vagy a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett szervezett helyszínen kereskednek.

| (26) | A PPA-k a fordított repomegállapodásokat a készpénztöbblet nagyon rövid távú befektetési eszközeként használhatják, feltéve, hogy pozíciójuk teljes mértékben biztosítékkal fedezett. A befektetők érdekeinek védelme céljából biztosítani kell, hogy a fordított repomegállapodások keretében nyújtott biztosíték magas minőségű legyen. A PPA nem alkalmazhat semmilyen egyéb hatékony portfóliókezelési technikát – többek között értékpapír-kölcsönzést sem –, mivel azok hátráltathatják a PPA befektetési célkitűzéseinek megvalósítását. |
| --- | --- |

(26)

A PPA-k a fordított repomegállapodásokat a készpénztöbblet nagyon rövid távú befektetési eszközeként használhatják, feltéve, hogy pozíciójuk teljes mértékben biztosítékkal fedezett. A befektetők érdekeinek védelme céljából biztosítani kell, hogy a fordított repomegállapodások keretében nyújtott biztosíték magas minőségű legyen. A PPA nem alkalmazhat semmilyen egyéb hatékony portfóliókezelési technikát – többek között értékpapír-kölcsönzést sem –, mivel azok hátráltathatják a PPA befektetési célkitűzéseinek megvalósítását.

| (27) | A PPA-k általi kockázatvállalás korlátozása érdekében kulcsfontosságú a partnerkockázat csökkentése a pénzpiai alapok portfóliójára alkalmazott egyértelmű diverzifikációs követelmények révén. E célból arra is szükség van, hogy a fordított repomegállapodások teljes mértékben fedezettek legyenek, és hogy a működési kockázat korlátozása érdekében a fordított repomegállapodások egyetlen partnere se képviseljen a PPA eszközeinek 20 %-ánál nagyobb arányt. Az összes tőzsdén kívüli származtatott ügyletre alkalmazni kell a 648/2012/EU rendeletet (7). |
| --- | --- |

(27)

A PPA-k általi kockázatvállalás korlátozása érdekében kulcsfontosságú a partnerkockázat csökkentése a pénzpiai alapok portfóliójára alkalmazott egyértelmű diverzifikációs követelmények révén. E célból arra is szükség van, hogy a fordított repomegállapodások teljes mértékben fedezettek legyenek, és hogy a működési kockázat korlátozása érdekében a fordított repomegállapodások egyetlen partnere se képviseljen a PPA eszközeinek 20 %-ánál nagyobb arányt. Az összes tőzsdén kívüli származtatott ügyletre alkalmazni kell a 648/2012/EU rendeletet (7).

| (28) | Prudenciális okokból, valamint annak elkerülése céljából, hogy a PPA jelentős befolyást gyakoroljon a kibocsátó irányítására, el kell kerülni, hogy a PPA túlságosan magas koncentrációt szerezzen az ugyanazon kibocsátó által kibocsátott eszközökben. |
| --- | --- |

(28)

Prudenciális okokból, valamint annak elkerülése céljából, hogy a PPA jelentős befolyást gyakoroljon a kibocsátó irányítására, el kell kerülni, hogy a PPA túlságosan magas koncentrációt szerezzen az ugyanazon kibocsátó által kibocsátott eszközökben.

| (29) | A PPA felelős azért, hogy magas minőségű elfogadható eszközökbe fektessen. Ezért a PPA-nak prudens és szigorú
  hitelminősítési
  eljárással kell meghatároznia azon pénzpiaci eszközök hitelminőségét, amelyekbe befektetni szándékozik. Összhangban azon uniós jogszabályokkal, amelyek korlátozni kívánják a hitelminősítések túlzott figyelembevételét, fontos, hogy az elfogadható eszközök minőségének értékelésekor a PPA-k ne támaszkodjanak túlzott mértékben a hitelminősítő intézetek által kibocsátott hitelminősítésekre. ▌ |
| --- | --- |

(29)

A PPA felelős azért, hogy magas minőségű elfogadható eszközökbe fektessen. Ezért a PPA-nak prudens és szigorú
  hitelminősítési
  eljárással kell meghatároznia azon pénzpiaci eszközök hitelminőségét, amelyekbe befektetni szándékozik. Összhangban azon uniós jogszabályokkal, amelyek korlátozni kívánják a hitelminősítések túlzott figyelembevételét, fontos, hogy az elfogadható eszközök minőségének értékelésekor a PPA-k ne támaszkodjanak túlzott mértékben a hitelminősítő intézetek által kibocsátott hitelminősítésekre. ▌

| (29a) | Bár fel kell hívni a figyelmet a külső hitelminősítések befektetők általi túlzott figyelembevételének csökkentése érdekében az olyan nemzetközi szervezetek által elvégzett munkára, mint az IOSCO és az FSB, illetve az európai jogszabályokra – például a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre

   (8)

  és a 2013/14/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre

   (9)

  –, mégsem helyénvaló kifejezetten betiltani egyetlen termék, köztük a PPA-k számára sem azt, hogy kikérjen vagy finanszírozzon külső hitelminősítést. |
| --- | --- |

(29a)

Bár fel kell hívni a figyelmet a külső hitelminősítések befektetők általi túlzott figyelembevételének csökkentése érdekében az olyan nemzetközi szervezetek által elvégzett munkára, mint az IOSCO és az FSB, illetve az európai jogszabályokra – például a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre

   (8)

  és a 2013/14/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre

   (9)

  –, mégsem helyénvaló kifejezetten betiltani egyetlen termék, köztük a PPA-k számára sem azt, hogy kikérjen vagy finanszírozzon külső hitelminősítést.

| (30) | Ahhoz, hogy a PPA-k kezelői ne használhassanak különböző értékelési kritériumokat egy pénzpiaci eszköz
  hitelminőségének
  értékeléséhez, és így ne társítsanak különböző kockázati jellemzőket ugyanazon eszközhöz, alapvető fontosságú, hogy a kezelők
  létrehozzanak egy prudens, szisztematikus és folyamatos hozzárendelési módszertanra épülő belső értékelési eljárást
  .
  Az értékelési
  kritériumok között szerepelnek többek között az eszköz kibocsátójával kapcsolatos mennyiségi adatok (például pénzügyi mutatószámok, a mérlegdinamika, nyereségességi iránymutatások), amelyeket fel kell mérni, és össze kell vetni az iparág hasonló szereplőinek és csoportjainak hasonló adataival; továbbá az eszköz kibocsátójával kapcsolatos minőségi mutatók (például az igazgatás hatékonysága, vállalatstratégia), amelyeket annak meghatározása tekintetében vizsgálnak meg, hogy a kibocsátó átfogó stratégiája nem csorbítja-e jövőbeni hitelminőségét. A legmagasabb belső
  értékeléseknek
  azt kell tükrözniük, hogy az eszköz kibocsátójának hitelminősége mindenkor a lehető legmagasabb szinten marad. |
| --- | --- |

(30)

Ahhoz, hogy a PPA-k kezelői ne használhassanak különböző értékelési kritériumokat egy pénzpiaci eszköz
  hitelminőségének
  értékeléséhez, és így ne társítsanak különböző kockázati jellemzőket ugyanazon eszközhöz, alapvető fontosságú, hogy a kezelők
  létrehozzanak egy prudens, szisztematikus és folyamatos hozzárendelési módszertanra épülő belső értékelési eljárást
  .
  Az értékelési
  kritériumok között szerepelnek többek között az eszköz kibocsátójával kapcsolatos mennyiségi adatok (például pénzügyi mutatószámok, a mérlegdinamika, nyereségességi iránymutatások), amelyeket fel kell mérni, és össze kell vetni az iparág hasonló szereplőinek és csoportjainak hasonló adataival; továbbá az eszköz kibocsátójával kapcsolatos minőségi mutatók (például az igazgatás hatékonysága, vállalatstratégia), amelyeket annak meghatározása tekintetében vizsgálnak meg, hogy a kibocsátó átfogó stratégiája nem csorbítja-e jövőbeni hitelminőségét. A legmagasabb belső
  értékeléseknek
  azt kell tükrözniük, hogy az eszköz kibocsátójának hitelminősége mindenkor a lehető legmagasabb szinten marad.

| (31) | Átlátható és koherens
  hitelminősítési eljárás
  kifejlesztése érdekében a kezelőnek dokumentálnia kell a
  hitelminősítéshez
  alkalmazott eljárásokat. Ennek biztosítania kell, hogy az eljárás olyan világos szabályokat kövessen, amelyeket ellenőrizni lehet, és hogy az alkalmazott módszertanokat kérésre megküldjék az érdekelt felek,
  valamint az illetékes nemzeti hatóság
  számára. |
| --- | --- |

(31)

Átlátható és koherens
  hitelminősítési eljárás
  kifejlesztése érdekében a kezelőnek dokumentálnia kell a
  hitelminősítéshez
  alkalmazott eljárásokat. Ennek biztosítania kell, hogy az eljárás olyan világos szabályokat kövessen, amelyeket ellenőrizni lehet, és hogy az alkalmazott módszertanokat kérésre megküldjék az érdekelt felek,
  valamint az illetékes nemzeti hatóság
  számára.

| (32) | A PPA portfóliókockázatának csökkentése érdekében fontos futamidőkorlátokat megállapítani, a maximális megengedhető súlyozott átlagos lejárat (WAM) és súlyozott átlagos élettartam (WAL) előírásával. |
| --- | --- |

(32)

A PPA portfóliókockázatának csökkentése érdekében fontos futamidőkorlátokat megállapítani, a maximális megengedhető súlyozott átlagos lejárat (WAM) és súlyozott átlagos élettartam (WAL) előírásával.

| (33) | A gyakorlatban a WAM mutatót használják a PPA változó pénzpiaci kamatlábakra való érzékenységének mérésére. A WAM meghatározásakor a kezelőknek figyelembe kell venniük a származtatott pénzügyi ügyletek, a betétek és a fordított repomegállapodások hatását, és tükrözniük kell, hogy ezek milyen hatást gyakorolnak a PPA kamatkockázatára. Amikor egy PPA swapügyletbe bocsátkozik a célból, hogy rögzített kamatozású értékpapírban szerezzen kitettséget változó kamatozású helyett, ezt figyelembe kell venni a WAM meghatározásánál. |
| --- | --- |

(33)

A gyakorlatban a WAM mutatót használják a PPA változó pénzpiaci kamatlábakra való érzékenységének mérésére. A WAM meghatározásakor a kezelőknek figyelembe kell venniük a származtatott pénzügyi ügyletek, a betétek és a fordított repomegállapodások hatását, és tükrözniük kell, hogy ezek milyen hatást gyakorolnak a PPA kamatkockázatára. Amikor egy PPA swapügyletbe bocsátkozik a célból, hogy rögzített kamatozású értékpapírban szerezzen kitettséget változó kamatozású helyett, ezt figyelembe kell venni a WAM meghatározásánál.

| (34) | A WAL mutató a hitelkockázat mérésére használatos, mivel minél későbbre halasztott a tőke visszafizetése, annál nagyobb a hitelkockázat. A WAL-t használják továbbá a likviditási kockázat korlátozására is. A WAM számításával szemben a WAL változó kamatozású értékpapírok és strukturált pénzügyi eszközök tekintetében történő számításához nem használható a kamatmegállapítás napja, hanem csak a pénzügyi eszköz feltüntetett végső lejárata. A WAL kiszámításához használt lejárat a jogszerű visszaváltás napjáig hátralévő futamidő, mivel ez az egyetlen olyan időpont, amikorra a kezelő társaság biztos lehet abban, hogy az eszközt visszatérítették. Valamely eszköz tulajdonságait, például az adott időpontokban történő visszaváltás lehetőségét, az ún. put-opciókat, nem lehet figyelembe venni a WAL kiszámításához. |
| --- | --- |

(34)

A WAL mutató a hitelkockázat mérésére használatos, mivel minél későbbre halasztott a tőke visszafizetése, annál nagyobb a hitelkockázat. A WAL-t használják továbbá a likviditási kockázat korlátozására is. A WAM számításával szemben a WAL változó kamatozású értékpapírok és strukturált pénzügyi eszközök tekintetében történő számításához nem használható a kamatmegállapítás napja, hanem csak a pénzügyi eszköz feltüntetett végső lejárata. A WAL kiszámításához használt lejárat a jogszerű visszaváltás napjáig hátralévő futamidő, mivel ez az egyetlen olyan időpont, amikorra a kezelő társaság biztos lehet abban, hogy az eszközt visszatérítették. Valamely eszköz tulajdonságait, például az adott időpontokban történő visszaváltás lehetőségét, az ún. put-opciókat, nem lehet figyelembe venni a WAL kiszámításához.

| (35) | Ahhoz, hogy a PPA jobban szembenézhessen a visszaváltásokkal, és a PPA-k eszközeit ne kelljen komoly diszkonttal likvidálni, a pénzpiai alapoknak folyamatosan rendelkezniük kell napi vagy heti lejáratú likvid eszközök meghatározott minimális összegével. A napi és heti lejáratú eszközök arányának kiszámításához a jogszerű visszaváltás napját kell felhasználni. Figyelembe lehet venni, hogy a kezelőnek rövid határidővel lehetősége van egyes szerződések felbontására. Ha például egy fordított repomegállapodást egy napos határidővel fel lehet bontani, akkor azt napi lejáratú eszköznek kell tekinteni. Ha a kezelőnek lehetősége van arra, hogy egy napos határidővel pénzt vegyen ki egy betéti számláról, akkor azt napi lejáratú eszköznek kell számítani.
  Az állampapírok napi lejáratú eszközként beszámíthatók, amennyiben a PPA kezelője megállapítja, hogy az állampapírok magas hitelminőségűek. |
| --- | --- |

(35)

Ahhoz, hogy a PPA jobban szembenézhessen a visszaváltásokkal, és a PPA-k eszközeit ne kelljen komoly diszkonttal likvidálni, a pénzpiai alapoknak folyamatosan rendelkezniük kell napi vagy heti lejáratú likvid eszközök meghatározott minimális összegével. A napi és heti lejáratú eszközök arányának kiszámításához a jogszerű visszaváltás napját kell felhasználni. Figyelembe lehet venni, hogy a kezelőnek rövid határidővel lehetősége van egyes szerződések felbontására. Ha például egy fordított repomegállapodást egy napos határidővel fel lehet bontani, akkor azt napi lejáratú eszköznek kell tekinteni. Ha a kezelőnek lehetősége van arra, hogy egy napos határidővel pénzt vegyen ki egy betéti számláról, akkor azt napi lejáratú eszköznek kell számítani.
  Az állampapírok napi lejáratú eszközként beszámíthatók, amennyiben a PPA kezelője megállapítja, hogy az állampapírok magas hitelminőségűek.

| (36) | Mivel a PPA-k különféle lejáratú eszközökbe fektethetnek, a befektetők számára lehetővé kell tenni a különböző PPA-kategóriák megkülönböztetését. Ezért a PPA-kat rövid lejáratú PPA-nak vagy standard PPA-nak kell minősíteni. A rövid lejáratú PPA-knak az a céljuk, hogy pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot kínáljanak, ugyanakkor a lehető legmagasabb szintű biztonságot nyújtsák a befektetők számára. Rövid WAM-mal és WAL-lal a rövid lejáratú PPA kamatkockázata és hitelkockázata alacsony marad. |
| --- | --- |

(36)

Mivel a PPA-k különféle lejáratú eszközökbe fektethetnek, a befektetők számára lehetővé kell tenni a különböző PPA-kategóriák megkülönböztetését. Ezért a PPA-kat rövid lejáratú PPA-nak vagy standard PPA-nak kell minősíteni. A rövid lejáratú PPA-knak az a céljuk, hogy pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot kínáljanak, ugyanakkor a lehető legmagasabb szintű biztonságot nyújtsák a befektetők számára. Rövid WAM-mal és WAL-lal a rövid lejáratú PPA kamatkockázata és hitelkockázata alacsony marad.

| (37) | A standard PPA-k célja, hogy a pénzpiai hozamoknál kissé magasabb hozamot nyújtsanak, ezért hosszabb lejáratú eszközökbe fektetnek. Továbbá, e felülteljesítés elérése érdekében a PPA-k e kategóriája számára lehetővé kell tenni, hogy portfóliókockázatuk lejárati mutatói, így a súlyozott átlagos lejárat és a súlyozott átlagos élettartam magasabbak legyenek. |
| --- | --- |

(37)

A standard PPA-k célja, hogy a pénzpiai hozamoknál kissé magasabb hozamot nyújtsanak, ezért hosszabb lejáratú eszközökbe fektetnek. Továbbá, e felülteljesítés elérése érdekében a PPA-k e kategóriája számára lehetővé kell tenni, hogy portfóliókockázatuk lejárati mutatói, így a súlyozott átlagos lejárat és a súlyozott átlagos élettartam magasabbak legyenek.

| (38) | A 2009/65/EK irányelv 84. cikkében megállapított szabályok alapján az ÁÉKBV PPA-k kezelőinek lehetőségük van arra, hogy kivételes esetekben, amennyiben a körülmények megkövetelik, ideiglenesen felfüggesszék a visszaváltást. A 2011/61/EU irányelv 16. cikkében és a 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) 47. cikkében meghatározott szabályok alapján az ABA PPA-k kezelői különleges rendelkezéseket alkalmazhatnak annak érdekében, hogy megbirkózzanak az alap eszközeinek illikviditásával. |
| --- | --- |

(38)

A 2009/65/EK irányelv 84. cikkében megállapított szabályok alapján az ÁÉKBV PPA-k kezelőinek lehetőségük van arra, hogy kivételes esetekben, amennyiben a körülmények megkövetelik, ideiglenesen felfüggesszék a visszaváltást. A 2011/61/EU irányelv 16. cikkében és a 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) 47. cikkében meghatározott szabályok alapján az ABA PPA-k kezelői különleges rendelkezéseket alkalmazhatnak annak érdekében, hogy megbirkózzanak az alap eszközeinek illikviditásával.

| (39) | Annak érdekében,
  hogy a PPA-k kockázatkezelését ne torzítsák a PPA esetleges minősítése által befolyásolt rövid távú döntések,
  amennyiben egy PPA kezelője külső hitelminősítést kér, arra a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásai irányadók, és a hitelminősítést azokkal összhangban kell elvégezni
  . ▌ A megfelelő likviditáskezelés érdekében a PPA-knak szilárd elveket és eljárásokat kell kialakítaniuk befektetőik megismerésére. A kezelő által bevezetendő politikáknak elő kell segíteniük a PPA befektetői körének megértését, hogy ezáltal előre lehessen látni az esetleges tömeges visszaváltásokat. Ahhoz, hogy a PPA-nak ne kelljen tömeges visszaváltásokkal szembenéznie, külön figyelmet kell fordítani a PPA befektetési jegyeinek jelentős részét birtokló nagybefektetőkre mint olyan befektetőre, aki egymaga a napi lejáratú eszközök arányánál nagyon arányt képvisel. Ebben az esetben a PPA-nak a szóban forgó befektetőével megegyező arányúra kell növelnie a napi lejáratú eszközök arányát. A kezelőnek lehetőség szerint mindig ismernie kell a befektető kilétét, még akkor is, ha a befektetőt megbízotti számla, portál vagy egyéb közvetett vásárló képviseli. |
| --- | --- |

(39)

Annak érdekében,
  hogy a PPA-k kockázatkezelését ne torzítsák a PPA esetleges minősítése által befolyásolt rövid távú döntések,
  amennyiben egy PPA kezelője külső hitelminősítést kér, arra a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásai irányadók, és a hitelminősítést azokkal összhangban kell elvégezni
  . ▌ A megfelelő likviditáskezelés érdekében a PPA-knak szilárd elveket és eljárásokat kell kialakítaniuk befektetőik megismerésére. A kezelő által bevezetendő politikáknak elő kell segíteniük a PPA befektetői körének megértését, hogy ezáltal előre lehessen látni az esetleges tömeges visszaváltásokat. Ahhoz, hogy a PPA-nak ne kelljen tömeges visszaváltásokkal szembenéznie, külön figyelmet kell fordítani a PPA befektetési jegyeinek jelentős részét birtokló nagybefektetőkre mint olyan befektetőre, aki egymaga a napi lejáratú eszközök arányánál nagyon arányt képvisel. Ebben az esetben a PPA-nak a szóban forgó befektetőével megegyező arányúra kell növelnie a napi lejáratú eszközök arányát. A kezelőnek lehetőség szerint mindig ismernie kell a befektető kilétét, még akkor is, ha a befektetőt megbízotti számla, portál vagy egyéb közvetett vásárló képviseli.

| (40) | A prudenciális kockázatkezelés részeként a PPA-knak
  legalább negyedévente
  stressztesztet kell végezniük. A PPA-k kezelőinek fel kell lépniük azért, hogy szilárdabbá tegyék a PPA-t, amennyiben a stresszteszt gyenge pontokat tár fel. |
| --- | --- |

(40)

A prudenciális kockázatkezelés részeként a PPA-knak
  legalább negyedévente
  stressztesztet kell végezniük. A PPA-k kezelőinek fel kell lépniük azért, hogy szilárdabbá tegyék a PPA-t, amennyiben a stresszteszt gyenge pontokat tár fel.

| (41) | Az eszközök tényleges értékének tükrözése érdekében a PPA-k eszközeinek értékelése tekintetében a piaci árazás az előnyben részesített módszer. A kezelők nem használhatják a modellalapú árazást, ha a piaci árazással megbízhatóan felmérhető az eszköz értéke, mivel a modellalapú árazás módszere jellemzően kevésbé pontos értékelést biztosít. A piaci árazás általában az olyan eszközök esetében megbízható, mint a kincstárjegyek, az önkormányzati kötvények vagy a közepes és rövid futamidejű kötvények. A kereskedelmi értékpapírok vagy letéti jegyek értékeléséhez a kezelőnek ellenőriznie kell, hogy a másodlagos piac kínál-e pontos árazást. A kibocsátó által ajánlott visszavásárlási ár ugyancsak jó becslésnek tekinthető a kereskedelmi értékpapír értéke tekintetében.
  A
  kezelőnek becsléssel kell megállapítania az értéket, például olyan piaci adatok felhasználásával, mint a hasonló kibocsátások és hasonló kibocsátók hozamai
  vagy az elismert nemzetközi számviteli standardokban meghatározott, amortizált bekerülési értéken való elszámolás nemzetközileg elismert módszerének alkalmazásával. |
| --- | --- |

(41)

Az eszközök tényleges értékének tükrözése érdekében a PPA-k eszközeinek értékelése tekintetében a piaci árazás az előnyben részesített módszer. A kezelők nem használhatják a modellalapú árazást, ha a piaci árazással megbízhatóan felmérhető az eszköz értéke, mivel a modellalapú árazás módszere jellemzően kevésbé pontos értékelést biztosít. A piaci árazás általában az olyan eszközök esetében megbízható, mint a kincstárjegyek, az önkormányzati kötvények vagy a közepes és rövid futamidejű kötvények. A kereskedelmi értékpapírok vagy letéti jegyek értékeléséhez a kezelőnek ellenőriznie kell, hogy a másodlagos piac kínál-e pontos árazást. A kibocsátó által ajánlott visszavásárlási ár ugyancsak jó becslésnek tekinthető a kereskedelmi értékpapír értéke tekintetében.
  A
  kezelőnek becsléssel kell megállapítania az értéket, például olyan piaci adatok felhasználásával, mint a hasonló kibocsátások és hasonló kibocsátók hozamai
  vagy az elismert nemzetközi számviteli standardokban meghatározott, amortizált bekerülési értéken való elszámolás nemzetközileg elismert módszerének alkalmazásával.

| (42) | Az állandó nettó eszközértékű PPA-knak az a céljuk, hogy megőrizzék a befektetett tőkéjét, ugyanakkor magas fokú likviditást biztosítsanak. Az állandó nettó eszközértékű PPA-k többsége rögzített, például 1 EUR, USD vagy GBP összegben meghatározott egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközértékkel rendelkezik a jövedelem befektetők számára történő elosztásakor. Mások az alap nettó eszközértékébe halmozzák fel a jövedelmet, miközben az eszköz belső értékét állandó értéken tartják. |
| --- | --- |

(42)

Az állandó nettó eszközértékű PPA-knak az a céljuk, hogy megőrizzék a befektetett tőkéjét, ugyanakkor magas fokú likviditást biztosítsanak. Az állandó nettó eszközértékű PPA-k többsége rögzített, például 1 EUR, USD vagy GBP összegben meghatározott egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközértékkel rendelkezik a jövedelem befektetők számára történő elosztásakor. Mások az alap nettó eszközértékébe halmozzák fel a jövedelmet, miközben az eszköz belső értékét állandó értéken tartják.

| (43) | Sajátosságaik figyelembevétele érdekében az állandó nettó eszközértékű PPA-k számára lehetővé kell tenni, hogy az amortizált bekerülési értéken való elszámolás módszerét is alkalmazhassák az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték kiszámítása céljából. Mindazonáltal az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközérték különbözetének mindenkori ellenőrzését biztosítandó, az állandó nettó eszközértékű PPA-nak a piai árazás vagy a modellalapú árazás módszerével is ki kell számítania eszközei értékét. |
| --- | --- |

(43)

Sajátosságaik figyelembevétele érdekében az állandó nettó eszközértékű PPA-k számára lehetővé kell tenni, hogy az amortizált bekerülési értéken való elszámolás módszerét is alkalmazhassák az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték kiszámítása céljából. Mindazonáltal az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközérték különbözetének mindenkori ellenőrzését biztosítandó, az állandó nettó eszközértékű PPA-nak a piai árazás vagy a modellalapú árazás módszerével is ki kell számítania eszközei értékét.

| (44) | Mivel a PPA-knak olyan nettó eszközértéket kell közzétenniük, amely az eszközök értékének valamennyi mozgását tükrözi, a közzétett nettó eszközértéket legfeljebb a legközelebbi bázispontra vagy azzal egyenértékű számértékre lehet kerekíteni. Következésképpen a nettó eszközérték adott pénznemben, pl. 1 EUR-ban való közzétételekor az értékmódosítás lépésköze 0,0001 EUR. 100 EUR nettó eszközérték esetében az értékmódosítás lépésköze 0,01 EUR. A PPA csak akkor tehet közzé olyan árat, amely nem követi teljes mértékben az eszközök értékének mozgását, ha állandó nettó eszközértékű PPA-ról van szó. Ebben az esetben a nettó eszközértéket az 1 EUR nettó eszközérték legközelebbi századára lehet kerekíteni (minden 0,01 EUR mozgás). |
| --- | --- |

(44)

Mivel a PPA-knak olyan nettó eszközértéket kell közzétenniük, amely az eszközök értékének valamennyi mozgását tükrözi, a közzétett nettó eszközértéket legfeljebb a legközelebbi bázispontra vagy azzal egyenértékű számértékre lehet kerekíteni. Következésképpen a nettó eszközérték adott pénznemben, pl. 1 EUR-ban való közzétételekor az értékmódosítás lépésköze 0,0001 EUR. 100 EUR nettó eszközérték esetében az értékmódosítás lépésköze 0,01 EUR. A PPA csak akkor tehet közzé olyan árat, amely nem követi teljes mértékben az eszközök értékének mozgását, ha állandó nettó eszközértékű PPA-ról van szó. Ebben az esetben a nettó eszközértéket az 1 EUR nettó eszközérték legközelebbi századára lehet kerekíteni (minden 0,01 EUR mozgás).

| (44a) | Mielőtt a befektetők PPA-ba fektetnek, egyértelműen tájékoztatni kell őket, hogy rövid lejáratú vagy standard PPA-ról van-e szó. Annak megelőzése érdekében, hogy a befektetőkben téves elvárások alakuljanak ki, valamennyi értékesítési célú dokumentumban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a PPA-k nem garantált befektetési eszközök. |
| --- | --- |

(44a)

Mielőtt a befektetők PPA-ba fektetnek, egyértelműen tájékoztatni kell őket, hogy rövid lejáratú vagy standard PPA-ról van-e szó. Annak megelőzése érdekében, hogy a befektetőkben téves elvárások alakuljanak ki, valamennyi értékesítési célú dokumentumban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a PPA-k nem garantált befektetési eszközök.

| (45) | Annak érdekében, hogy súlyos piaci stresszhelyzetben csökkenteni lehessen az ügyfelek általi visszaváltásokat, valamennyi államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-nak, a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-knak és az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-knak likviditási díjakra és visszaváltási korlátozásokra vonatkozó rendelkezésekkel kell rendelkezniük, hogy piaci stresszhelyzet idején megelőzzék a jelentős mértékű visszaváltásokat, és megakadályozzák, hogy a többi befektető méltánytalanul ki legyen téve a fennálló piaci feltételeknek
  .
  A likviditási díjnak egyenlőnek kell lennie az ügyféltől a piaci stressz idején érkező visszaváltási megbízás által érintett eszközök likvidálásának tényleges költségével, és nem lehet a visszaváltás miatt a többi befektetőt ért veszteség kompenzálásához szükséges mértéket meghaladó büntető jellegű díj. |
| --- | --- |

(45)

Annak érdekében, hogy súlyos piaci stresszhelyzetben csökkenteni lehessen az ügyfelek általi visszaváltásokat, valamennyi államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-nak, a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-knak és az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-knak likviditási díjakra és visszaváltási korlátozásokra vonatkozó rendelkezésekkel kell rendelkezniük, hogy piaci stresszhelyzet idején megelőzzék a jelentős mértékű visszaváltásokat, és megakadályozzák, hogy a többi befektető méltánytalanul ki legyen téve a fennálló piaci feltételeknek
  .
  A likviditási díjnak egyenlőnek kell lennie az ügyféltől a piaci stressz idején érkező visszaváltási megbízás által érintett eszközök likvidálásának tényleges költségével, és nem lehet a visszaváltás miatt a többi befektetőt ért veszteség kompenzálásához szükséges mértéket meghaladó büntető jellegű díj.

| (46) | Az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-k és a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-k megszűnnek állandó nettó eszközértékű PPA-kként működni, ha a visszaváltási korlátozások kimerítését vagy a likviditási díjak felhasználást követő 30 napon belül nem képesek a heti likviditási követelmények teljesítésére. Ebben az esetben az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA automatikusan változó nettó eszközértékű PPA-vá alakul át, vagy pedig azt likvidálni kell. |
| --- | --- |

(46)

Az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-k és a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-k megszűnnek állandó nettó eszközértékű PPA-kként működni, ha a visszaváltási korlátozások kimerítését vagy a likviditási díjak felhasználást követő 30 napon belül nem képesek a heti likviditási követelmények teljesítésére. Ebben az esetben az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA automatikusan változó nettó eszközértékű PPA-vá alakul át, vagy pedig azt likvidálni kell.

| (46a) | Az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kat kizárólag 5 éves időtartamra lehet engedélyezni. A Bizottságnak e rendelet hatálybalépésétől számított négy éven belül felül kell vizsgálnia az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k megfelelőségét
  .
  A felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kra vonatkozó rendelkezések hatását és végrehajtását, beleértve az e rendeletben említett védelmi mechanizmusok alkalmazásának gyakoriságát is. A felülvizsgálatnak mérlegelnie kell továbbá az Unió pénzügyi rendszerét érintő rendszerszintű kockázatokat, illetve az összgazdasági költségeket, köztük a vállalatokat, a PPA-szektort és általában a pénzügyi szektort terhelő költségeket. A felülvizsgálat során meg kell vizsgálni továbbá az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k 5 éves időtartamon túli vagy korlátlan időre szóló engedélyezésének lehetőségeit, és adott esetben az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k rendszerének az ehhez szükséges módosításait. |
| --- | --- |

(46a)

Az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kat kizárólag 5 éves időtartamra lehet engedélyezni. A Bizottságnak e rendelet hatálybalépésétől számított négy éven belül felül kell vizsgálnia az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k megfelelőségét
  .
  A felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kra vonatkozó rendelkezések hatását és végrehajtását, beleértve az e rendeletben említett védelmi mechanizmusok alkalmazásának gyakoriságát is. A felülvizsgálatnak mérlegelnie kell továbbá az Unió pénzügyi rendszerét érintő rendszerszintű kockázatokat, illetve az összgazdasági költségeket, köztük a vállalatokat, a PPA-szektort és általában a pénzügyi szektort terhelő költségeket. A felülvizsgálat során meg kell vizsgálni továbbá az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k 5 éves időtartamon túli vagy korlátlan időre szóló engedélyezésének lehetőségeit, és adott esetben az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k rendszerének az ehhez szükséges módosításait.

| (47) | Amennyiben
  a
  PPA olyan külső támogatásban részesül, amelynek célja a PPA likviditásának vagy stabilitásának
  fenntartása
  , vagy amely de facto ilyen hatással jár, az növeli a PPA-szektor és a pénzügyi szektor többi része közötti tovagyűrűzés kockázatát. Az ilyen támogatást nyújtó harmadik feleknek valamilyen érdeke fűződik az ilyen támogatáshoz, vagy azért, mert gazdasági érdek köti őket a PPA-t kezelő társasághoz, vagy pedig el akarják kerülni, hogy hírnevük csorbuljon, ha nevüket a PPA kudarcához társítják. Mivel e harmadik felek nem kötelezik el kimondottan magukat a támogatásnyújtás vagy -garantálás mellett, bizonytalan, hogy nyújtanak-e ilyen támogatást akkor, amikor arra a PPA-nak szüksége van. Ilyen körülmények között a szponzori támogatás egyedi mérlegelésen alapuló jellege fokozza a piaci szereplők bizonytalanságát a tekintetben, hogy ki viseli a PPA esetleges veszteségeit. E bizonytalanság valószínűleg még jobban kiszolgáltatja a PPA-kat a befektetői pániknak pénzügyi zavarok idején, amikor a leghatározottabbak a széles értelemben vett pénzügyi kockázatok, és amikor kétségek merülnek fel a szponzorok helyzetével és azzal kapcsolatban, hogy képesek-e támogatni a hozzájuk kapcsolódó PPA-kat. Ezen okokból
  meg kell tiltani a PPA-k
  külső
  támogatását
  . |
| --- | --- |

(47)

Amennyiben
  a
  PPA olyan külső támogatásban részesül, amelynek célja a PPA likviditásának vagy stabilitásának
  fenntartása
  , vagy amely de facto ilyen hatással jár, az növeli a PPA-szektor és a pénzügyi szektor többi része közötti tovagyűrűzés kockázatát. Az ilyen támogatást nyújtó harmadik feleknek valamilyen érdeke fűződik az ilyen támogatáshoz, vagy azért, mert gazdasági érdek köti őket a PPA-t kezelő társasághoz, vagy pedig el akarják kerülni, hogy hírnevük csorbuljon, ha nevüket a PPA kudarcához társítják. Mivel e harmadik felek nem kötelezik el kimondottan magukat a támogatásnyújtás vagy -garantálás mellett, bizonytalan, hogy nyújtanak-e ilyen támogatást akkor, amikor arra a PPA-nak szüksége van. Ilyen körülmények között a szponzori támogatás egyedi mérlegelésen alapuló jellege fokozza a piaci szereplők bizonytalanságát a tekintetben, hogy ki viseli a PPA esetleges veszteségeit. E bizonytalanság valószínűleg még jobban kiszolgáltatja a PPA-kat a befektetői pániknak pénzügyi zavarok idején, amikor a leghatározottabbak a széles értelemben vett pénzügyi kockázatok, és amikor kétségek merülnek fel a szponzorok helyzetével és azzal kapcsolatban, hogy képesek-e támogatni a hozzájuk kapcsolódó PPA-kat. Ezen okokból
  meg kell tiltani a PPA-k
  külső
  támogatását
  .

| (48) | Mielőtt a befektetők PPA-ba fektetnek, egyértelműen tájékoztatni kell őket, hogy rövid lejáratú vagy standard ▌PPA-ról van-e szó. A befektetők téves elvárásainak megelőzése érdekében valamennyi értékesítési célú dokumentumban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a PPA-k nem garantált befektetési eszközök. ▌ |
| --- | --- |

(48)

Mielőtt a befektetők PPA-ba fektetnek, egyértelműen tájékoztatni kell őket, hogy rövid lejáratú vagy standard ▌PPA-ról van-e szó. A befektetők téves elvárásainak megelőzése érdekében valamennyi értékesítési célú dokumentumban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a PPA-k nem garantált befektetési eszközök. ▌

| (48a) | A befektetőket tájékoztatni kell arról, hogy hol érhetik el a befektetési portfólióra és a PPA likviditási szintjére vonatkozó információkat.


  ▌ |
| --- | --- |

(48a)

A befektetőket tájékoztatni kell arról, hogy hol érhetik el a befektetési portfólióra és a PPA likviditási szintjére vonatkozó információkat.

▌

| (50) | A PPA illetékes hatóságának ellenőriznie kell, hogy a PPA képes-e folyamatosan eleget tenni e rendelet előírásainak. Mivel az illetékes hatóságokat a 2009/65/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv jelenleg is kiterjedt hatáskörrel ruházza fel, e hatáskör kibővítése szükséges annak érdekében, hogy az a PPA-kra vonatkozó új közös szabályok vonatkozásában is gyakorolható legyen. Az ÁÉKBV vagy ABA illetékes hatóságainak ugyancsak ellenőrizniük kell a PPA-k tulajdonságaival bíró, e rendelet hatálybalépésekor már létező összes kollektív befektetési vállalkozás megfelelőségét. |
| --- | --- |

(50)

A PPA illetékes hatóságának ellenőriznie kell, hogy a PPA képes-e folyamatosan eleget tenni e rendelet előírásainak. Mivel az illetékes hatóságokat a 2009/65/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv jelenleg is kiterjedt hatáskörrel ruházza fel, e hatáskör kibővítése szükséges annak érdekében, hogy az a PPA-kra vonatkozó új közös szabályok vonatkozásában is gyakorolható legyen. Az ÁÉKBV vagy ABA illetékes hatóságainak ugyancsak ellenőrizniük kell a PPA-k tulajdonságaival bíró, e rendelet hatálybalépésekor már létező összes kollektív befektetési vállalkozás megfelelőségét.

| (50a) | Az e rendelet hatálybalépését követő három év alatt a Bizottságnak elemeznie kell az e rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint annak hatását a PPA-khoz kapcsolódó különféle gazdasági szempontokra. A tagállamok által kibocsátott vagy garantált kötvények különálló befektetési kategóriát képviselnek, külön hitel- és likviditási jellemzőkkel. Az állampapírok továbbá kulcsfontosságú szerepet játszanak a tagállamok finanszírozásában. A Bizottságnak értékelnie kell a tagállamok által kibocsátott vagy garantált állampapírok piacának alakulását és egy különleges keret létrehozásának lehetőségét azon PPA-kra vonatkozóan, amelyek befektetéspolitikájukat ezen adósságinstrumentumokra koncentrálják. |
| --- | --- |

(50a)

Az e rendelet hatálybalépését követő három év alatt a Bizottságnak elemeznie kell az e rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint annak hatását a PPA-khoz kapcsolódó különféle gazdasági szempontokra. A tagállamok által kibocsátott vagy garantált kötvények különálló befektetési kategóriát képviselnek, külön hitel- és likviditási jellemzőkkel. Az állampapírok továbbá kulcsfontosságú szerepet játszanak a tagállamok finanszírozásában. A Bizottságnak értékelnie kell a tagállamok által kibocsátott vagy garantált állampapírok piacának alakulását és egy különleges keret létrehozásának lehetőségét azon PPA-kra vonatkozóan, amelyek befektetéspolitikájukat ezen adósságinstrumentumokra koncentrálják.

| (51) | A Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján el kell fogadnia a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a belső értékelési eljárás területén. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján el kell fogadnia a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a belső értékelési eljárás területén. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson.

| (52) | A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikke alapján és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 15. cikkével összhangban, végrehajtási aktusokban végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el. Az ESMA-t meg kell bízni azzal, hogy dolgozza ki a Bizottságnak benyújtandó végrehajtás-technikai standardokat az illetékes hatóságoknak szánt PPA-információkat tartalmazó jelentéstételi sablonra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikke alapján és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 15. cikkével összhangban, végrehajtási aktusokban végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el. Az ESMA-t meg kell bízni azzal, hogy dolgozza ki a Bizottságnak benyújtandó végrehajtás-technikai standardokat az illetékes hatóságoknak szánt PPA-információkat tartalmazó jelentéstételi sablonra vonatkozóan.

| (53) | Lehetővé kell tenni az ESMA számára, hogy a 2009/65/EK és 2011/61/EU irányelvekben biztosított teljes hatáskörét e rendelet vonatkozásában is gyakorolhassa. Megbízást kap továbbá a szabályozás- és végrehajtás-technikai standardok tervezetének kidolgozására. |
| --- | --- |

(53)

Lehetővé kell tenni az ESMA számára, hogy a 2009/65/EK és 2011/61/EU irányelvekben biztosított teljes hatáskörét e rendelet vonatkozásában is gyakorolhassa. Megbízást kap továbbá a szabályozás- és végrehajtás-technikai standardok tervezetének kidolgozására.

| (54) | ▌
  Az
  e rendelet hatálybalépését követő három év alatt
  alapvetően fontos
  , hogy a
  Bizottság elemezze
  az e rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint annak hatását a PPA-khoz kapcsolódó különféle gazdasági szempontokra.
  E felülvizsgálatnak az e rendelet által előírt változások reálgazdaságra és pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatására kell összpontosítania
  . |
| --- | --- |

(54)

▌
  Az
  e rendelet hatálybalépését követő három év alatt
  alapvetően fontos
  , hogy a
  Bizottság elemezze
  az e rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint annak hatását a PPA-khoz kapcsolódó különféle gazdasági szempontokra.
  E felülvizsgálatnak az e rendelet által előírt változások reálgazdaságra és pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatására kell összpontosítania
  .

| (55) | A PPA-kra vonatkozó új egységes szabályoknak meg kell felelniük a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(55)

A PPA-kra vonatkozó új egységes szabályoknak meg kell felelniük a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) rendelkezéseinek.

| (56) | Mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen azt, hogy Unió-szerte egységes prudenciális követelményeket határozzunk meg a PPA-kra egyfelől a PPA-k biztonsága és megbízhatósága, másfelől a pénzpiacok hatékony működése és a különböző érdekeltek által viselt költségek közötti egyensúly fenntartásának teljes körű figyelembevétele mellett – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok léptékük vagy hatásuk miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(56)

Mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen azt, hogy Unió-szerte egységes prudenciális követelményeket határozzunk meg a PPA-kra egyfelől a PPA-k biztonsága és megbízhatósága, másfelől a pénzpiacok hatékony működése és a különböző érdekeltek által viselt költségek közötti egyensúly fenntartásának teljes körű figyelembevétele mellett – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok léptékük vagy hatásuk miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (57) | A PPA-kra vonatkozó új, egységes szabályok tiszteletben tartják a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, különösen a fogyasztóvédelmet, a vállalkozás szabadságát és a személyes adatok védelmét. A PPA-kra vonatkozó új, egységes szabályokat a fenti jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(57)

A PPA-kra vonatkozó új, egységes szabályok tiszteletben tartják a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, különösen a fogyasztóvédelmet, a vállalkozás szabadságát és a személyes adatok védelmét. A PPA-kra vonatkozó új, egységes szabályokat a fenti jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet szabályokat állapít meg a pénzpiaci alapok (a továbbiakban: PPA) által befektetésre elfogadható pénzügyi eszközökről, a PPA-k portfóliójáról és értékeléséről, valamint az Unióban létrehozott, kezelt vagy forgalmazott PPA-kkal kapcsolatos jelentéstételi követelményekről.

Ez a rendelet azon kollektív befektetési vállalkozásokra alkalmazandó,

| i. | amelyeket a 2009/65/EK irányelv alapján átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásként (a továbbiakban: ÁÉKBV) vagy a 2011/61/EU irányelv alapján alternatív befektetési alapként (a továbbiakban: ABA) kell engedélyezni; |
| --- | --- |

i.

amelyeket a 2009/65/EK irányelv alapján átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásként (a továbbiakban: ÁÉKBV) vagy a 2011/61/EU irányelv alapján alternatív befektetési alapként (a továbbiakban: ABA) kell engedélyezni;

| ii. | amelyek
  rövid lejáratú eszközökbe fektetnek be; |
| --- | --- |

ii.

amelyek
  rövid lejáratú eszközökbe fektetnek be;

| iii. | amelyeknek
  különálló vagy kumulált
  célkitűzései biztosítják
  , hogy a pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot kínáljanak, vagy megőrizzék a befektetés értékét. |
| --- | --- |

iii.

amelyeknek
  különálló vagy kumulált
  célkitűzései biztosítják
  , hogy a pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot kínáljanak, vagy megőrizzék a befektetés értékét.

(2)   A tagállamok az e rendelet által lefedett területen nem szabnak további követelményeket.

1a. cikk

Az állandó nettó eszközértékű PPA-k típusai

E rendelet hatálybalépésétől kezdve az állandó nettó eszközértékű PPA-k az Unióban kizárólag a következőkként működhetnek:

| a) | államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA; |
| --- | --- |

a)

államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA;

| b) | lakossági állandó nettó eszközértékű PPA; vagy |
| --- | --- |

b)

lakossági állandó nettó eszközértékű PPA; vagy

| c) | alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA. |
| --- | --- |

c)

alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA.

Eltérő rendelkezés hiányában az e rendeletben található, állandó nettó eszközértékű PPA-kra való valamennyi hivatkozás az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-kra, a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-kra és alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kra vonatkoznak.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| (1) | „rövid lejáratú eszközök”: olyan pénzügyi eszközök, amelyek hátralévő futamideje nem haladja meg a két évet; |
| --- | --- |

(1)

„rövid lejáratú eszközök”: olyan pénzügyi eszközök, amelyek hátralévő futamideje nem haladja meg a két évet;

| (2) | „pénzpiaci eszközök”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének o) pontjában
  említett, hagyományosan a pénzpiacon forgalmazott átruházható
  eszközök –
  így például kincstárjegyek, önkormányzati kötvények, letéti jegyek, kereskedelmi értékpapírok, bankelfogadványok, valamint közepes és rövid futamidejű kötvények –, illetve a 2007/16/EK irányelv 3. cikkében említett eszközök
  ; |
| --- | --- |

(2)

„pénzpiaci eszközök”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének o) pontjában
  említett, hagyományosan a pénzpiacon forgalmazott átruházható
  eszközök –
  így például kincstárjegyek, önkormányzati kötvények, letéti jegyek, kereskedelmi értékpapírok, bankelfogadványok, valamint közepes és rövid futamidejű kötvények –, illetve a 2007/16/EK irányelv 3. cikkében említett eszközök
  ;

| (3) | „átruházható értékpapírok”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikk (1) bekezdésének n) pontjában meghatározott átruházható értékpapírok; |
| --- | --- |

(3)

„átruházható értékpapírok”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikk (1) bekezdésének n) pontjában meghatározott átruházható értékpapírok;

| (4) | „repomegállapodás”: olyan megállapodás, amelyben az egyik fél értékpapírokat vagy azokhoz kapcsolódó jogokat ruház át a másik félre meghatározott áron, meghatározott vagy meghatározandó jövőbeli időpontban történő visszavásárlási kötelezettsége mellett; |
| --- | --- |

(4)

„repomegállapodás”: olyan megállapodás, amelyben az egyik fél értékpapírokat vagy azokhoz kapcsolódó jogokat ruház át a másik félre meghatározott áron, meghatározott vagy meghatározandó jövőbeli időpontban történő visszavásárlási kötelezettsége mellett;

| (5) | „fordított repomegállapodás”: olyan megállapodás, amelyben az egyik fél értékpapírokat vagy azokhoz kapcsolódó jogokat kap a másik féltől, meghatározott áron, meghatározott vagy meghatározandó jövőbeli időpontban történő visszaértékesítési kötelezettsége mellett; |
| --- | --- |

(5)

„fordított repomegállapodás”: olyan megállapodás, amelyben az egyik fél értékpapírokat vagy azokhoz kapcsolódó jogokat kap a másik féltől, meghatározott áron, meghatározott vagy meghatározandó jövőbeli időpontban történő visszaértékesítési kötelezettsége mellett;

| (6) | „értékpapír-kölcsönzés” és „értékpapír-kölcsönvétel”: minden olyan tranzakció, amelynek során egy intézmény vagy partnere értékpapírokat ruház át azzal a kötelezettségvállalással, hogy a kölcsönbe vevő egyenértékű értékpapírokat fog visszaadni valamely jövőbeli időpontban vagy a kölcsönbe adó kérelmekor; a tranzakció az értékpapírokat átruházó intézmény szempontjából értékpapír-kölcsönzésnek, annak az intézménynek a szempontjából pedig, amelyre az értékpapírokat átruházzák, értékpapír-kölcsönvételnek tekintendő; |
| --- | --- |

(6)

„értékpapír-kölcsönzés” és „értékpapír-kölcsönvétel”: minden olyan tranzakció, amelynek során egy intézmény vagy partnere értékpapírokat ruház át azzal a kötelezettségvállalással, hogy a kölcsönbe vevő egyenértékű értékpapírokat fog visszaadni valamely jövőbeli időpontban vagy a kölcsönbe adó kérelmekor; a tranzakció az értékpapírokat átruházó intézmény szempontjából értékpapír-kölcsönzésnek, annak az intézménynek a szempontjából pedig, amelyre az értékpapírokat átruházzák, értékpapír-kölcsönvételnek tekintendő;

| (7) | „értékpapírosítás”: az 575/2013/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 61. pontjában meghatározott értékpapírosítás; |
| --- | --- |

(7)

„értékpapírosítás”: az 575/2013/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 61. pontjában meghatározott értékpapírosítás;

| (7a) | „magas minőségű, likvid eszközfedezetű értékpapír”: olyan minősített eszközfedezetű értékpapír, amely megfelel az 575/2013/EU rendelet 460. cikkén alapuló, az 575/2013/EU rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló .../.../EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 13. cikkében foglalt, az 575/2013/EU rendelet 416. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint elfogadható, magas likviditású és hitelminőségű átruházható eszközök fogalmának egységes meghatározása céljából meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

(7a)

„magas minőségű, likvid eszközfedezetű értékpapír”: olyan minősített eszközfedezetű értékpapír, amely megfelel az 575/2013/EU rendelet 460. cikkén alapuló, az 575/2013/EU rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló .../.../EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 13. cikkében foglalt, az 575/2013/EU rendelet 416. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint elfogadható, magas likviditású és hitelminőségű átruházható eszközök fogalmának egységes meghatározása céljából meghatározott követelményeknek;

| (8) | „hitelviszonyt megtestesítő vállalati értékpapír”: áruk és nem pénzügyi szolgáltatások előállítása és kereskedelme terén tényleges tevékenységet végző vállalat által kibocsátott adósságinstrumentum; |
| --- | --- |

(8)

„hitelviszonyt megtestesítő vállalati értékpapír”: áruk és nem pénzügyi szolgáltatások előállítása és kereskedelme terén tényleges tevékenységet végző vállalat által kibocsátott adósságinstrumentum;

| (9) | „piaci árazás”: a pozíciók értékelése könnyen hozzáférhető, semleges forrásból szerzett záró árak alapján, beleértve a tőzsdei árfolyamokat, a kereskedési felületeken megjelenő árakat vagy különféle független, jó hírnevű kereskedők árjegyzéseit; |
| --- | --- |

(9)

„piaci árazás”: a pozíciók értékelése könnyen hozzáférhető, semleges forrásból szerzett záró árak alapján, beleértve a tőzsdei árfolyamokat, a kereskedési felületeken megjelenő árakat vagy különféle független, jó hírnevű kereskedők árjegyzéseit;

| (10) | „modellalapú árazás”: olyan értékelés, amelynek során referenciaértékekhez viszonyítást (benchmarking), extrapolálást vagy egyéb számítást kell végezni egy vagy több piaci paraméter alapján; |
| --- | --- |

(10)

„modellalapú árazás”: olyan értékelés, amelynek során referenciaértékekhez viszonyítást (benchmarking), extrapolálást vagy egyéb számítást kell végezni egy vagy több piaci paraméter alapján;

| (11) | „amortizált bekerülési értéken alapuló módszer”: olyan értékelési módszer, amely az eszköz bekerülési értékét veszi figyelembe, és ezt az értéket az amortizációs prémiummal (vagy diszkonttal) módosítja a lejáratig. |
| --- | --- |

(11)

„amortizált bekerülési értéken alapuló módszer”: olyan értékelési módszer, amely az eszköz bekerülési értékét veszi figyelembe, és ezt az értéket az amortizációs prémiummal (vagy diszkonttal) módosítja a lejáratig.

| (12) | „állandó nettó eszközértékű PPA”: olyan PPA, amely változatlanul tartja az egy befektetési jegyre vagy egy részvényre jutó nettó eszközértéket; az alap jövedelme naponta halmozódik, vagy kifizethető a befektetőnek, és az eszközöket általában az amortizált bekerülési értéken alapuló módszer alapján értékelik vagy a nettó eszközértéket a legközelebbi százalékpontra vagy azzal egyenértékű devizaösszegre kerekítik; |
| --- | --- |

(12)

„állandó nettó eszközértékű PPA”: olyan PPA, amely változatlanul tartja az egy befektetési jegyre vagy egy részvényre jutó nettó eszközértéket; az alap jövedelme naponta halmozódik, vagy kifizethető a befektetőnek, és az eszközöket általában az amortizált bekerülési értéken alapuló módszer alapján értékelik vagy a nettó eszközértéket a legközelebbi százalékpontra vagy azzal egyenértékű devizaösszegre kerekítik;

| (12a) | „lakossági állandó nettó eszközértékű pénzpiaci alap (PPA)”: olyan állandó nettó eszközértékű PPA, amelyet csak jótékonysági szervezetek, nonprofit szervezetek, állami/önkormányzati szervek és közalapítványok jegyezhetnek; |
| --- | --- |

(12a)

„lakossági állandó nettó eszközértékű pénzpiaci alap (PPA)”: olyan állandó nettó eszközértékű PPA, amelyet csak jótékonysági szervezetek, nonprofit szervezetek, állami/önkormányzati szervek és közalapítványok jegyezhetnek;

| (12b) | „alacsony volatilitású nettó eszközértékű pénzpiaci alap (PPA)”: olyan pénzpiaci alap, amely megfelel a 27. cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

(12b)

„alacsony volatilitású nettó eszközértékű pénzpiaci alap (PPA)”: olyan pénzpiaci alap, amely megfelel a 27. cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott követelményeknek;

| (13) | „rövid lejáratú PPA”: olyan PPA, amely a 9. cikk (1) bekezdésében említett elfogadható pénzpiaci eszközökbe fektet; |
| --- | --- |

(13)

„rövid lejáratú PPA”: olyan PPA, amely a 9. cikk (1) bekezdésében említett elfogadható pénzpiaci eszközökbe fektet;

| (14) | „standard PPA”: olyan PPA, amely a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében említett elfogadható pénzpiaci eszközökbe fektet; |
| --- | --- |

(14)

„standard PPA”: olyan PPA, amely a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében említett elfogadható pénzpiaci eszközökbe fektet;

| (15) | „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet; |
| --- | --- |

(15)

„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet;

| (16) | „a PPA illetékes hatósága”:






  a) | az ÁÉKBV esetében a székhely szerinti tagállamnak a 2009/65/EK irányelv 97. cikkével összhangban kijelölt illetékes hatósága; |
| --- | --- | --- |

(16)

„a PPA illetékes hatósága”:

a)

az ÁÉKBV esetében a székhely szerinti tagállamnak a 2009/65/EK irányelv 97. cikkével összhangban kijelölt illetékes hatósága;

| b) | uniós ABA esetében az ABA székhely szerinti tagállamának a 2011/61/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének p) pontja szerint meghatározott illetékes hatósága; |
| --- | --- |

b)

uniós ABA esetében az ABA székhely szerinti tagállamának a 2011/61/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének p) pontja szerint meghatározott illetékes hatósága;

| c) | nem uniós ABA esetében
  az alábbiak bármelyike:








  i. | azon tagállam illetékes hatósága, ahol a nem uniós ABA-t az Unióban útlevél nélkül forgalmazzák; |
| --- | --- | --- |

c)

nem uniós ABA esetében
  az alábbiak bármelyike:

i.

azon tagállam illetékes hatósága, ahol a nem uniós ABA-t az Unióban útlevél nélkül forgalmazzák;

| ii. | a nem uniós ABA-t kezelő uniós ABAK illetékes hatósága, amennyiben a nem uniós ABA-t az Unióban útlevéllel forgalmazzák, vagy az Unióban nem forgalmazzák; |
| --- | --- |

ii.

a nem uniós ABA-t kezelő uniós ABAK illetékes hatósága, amennyiben a nem uniós ABA-t az Unióban útlevéllel forgalmazzák, vagy az Unióban nem forgalmazzák;

| iii. | a referencia-tagállam illetékes hatósága, amennyiben a nem uniós ABA-t nem uniós ABAK kezeli, és az Unióban útlevéllel forgalmazzák; |
| --- | --- |

iii.

a referencia-tagállam illetékes hatósága, amennyiben a nem uniós ABA-t nem uniós ABAK kezeli, és az Unióban útlevéllel forgalmazzák;

| (17) | „a PPA székhelye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a PPA-t engedélyezték; |
| --- | --- |

(17)

„a PPA székhelye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a PPA-t engedélyezték;

| (18) | „súlyozott átlagos lejárat (WAM)”: az alap összes mögöttes eszközének jogilag rögzített lejárati idejéig, vagy amennyiben rövidebb, a legközelebbi, pénzpiaci kamatláb szerinti kamatmegállapításig tartó átlagos időtartam, amely az egyes eszközökben való relatív részesedést tükrözi; |
| --- | --- |

(18)

„súlyozott átlagos lejárat (WAM)”: az alap összes mögöttes eszközének jogilag rögzített lejárati idejéig, vagy amennyiben rövidebb, a legközelebbi, pénzpiaci kamatláb szerinti kamatmegállapításig tartó átlagos időtartam, amely az egyes eszközökben való relatív részesedést tükrözi;

| (19) | „súlyozott átlagos élettartam (WAL)”: az alap összes mögöttes eszközének jogilag rögzített lejárati idejéig tartó átlagos időtartam, amely az egyes eszközökben való relatív részesedést tükrözi; |
| --- | --- |

(19)

„súlyozott átlagos élettartam (WAL)”: az alap összes mögöttes eszközének jogilag rögzített lejárati idejéig tartó átlagos időtartam, amely az egyes eszközökben való relatív részesedést tükrözi;

| (20) | „jogilag rögzített lejárati idő”: az az időpont, amikor az értékpapír tőkéjét teljes egészében vissza kell fizetni, és amely semmilyen opcionalitástól nem függ; |
| --- | --- |

(20)

„jogilag rögzített lejárati idő”: az az időpont, amikor az értékpapír tőkéjét teljes egészében vissza kell fizetni, és amely semmilyen opcionalitástól nem függ;

| (21) | „hátralévő futamidő”: a jogilag rögzített lejártáig hátralévő időtartam; |
| --- | --- |

(21)

„hátralévő futamidő”: a jogilag rögzített lejártáig hátralévő időtartam;

| (22) | „shortolás”: pénzpiaci eszközök fedezetlen értékesítése; |
| --- | --- |

(22)

„shortolás”: pénzpiaci eszközök fedezetlen értékesítése;

| (22a) | „államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA”: olyan állandó nettó eszközértékű PPA, amely a birtokában lévő eszközök legalább 99,5 %-át államkötvényekbe, illetve 2020-ig az eszközei legalább 80 %-át uniós államkötvényekbe fekteti be; az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA az államkötvényekbe fektetett eszközállományát fokozatosan építi fel; |
| --- | --- |

(22a)

„államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA”: olyan állandó nettó eszközértékű PPA, amely a birtokában lévő eszközök legalább 99,5 %-át államkötvényekbe, illetve 2020-ig az eszközei legalább 80 %-át uniós államkötvényekbe fekteti be; az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA az államkötvényekbe fektetett eszközállományát fokozatosan építi fel;

| (22b) | „külső támogatás”: olyan, harmadik fél – beleértve a PPA szponzorát – által kínált közvetlen vagy közvetett támogatás, amelynek célja vagy eredménye a PPA likviditásának garantálása vagy a PPA egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközértékének stabilizálása, és amely az alábbiakat foglalja magában:








  a) | harmadik féltől származó készpénz; |
| --- | --- | --- |

(22b)

„külső támogatás”: olyan, harmadik fél – beleértve a PPA szponzorát – által kínált közvetlen vagy közvetett támogatás, amelynek célja vagy eredménye a PPA likviditásának garantálása vagy a PPA egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközértékének stabilizálása, és amely az alábbiakat foglalja magában:

a)

harmadik féltől származó készpénz;

| b) | a PPA eszközeinek harmadik fél általi megvásárlása emelt áron; |
| --- | --- |

b)

a PPA eszközeinek harmadik fél általi megvásárlása emelt áron;

| c) | a PPA befektetési jegyeinek vagy részvényeinek harmadik fél általi megvásárlása az alap likviditásának biztosítása céljából; |
| --- | --- |

c)

a PPA befektetési jegyeinek vagy részvényeinek harmadik fél általi megvásárlása az alap likviditásának biztosítása céljából;

| d) | bármiféle explicit vagy implicit garancia, biztosíték vagy támogatási levél harmadik fél általi kibocsátása a PPA javára; |
| --- | --- |

d)

bármiféle explicit vagy implicit garancia, biztosíték vagy támogatási levél harmadik fél általi kibocsátása a PPA javára;

| e) | harmadik fél bármely olyan fellépése, amelynek közvetlen vagy közvetett célja a PPA likviditási profiljának, valamint jegyenkénti vagy részvényenkénti nettó eszközértékének fenntartása; |
| --- | --- |

e)

harmadik fél bármely olyan fellépése, amelynek közvetlen vagy közvetett célja a PPA likviditási profiljának, valamint jegyenkénti vagy részvényenkénti nettó eszközértékének fenntartása;

| (22c) | „uniós államkötvény”: az Unió intézményeinek, hivatalainak vagy ügynökségeinek – többek között az Európai Központi Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus, az Európai Beruházási Bank, az Európai Beruházási Alap és az Európai Stratégiai Beruházási Alap – adóssága által fedezett, tagállamok készpénzében, kormányzati eszközeiben vagy fordított repomegállapodásokban megtestesülő adósságinstrumentumok; |
| --- | --- |

(22c)

„uniós államkötvény”: az Unió intézményeinek, hivatalainak vagy ügynökségeinek – többek között az Európai Központi Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus, az Európai Beruházási Bank, az Európai Beruházási Alap és az Európai Stratégiai Beruházási Alap – adóssága által fedezett, tagállamok készpénzében, kormányzati eszközeiben vagy fordított repomegállapodásokban megtestesülő adósságinstrumentumok;

| (22d)„ | államkötvények”: a PPA kezelője által meghatározott valamely elfogadható állam kormányának adóssága által fedezett, készpénzben, kormányzati eszközökben vagy fordított repomegállapodásokban megtestesülő állampapírok; |
| --- | --- |

(22d)„

államkötvények”: a PPA kezelője által meghatározott valamely elfogadható állam kormányának adóssága által fedezett, készpénzben, kormányzati eszközökben vagy fordított repomegállapodásokban megtestesülő állampapírok;

3. cikk

A PPA-k engedélyezése

(1)   Az Unióban csak az e rendelet szerint engedélyezett kollektív befektetési vállalkozás hozható létre, forgalmazható, vagy kezelhető PPA-ként.

Az ilyen engedély valamennyi tagállamban érvényes.

(2)   Azon kollektív befektetési vállalkozásokat, amelyeket a 2009/65/EK irányelv alapján ÁÉKBV-ként kell engedélyezni, a 2009/65/EK irányelv szerinti engedélyezési eljárás részeként kell PPA-ként engedélyezni.

(3)   Az ABA kollektív befektetési vállalkozásokat a 4. cikkben meghatározott engedélyezési eljárás alapján kell PPA-ként engedélyezni.

(4)   Kollektív befektetési vállalkozás csak akkor engedélyezhető PPA-ként, ha a PPA illetékes hatósága megbizonyosodott arról, hogy a PPA képes lesz eleget tenni e rendelet valamennyi követelményének.

(5)   Az engedélyezés céljára a PPA benyújtja illetékes hatóságának az alábbi dokumentumokat:

| a) | az alap szabályzata vagy létesítő okirata; |
| --- | --- |

a)

az alap szabályzata vagy létesítő okirata;

| b) | a kezelő meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a kezelő meghatározása;

| c) | a letétkezelő meghatározása; |
| --- | --- |

c)

a letétkezelő meghatározása;

| d) | a PPA leírása vagy a PPA-val kapcsolatban a befektetők rendelkezésére álló bármely egyéb információ; |
| --- | --- |

d)

a PPA leírása vagy a PPA-val kapcsolatban a befektetők rendelkezésére álló bármely egyéb információ;

| e) | a II–VII. fejezetben említett követelményeknek való megfeleléshez szükséges eljárások leírása vagy az azokkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

e)

a II–VII. fejezetben említett követelményeknek való megfeleléshez szükséges eljárások leírása vagy az azokkal kapcsolatos információk;

| f) | a PPA illetékes hatósága által az e rendelet követelményeinek való megfelelés ellenőrzése céljából kért bármely egyéb információ vagy dokumentum. |
| --- | --- |

f)

a PPA illetékes hatósága által az e rendelet követelményeinek való megfelelés ellenőrzése céljából kért bármely egyéb információ vagy dokumentum.

(6)   Az illetékes hatóságok negyedévente tájékoztatják az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA) az e rendelettel összhangban kibocsátott vagy visszavont engedélyekről.

(7)   Az ESMA központi nyilvántartást vezet az e rendelet alapján engedélyezett valamennyi PPA-ról, azok típusáról, kezelőjéről, valamint a PPA illetékes hatóságáról. A nyilvántartást elektronikus formátumban hozzáférhetővé kell tenni.

4. cikk

Eljárás ABA PPA-k engedélyezésére

(1)   ABA csak akkor engedélyezhető PPA-ként, ha illetékes hatósága jóváhagyta az 2011/61/EU irányelv alapján engedélyezett ABAK az ABA kezelésére vonatkozó kérelmét, az alapra vonatkozó szabályokat és a letétkezelő kiválasztását.

(2)   Az ABA kezelésére irányuló kérelem benyújtásakor az engedélyezett ABAK a PPA illetékes hatóságának rendelkezésére bocsátja az alábbiakat:

| a) | a letétkezelővel való írásbeli megállapodás; |
| --- | --- |

a)

a letétkezelővel való írásbeli megállapodás;

| b) | tájékoztatás az ABA portfólió- és kockázatkezelésére, valamint igazgatására vonatkozó a hatáskör-átruházási megállapodásokról; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás az ABA portfólió- és kockázatkezelésére, valamint igazgatására vonatkozó a hatáskör-átruházási megállapodásokról;

| c) | tájékoztatás azon ABA-k befektetési stratégiáiról, kockázati profiljairól és egyéb jellemzőiről, amelyek kezelését az ABAK számára engedélyezték. |
| --- | --- |

c)

tájékoztatás azon ABA-k befektetési stratégiáiról, kockázati profiljairól és egyéb jellemzőiről, amelyek kezelését az ABAK számára engedélyezték.

A PPA illetékes hatósága pontosítást és információkat kérhet az ABAK illetékes hatóságától az előző albekezdésben említett dokumentumokkal kapcsolatban, vagy igazolást kérhet arról, hogy a PPA-kra kiterjed-e az ABAK kezelési engedélyének hatálya. Az ABAK illetékes hatósága a PPA illetékes hatósága általi kérelem benyújtásától számított 10 munkanapon belül válaszol.

(3)   Az ABAK a (2) bekezdésben említett dokumentáció minden további módosítását haladéktalanul bejelenti a PPA illetékes hatóságának.

(4)   A PPA illetékes hatósága csak akkor utasíthatja vissza az ABAK kérelmét, ha:

| a) | az ABAK nem felel meg e rendeletnek; |
| --- | --- |

a)

az ABAK nem felel meg e rendeletnek;

| b) | az ABAK nem felel meg a 2011/61/EU irányelvnek; |
| --- | --- |

b)

az ABAK nem felel meg a 2011/61/EU irányelvnek;

| c) | az ABAK illetékes hatóságától nem kapott felhatalmazást PPA-k kezelésére; |
| --- | --- |

c)

az ABAK illetékes hatóságától nem kapott felhatalmazást PPA-k kezelésére;

| d) | az ABAK nem nyújtotta be az (2) bekezdésben említett dokumentációt. |
| --- | --- |

d)

az ABAK nem nyújtotta be az (2) bekezdésben említett dokumentációt.

Mielőtt a PPA illetékes hatósága elutasítana egy kérelmet, konzultál az ABAK illetékes hatóságával.

(5)   ABA PPA-ként való engedélyezése nem köthető sem ahhoz a követelményhez, hogy az ABA-t az ABA székhelye szerinti tagállamban engedélyezett ABAK-nak kell kezelnie, sem ahhoz, hogy az ABAK-nak az ABA székhelye szerinti tagállamban kell tevékenykednie, vagy oda feladatokat delegálnia.

(6)   Az ABAK-ot a hiánytalan kérelem benyújtásától számított két hónapon belül tájékoztatni kell arról, hogy az ABA-t engedélyezik-e PPA-ként vagy sem.

(7)   A PPA illetékes hatósága nem adja meg az engedélyt, ha a jog megtiltja, hogy az ABA a székhelye szerinti tagállamban befektetési jegyeket vagy részvényeket értékesítsen.

5. cikk

A PPA megnevezés használata

(1)   Valamely ÁÉKBV vagy ABA a „pénzpiaci alap” vagy „PPA” megnevezést magával vagy az általa kibocsátott befektetési jegyekkel vagy részvényekkel kapcsolatban kizárólag akkor használhatja, ha e rendelettel összhangban engedélyezték.

Valamely ÁÉKBV vagy ABA pénzpiaci alapot sejtető vagy olyan kifejezéseket tartalmazó megnevezést, mint „készpénz”, „likvid”, „pénzeszköz”, „kész eszközök”, „betétszerű”, kizárólag akkor használhat, ha e rendelettel összhangban engedélyezték.

(2)   A „pénzpiaci alap” vagy „PPA” megnevezés, PPA-t sejtető megnevezés vagy az (1) bekezdésben említett kifejezések használata magában foglalja azok külső vagy belső dokumentumokban, jelentésekben, nyilatkozatokban, hirdetésekben, közleményekben, levelekben vagy a jövőbeni befektetőknek, jegytulajdonosoknak, részvényeseknek vagy illetékes hatóságoknak címzett vagy a körükben történő terjesztésre szánt írott, szóbeli, elektronikus vagy egyéb formában történő felhasználását.

6. cikk

Alkalmazandó szabályok

(1)   A PPA-knak mindenkor meg kell felelniük e rendelet rendelkezéseinek.

(2)   Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, azon PPA-knak, amelyek egyben ÁÉKBV-k, valamint kezelőiknek mindenkor meg kell felelniük a 2009/65/EK irányelv követelményeinek.

(3)   Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, azon PPA-knak, amelyek egyben ABA-k, valamint kezelőiknek mindenkor meg kell felelniük a 2011/61/EU irányelv követelményeinek.

(4)   A PPA kezelője felelős az e rendeletnek való megfelelés biztosításáért. A kezelő felelős az e rendeletnek való megfelelés elmulasztásából fakadó veszteségekért és károkért.

(5)   E rendelet nem akadályozza meg a PPA-kat abban, hogy az e rendelet által megköveteltnél szigorúbb befektetési korlátokat alkalmazzanak.

II. fejezet

A PPA-k befektetési politikáival kapcsolatos kötelezettségek

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK ÉS ELFOGADOTT ESZKÖZÖK

7. cikk

Általános elvek

(1)   Amennyiben egy PPA egynél több befektetési részalapból áll, a II-VII. fejezet alkalmazásában minden részalapot önálló PPA-nak kell tekinteni.

(2)   Amennyiben e rendelet kimondottan másként nem rendelkezik, az ÁÉKBV-ként engedélyezett PPA-kra nem vonatkoznak az ÁÉKBV-k befektetési politikája tekintetében a 2009/65/EK irányelv 49., 50., 50a. cikkében, 51. cikke (2) bekezdésében, valamint 52–57. cikkében meghatározott kötelezettségek.

8. cikk

Elfogadott eszközök

(1)   Pénzpiaci alap csak az alábbi kategóriák közé tartozó pénzügyi eszközökbe fektethet, és csak az e rendeletben meghatározott feltételek mellett:

| a) | pénzpiaci eszközök; |
| --- | --- |

a)

pénzpiaci eszközök;

| aa) | a tagállamok központi, regionális és helyi hatóságai, központi bankjai vagy az Unió intézményei, szervei, hivatalai vagy ügynökségei, többek között különösen az Európai Központi Bank, az Európai Beruházási Bank, az Európai Beruházási Alap, az új Európai Stratégiai Beruházási Alap, valamint az Európai Stabilitási Mechanizmus, a Nemzetközi Valutaalap, a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank, az Európa Tanács Fejlesztési Bankja és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által önállóan vagy közösen kibocsátott vagy garantált pénzügyi eszközök; |
| --- | --- |

aa)

a tagállamok központi, regionális és helyi hatóságai, központi bankjai vagy az Unió intézményei, szervei, hivatalai vagy ügynökségei, többek között különösen az Európai Központi Bank, az Európai Beruházási Bank, az Európai Beruházási Alap, az új Európai Stratégiai Beruházási Alap, valamint az Európai Stabilitási Mechanizmus, a Nemzetközi Valutaalap, a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank, az Európa Tanács Fejlesztési Bankja és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által önállóan vagy közösen kibocsátott vagy garantált pénzügyi eszközök;

| b) | hitelintézeti betétek; |
| --- | --- |

b)

hitelintézeti betétek;

| c) | kizárólag fedezeti célokra használt elfogadható
  származtatott ▌eszközök; |
| --- | --- |

c)

kizárólag fedezeti célokra használt elfogadható
  származtatott ▌eszközök;

| d) | fordított repomegállapodások
  vagy repomegállapodások, amennyiben az összes alábbi feltétel teljesül:








  i. | a fedezetként használt eszközök nem adhatóak el, nem fektethetőek be újra és zálogjoggal nem terhelhetőek meg; |
| --- | --- | --- |

d)

fordított repomegállapodások
  vagy repomegállapodások, amennyiben az összes alábbi feltétel teljesül:

i.

a fedezetként használt eszközök nem adhatóak el, nem fektethetőek be újra és zálogjoggal nem terhelhetőek meg;

| ii. | a repomegállapodás használata átmeneti jellegű és nem befektetési célokat szolgál; |
| --- | --- |

ii.

a repomegállapodás használata átmeneti jellegű és nem befektetési célokat szolgál;

| iii. | a PPA-nak legfeljebb két munkanap felmondási idővel bármikor jogában áll felbontani a megállapodást; |
| --- | --- |

iii.

a PPA-nak legfeljebb két munkanap felmondási idővel bármikor jogában áll felbontani a megállapodást;

| iv. | a PPA által repomegállapodás részeként kapott készpénz nem haladja meg eszközeinek 10 %-át, valamint azt nem lehet átadni, újra befektetni vagy más módon újra felhasználni; |
| --- | --- |

iv.

a PPA által repomegállapodás részeként kapott készpénz nem haladja meg eszközeinek 10 %-át, valamint azt nem lehet átadni, újra befektetni vagy más módon újra felhasználni;

(2)   Pénzpiaci alap nem végezheti az alábbi tevékenységeket:

| a) | befektetés az (1) bekezdésben említettektől eltérő eszközökbe; |
| --- | --- |

a)

befektetés az (1) bekezdésben említettektől eltérő eszközökbe;

| b) | pénzpiaci eszközök shortolása; |
| --- | --- |

b)

pénzpiaci eszközök shortolása;

| c) | tőzsdei kereskedésben részt vevő alapoknak, részvény- vagy árupiacoknak való
  közvetlen vagy közvetett ▌kitettség vállalása, beleértve a származtatott eszközökön vagy azokat képviselő certifikátokon vagy az azokon alapuló indexeken keresztül vállalt kitettséget, valamint bármely egyéb
  módokat vagy eszközöket
  ,
  amelyek
  kitettséget
  keletkeztetnek
  ezek tekintetében; |
| --- | --- |

c)

tőzsdei kereskedésben részt vevő alapoknak, részvény- vagy árupiacoknak való
  közvetlen vagy közvetett ▌kitettség vállalása, beleértve a származtatott eszközökön vagy azokat képviselő certifikátokon vagy az azokon alapuló indexeken keresztül vállalt kitettséget, valamint bármely egyéb
  módokat vagy eszközöket
  ,
  amelyek
  kitettséget
  keletkeztetnek
  ezek tekintetében;

| d) | értékpapír-kölcsönzési megállapodás ▌vagy egyéb olyan megállapodás megkötése, amely a PPA eszközeinek megterhelését eredményezi; |
| --- | --- |

d)

értékpapír-kölcsönzési megállapodás ▌vagy egyéb olyan megállapodás megkötése, amely a PPA eszközeinek megterhelését eredményezi;

| e) | készpénzkölcsönzés; |
| --- | --- |

e)

készpénzkölcsönzés;

| ea) | befektetés más PPA-kba. |
| --- | --- |

ea)

befektetés más PPA-kba.

9. cikk

Elfogadható pénzpiaci eszközök

(1)   Valamely pénzpiaci eszköz PPA általi befektetésre elfogadható, ha eleget tesz az alábbi követelményeknek:

| a) | beletartozik a pénzpiaci eszközök 2009/65/EK irányelv 50. cikke (1) bekezdésének a), b), c) vagy h) pontjában említett kategóriáinak egyikébe; |
| --- | --- |

a)

beletartozik a pénzpiaci eszközök 2009/65/EK irányelv 50. cikke (1) bekezdésének a), b), c) vagy h) pontjában említett kategóriáinak egyikébe;

| b) | megfelel az alábbi alternatív jellemzők valamelyikének:






  i. | kibocsátáskori jogilag rögzített lejárati ideje legfeljebb 397 nap; |
| --- | --- | --- |

b)

megfelel az alábbi alternatív jellemzők valamelyikének:

i.

kibocsátáskori jogilag rögzített lejárati ideje legfeljebb 397 nap;

| ii. | hátralévő futamideje legfeljebb 397 nap;
  vagy |
| --- | --- |

ii.

hátralévő futamideje legfeljebb 397 nap;
  vagy

| iii. | a 2. cikk (7a) bekezdésében említett magas minőségű, likvid eszközfedezetű értékpapírként elfogadható; |
| --- | --- |

iii.

a 2. cikk (7a) bekezdésében említett magas minőségű, likvid eszközfedezetű értékpapírként elfogadható;

| c) | a pénzpiaci eszköz kibocsátóját a két legmagasabb belső minősítési fokozat egyikével osztályozták, az e rendelet
  18.
  cikkében meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

c)

a pénzpiaci eszköz kibocsátóját a két legmagasabb belső minősítési fokozat egyikével osztályozták, az e rendelet
  18.
  cikkében meghatározott szabályok szerint;

| d) | amennyiben értékpapírosításnak való kitettséget eredményez, arra alkalmazni kell a 10. cikkben meghatározott további követelményeket. |
| --- | --- |

d)

amennyiben értékpapírosításnak való kitettséget eredményez, arra alkalmazni kell a 10. cikkben meghatározott további követelményeket.

(2)   Standard PPA befektethet olyan pénzpiaci eszközbe, amelyen a pénzpiaci feltételekkel összhangban 397 naponta vagy gyakrabban rendszeres hozamigazítást végeznek, hátralévő futamideje viszont nem haladja meg a két évet.

(3)   Az (1) bekezdés c) pontja nem alkalmazandó azokra a pénzpiaci eszközökre, amelyek kibocsátója vagy kezese valamely tagállam központi hatósága vagy központi bankja, az Európai Központi Bank, az Unió, az Európai Stabilitási Mechanizmus vagy az Európai Beruházási Bank.

10. cikk

Elfogadható értékpapírosítások

(1)   Az értékpapírosítás akkor tekinthető elfogadhatónak, ha az alábbi összes feltétel teljesül:

| a) | a mögöttes kitettség vagy a kitettségek poolja kizárólag hitelviszonyt megtestesítő,
  elfogadható és kellőképpen diverzifikált
  értékpapírból áll; |
| --- | --- |

a)

a mögöttes kitettség vagy a kitettségek poolja kizárólag hitelviszonyt megtestesítő,
  elfogadható és kellőképpen diverzifikált
  értékpapírból áll;

| b) | a hitelviszonyt megtestesítő mögöttes
  elfogadható
  értékpapír magas hitelminőségű és likvid; |
| --- | --- |

b)

a hitelviszonyt megtestesítő mögöttes
  elfogadható
  értékpapír magas hitelminőségű és likvid;

| c) | a hitelviszonyt megtestesítő mögöttes
  elfogadható
  értékpapír kibocsátáskori jogilag rögzített lejárati ideje legfeljebb 397 nap; vagy hátralévő futamideje legfeljebb 397 nap. |
| --- | --- |

c)

a hitelviszonyt megtestesítő mögöttes
  elfogadható
  értékpapír kibocsátáskori jogilag rögzített lejárati ideje legfeljebb 397 nap; vagy hátralévő futamideje legfeljebb 397 nap.

(1a)
     
  A 2. cikk (7a) bekezdésében említett magas minőségű, likvid eszközfedezetű értékpapír elfogadható értékpapírosításnak tekintendő.

(1b)
     
  Az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapír akkor tekinthető elfogadható értékpapírosításnak, ha az az 575/2013/EU rendeletben említettek szerint likvid és a mögöttes kitettség magas hitelminőségű.

(2)   
  A Bizottság ...-ig [e rendelet közzétételétől számított hat hónap] felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 44. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban az egyszerű, átlátható és szabványosított értékpapírosításról a következő szempontok figyelembevételével:

| a) | azon feltételek és körülmények, amelyek mellett és között a mögöttes kitettség vagy a kitettségek poolja kizárólag hitelviszonyt megtestesítő
  elfogadható
  értékpapírokból állónak
  és kellően diverzifikáltnak
  tekinthető; |
| --- | --- |

a)

azon feltételek és körülmények, amelyek mellett és között a mögöttes kitettség vagy a kitettségek poolja kizárólag hitelviszonyt megtestesítő
  elfogadható
  értékpapírokból állónak
  és kellően diverzifikáltnak
  tekinthető;

| b) | azon feltételek és számszerű küszöbértékek, amelyek meghatározzák, hogy a hitelviszonyt megtestesítő
  mögöttes
  értékpapírok magas hitelminőségűek és likvidek. |
| --- | --- |

b)

azon feltételek és számszerű küszöbértékek, amelyek meghatározzák, hogy a hitelviszonyt megtestesítő
  mögöttes
  értékpapírok magas hitelminőségűek és likvidek.

| ba) | az értékpapírosításra és mögöttes eszközeire vonatkozó átláthatósági követelmények.



  Ennek során a Bizottság biztosítja, hogy ez összhangban áll az 575/2013/EU rendelet 460. cikke alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak és a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 135. cikke (2) bekezdésének, és figyelembe veszi a 397 napnál rövidebb kibocsátáskori futamidejű értékpapírosítás sajátos jellemzőit.


  A Bizottság továbbá ...-ig [e rendelet közzétételétől számított hat hónap] felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azzal a céllal, hogy az (1a) bekezdés tekintetében meghatározza magas hitelminőségű és likvid eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok azonosítására vonatkozó feltételeket. A Bizottság ennek során biztosítja az EBH ezzel kapcsolatos munkafolyamataival való összhangot, illetve támogatja az EBH ezzel kapcsolatos munkáját. |
| --- | --- |

ba)

az értékpapírosításra és mögöttes eszközeire vonatkozó átláthatósági követelmények.

11. cikk

Hitelintézeti betétek

A valamely hitelintézeti betét PPA általi befektetésre elfogadható, amennyiben az alábbi összes feltétel teljesül:

| a) | a betét kérésre visszafizetendő vagy bármikor visszavonható; |
| --- | --- |

a)

a betét kérésre visszafizetendő vagy bármikor visszavonható;

| b) | a betét futamideje legfeljebb 12 hónap; |
| --- | --- |

b)

a betét futamideje legfeljebb 12 hónap;

| c) | a hitelintézet székhelye valamely tagállamban található, vagy amennyiben a hitelintézet székhelye harmadik országban található, az 575/2013/EU rendeket 107. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban alkalmazandók rá az uniós jogban meghatározottakkal egyenértékűnek tekintett prudenciális szabályok. |
| --- | --- |

c)

a hitelintézet székhelye valamely tagállamban található, vagy amennyiben a hitelintézet székhelye harmadik országban található, az 575/2013/EU rendeket 107. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban alkalmazandók rá az uniós jogban meghatározottakkal egyenértékűnek tekintett prudenciális szabályok.

12. cikk

Elfogadható származtatott pénzügyi eszközök

Valamely származtatott pénzügyi eszköz PPA általi befektetésre elfogadható, amennyiben a 2009/65/EK irányelv 50. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett szabályozott piacon forgalmazzák, vagy
  arra a 648/2012/EU rendeletben foglalt elszámolási kötelezettség vonatkozik
  , és amennyiben az alábbi összes feltételnek eleget tesz:

| a) | a származtatott eszköz alapterméke kamatláb, devizaárfolyam, valuta vagy e kategóriák egyikét képviselő index; |
| --- | --- |

a)

a származtatott eszköz alapterméke kamatláb, devizaárfolyam, valuta vagy e kategóriák egyikét képviselő index;

| b) | a származtatott eszköz kizárólag a PPA egyéb befektetéseivel járó kamat- és devizaárfolyam-kockázatok fedezésére szolgál; |
| --- | --- |

b)

a származtatott eszköz kizárólag a PPA egyéb befektetéseivel járó kamat- és devizaárfolyam-kockázatok fedezésére szolgál;

| c) | a ▌származtatott
  eszközben érdekelt
  üzletfelek prudenciális szabályozás és felügyelet hatálya alatt álló és a PPA székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett kategóriákba tartozó intézmények; |
| --- | --- |

c)

a ▌származtatott
  eszközben érdekelt
  üzletfelek prudenciális szabályozás és felügyelet hatálya alatt álló és a PPA székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett kategóriákba tartozó intézmények;

| d) | a ▌származtatott eszközök megbízható és ellenőrizhető napi értékelés tárgyát képezik, és a PPA kezdeményezésére ellentételező ügylettel bármikor valós értékükön (fair value) eladhatók, felszámolhatók vagy lezárhatók. |
| --- | --- |

d)

a ▌származtatott eszközök megbízható és ellenőrizhető napi értékelés tárgyát képezik, és a PPA kezdeményezésére ellentételező ügylettel bármikor valós értékükön (fair value) eladhatók, felszámolhatók vagy lezárhatók.

13. cikk

Elfogadható fordított repomegállapodások

(1)   Pénzpiaci alap akkor köthet fordított repomegállapodást, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a PPA-nak legfeljebb két munkanap felmondási idővel bármikor jogában áll felbontani a megállapodást; |
| --- | --- |

a)

a PPA-nak legfeljebb két munkanap felmondási idővel bármikor jogában áll felbontani a megállapodást;

| b) | a fordított repomegállapodás részeként kapott eszközök piaci értéke mindenkor legalább megegyezik
  az elosztott
  készpénz értékével. |
| --- | --- |

b)

a fordított repomegállapodás részeként kapott eszközök piaci értéke mindenkor legalább megegyezik
  az elosztott
  készpénz értékével.

(2)   A PPA által fordított repomegállapodás részeként kapott eszközök a 9.
  cikkben foglalt
  pénzpiaci eszközök.

(3)   A PPA fordított repomegállapodás részeként nem kaphat a 10. cikkben meghatározott értékpapírosítást. ▌

(4)   A PPA által fordított repomegállapodás részeként kapott eszközöket figyelembe kell venni az e rendeletben meghatározott diverzifikációval és koncentrációval kapcsolatos korlátok kiszámításánál.
  Ezeket az eszközöket nem lehet értékesíteni, újra befektetni, elzálogosítani vagy másként átruházni.

(5)   A (2) bekezdéstől eltérve, valamely PPA fordított repomegállapodás részeként a 9.
  cikkben foglaltaktól
  eltérő likvid átruházható értékpapírokat vagy pénzpiaci eszközöket is kaphat, feltéve hogy ezen eszközök eleget tesznek az alábbi feltételek egyikének:

| a) | magas hitelminőségűek és kibocsátójuk vagy kezesük valamely tagállam központi hatósága vagy központi bankja, az Európai Központi Bank, az Unió, az Európai Stabilitási Mechanizmus vagy az Európai Beruházási Bank; |
| --- | --- |

a)

magas hitelminőségűek és kibocsátójuk vagy kezesük valamely tagállam központi hatósága vagy központi bankja, az Európai Központi Bank, az Unió, az Európai Stabilitási Mechanizmus vagy az Európai Beruházási Bank;

| b) | kibocsátójuk vagy kezesük valamely harmadik ország központi hatósága vagy központi bankja, amennyiben az eszköz harmadik országbeli
  kibocsátója megfelelt a belső minősítésen,
  a 16–19. cikkben megállapított szabályokkal összhangban ▌. |
| --- | --- |

b)

kibocsátójuk vagy kezesük valamely harmadik ország központi hatósága vagy központi bankja, amennyiben az eszköz harmadik országbeli
  kibocsátója megfelelt a belső minősítésen,
  a 16–19. cikkben megállapított szabályokkal összhangban ▌.

Az első albekezdéssel összhangban fordított repomegállapodás részeként kapott eszközöket a PPA befektetőinek tudomására kell hozni.

Az első albekezdéssel összhangban fordított repomegállapodás részeként kapott eszközökre alkalmazni kell a 14. cikk (6) bekezdésében meghatározott szabályokat.

(5a)
     
  A PPA akkor vehet fel hitelt, illetve köthet repomegállapodást, ha az alábbi összes feltétel teljesül:

| a) | a repomegállapodás használata átmeneti jellegű – legfeljebb 7 munkanap – és nem befektetési célokat szolgál; |
| --- | --- |

a)

a repomegállapodás használata átmeneti jellegű – legfeljebb 7 munkanap – és nem befektetési célokat szolgál;

| b) | a repomegállapodások keretében kapott összeg nem haladhatja meg az érintett PPA eszközeinek 10 %-át, és azt nem lehet elfogadható eszközbe befektetni; |
| --- | --- |

b)

a repomegállapodások keretében kapott összeg nem haladhatja meg az érintett PPA eszközeinek 10 %-át, és azt nem lehet elfogadható eszközbe befektetni;

| c) | a PPA-nak legfeljebb két munkanap felmondási idővel bármikor jogában áll felbontani a megállapodást; |
| --- | --- |

c)

a PPA-nak legfeljebb két munkanap felmondási idővel bármikor jogában áll felbontani a megállapodást;

| d) | a kapott készpénzbiztosíték csak:








  — | az ÁÉKBV-irányelv 50. cikkének f) pontjában említett szervezeteknél elhelyezett betétben lehet; |
| --- | --- | --- |

d)

a kapott készpénzbiztosíték csak:

—

az ÁÉKBV-irányelv 50. cikkének f) pontjában említett szervezeteknél elhelyezett betétben lehet;

| — | magas minőségű kormányzati kötvényekbe fektethető be; |
| --- | --- |

—

magas minőségű kormányzati kötvényekbe fektethető be;

| — | fordított repoügyletek céljára használható fel, feltéve, hogy az ügyletek prudenciális felügyelet hatálya alatt álló hitelintézetekkel jöttek létre, és az ÁÉKBV készpénzben bármikor visszahívhatja a teljes felhalmozott összeget; |
| --- | --- |

—

fordított repoügyletek céljára használható fel, feltéve, hogy az ügyletek prudenciális felügyelet hatálya alatt álló hitelintézetekkel jöttek létre, és az ÁÉKBV készpénzben bármikor visszahívhatja a teljes felhalmozott összeget;

| — | rövid lejáratú pénzpiaci alapokba fektethető be az európai pénzpiaci alapok közös fogalommeghatározásáról szóló iránymutatásban meghatározottak szerint.




  Az újra befektetett készpénzbiztosítékot diverzifikálni kell a nem pénzbeli fedezetre vonatkozó diverzifikációs követelményekkel összhangban. A tájékoztatóban egyértelműen tájékoztatni kell a befektetőket az ÁÉKBV biztosítéki politikájáról, készpénzbiztosíték esetén pedig az ÁÉKBV újra-befektetési politikájáról és az abból fakadó kockázatokról is. |
| --- | --- |

—

rövid lejáratú pénzpiaci alapokba fektethető be az európai pénzpiaci alapok közös fogalommeghatározásáról szóló iránymutatásban meghatározottak szerint.

Az újra befektetett készpénzbiztosítékot diverzifikálni kell a nem pénzbeli fedezetre vonatkozó diverzifikációs követelményekkel összhangban. A tájékoztatóban egyértelműen tájékoztatni kell a befektetőket az ÁÉKBV biztosítéki politikájáról, készpénzbiztosíték esetén pedig az ÁÉKBV újra-befektetési politikájáról és az abból fakadó kockázatokról is.

▌

II. SZAKASZ

A BEFEKTETÉSI POLITIKÁKKAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

14. cikk

Diverzifikáció

(1)   A PPA eszközeinek legfeljebb 5 %-át fektetheti be az alábbiak egyikébe:

| a) | ugyanazon kibocsátó által kibocsátott pénzpiaci eszközök; |
| --- | --- |

a)

ugyanazon kibocsátó által kibocsátott pénzpiaci eszközök;

| b) | ugyanazon hitelintézetnél létesített betétek. |
| --- | --- |

b)

ugyanazon hitelintézetnél létesített betétek.

(2)   Az értékpapírosításoknak való összes kitettség összértéke nem haladhatja meg a PPA eszközeinek 10 %-át.

(3)   A PPA-nak ugyanazon partnerével szembeni, ▌származtatott ügyletekből származó aggregált kockázati kitettsége nem haladhatja meg eszközei értékének 5 %-át.

(4)   A PPA ugyanazon partnerének fordított repomegállapodások keretében a PPA által átadott készpénz aggregált összege nem haladhatja meg a PPA eszközértékének
  10 %-át.

(5)   Az (1) és (3) bekezdésben meghatározott egyedi korlátoktól függetlenül
  sem az államkötvényekkel foglalkozó PPA-k, sem a standard PPA-k
  nem
  vonhatják
  össze az alábbiakat, amennyiben ezzel az egy intézményben befektetett eszközeik aránya meghaladná az eszközeik
  8 %-át
  :

| a) | az intézmény által kibocsátott pénzpiaci eszközökbe való befektetések; |
| --- | --- |

a)

az intézmény által kibocsátott pénzpiaci eszközökbe való befektetések;

| b) | az intézménynél elhelyezett betétek; |
| --- | --- |

b)

az intézménynél elhelyezett betétek;

| c) | ▌származtatott pénzügyi eszközök, amelyek az intézménnyel szemben partnerkockázati kitettséget eredményeznek. |
| --- | --- |

c)

▌származtatott pénzügyi eszközök, amelyek az intézménnyel szemben partnerkockázati kitettséget eredményeznek.

(6)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, valamely illetékes hatóság engedélyezheti a PPA-nak, hogy a kockázatmegosztás elvével összhangban eszközeinek akár 100 %-át olyan pénzpiaci eszközökbe fektesse, amelyeknek kibocsátója vagy kezese valamely tagállam központi, regionális vagy helyi hatósága, illetve központi bankja, az Európai Központi Bank, az Unió, az Európai Stabilitási Mechanizmus vagy az Európai Beruházási Bank, harmadik ország központi hatósága vagy központi bankja, illetve olyan nemzetközi szervezet, amelynek egy vagy több tagállam a tagja.

Az első albekezdés csak akkor alkalmazandó, ha az alábbi követelmények mindegyike teljesül:

| a) | a PPA a kapcsolódó kibocsátó legalább hat különböző kibocsátásából származó pénzpiaci eszközzel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a PPA a kapcsolódó kibocsátó legalább hat különböző kibocsátásából származó pénzpiaci eszközzel rendelkezik;

| b) | a PPA az ugyanazon kibocsátásból származó pénzpiaci eszközökbe történő befektetést eszközei legfeljebb 30 %-ára korlátozza; |
| --- | --- |

b)

a PPA az ugyanazon kibocsátásból származó pénzpiaci eszközökbe történő befektetést eszközei legfeljebb 30 %-ára korlátozza;

| c) | a PPA az alap szabályzatában vagy létesítő okiratában kimondottan megemlíti
  a tagállamok
  központi, regionális vagy helyi
  hatóságait
  vagy központi
  bankjait
  , az Európai Központi Bankot, az Uniót, az Európai Stabilitási Mechanizmust vagy az Európai Beruházási Bankot,
  az Európai Beruházási Alapot, az Európai Stratégiai Beruházási Alapot,
  harmadik ország központi hatóságát vagy központi bankját,
  az államadósság-instrumentumokat, a Nemzetközi Valutaalapot, a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bankot, a Nemzetközi Fizetések Bankját, az Európa Tanács Fejlesztési Bankját és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot, valamint bármely egyéb
  olyan nemzetközi szervezetet, amelynek egy vagy több tagállam tagja mint azon pénzpiaci eszközök kibocsátóját vagy kezesét, amelyekbe eszközei több mint 5 %-át befektetni szándékozik; |
| --- | --- |

c)

a PPA az alap szabályzatában vagy létesítő okiratában kimondottan megemlíti
  a tagállamok
  központi, regionális vagy helyi
  hatóságait
  vagy központi
  bankjait
  , az Európai Központi Bankot, az Uniót, az Európai Stabilitási Mechanizmust vagy az Európai Beruházási Bankot,
  az Európai Beruházási Alapot, az Európai Stratégiai Beruházási Alapot,
  harmadik ország központi hatóságát vagy központi bankját,
  az államadósság-instrumentumokat, a Nemzetközi Valutaalapot, a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bankot, a Nemzetközi Fizetések Bankját, az Európa Tanács Fejlesztési Bankját és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot, valamint bármely egyéb
  olyan nemzetközi szervezetet, amelynek egy vagy több tagállam tagja mint azon pénzpiaci eszközök kibocsátóját vagy kezesét, amelyekbe eszközei több mint 5 %-át befektetni szándékozik;

| d) | a PPA tájékoztatójában vagy forgalmazási közleményeiben nyilatkozatban hívja fel a figyelmet
  ezen eltérés alkalmazására
  , és feltünteti
  a tagállamok
  központi, regionális vagy helyi
  hatóságait
  vagy központi
  bankjait
  , az Európai Központi Bankot, az Uniót, az Európai Stabilitási Mechanizmust vagy az Európai Beruházási Bankot,
  az Európai Beruházási Alapot, az Európai Stratégiai Beruházási Alapot,
  harmadik ország központi hatóságát vagy központi bankját,
  a Nemzetközi Valutaalapot, a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bankot, a Nemzetközi Fizetések Bankját
  vagy
  bármely egyéb
  olyan nemzetközi szervezetet, amelynek egy vagy több tagállam tagja mint azon pénzpiaci eszközök kibocsátóját vagy kezesét, amelyekbe eszközei több mint 5 %-át befektetni szándékozik. |
| --- | --- |

d)

a PPA tájékoztatójában vagy forgalmazási közleményeiben nyilatkozatban hívja fel a figyelmet
  ezen eltérés alkalmazására
  , és feltünteti
  a tagállamok
  központi, regionális vagy helyi
  hatóságait
  vagy központi
  bankjait
  , az Európai Központi Bankot, az Uniót, az Európai Stabilitási Mechanizmust vagy az Európai Beruházási Bankot,
  az Európai Beruházási Alapot, az Európai Stratégiai Beruházási Alapot,
  harmadik ország központi hatóságát vagy központi bankját,
  a Nemzetközi Valutaalapot, a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bankot, a Nemzetközi Fizetések Bankját
  vagy
  bármely egyéb
  olyan nemzetközi szervezetet, amelynek egy vagy több tagállam tagja mint azon pénzpiaci eszközök kibocsátóját vagy kezesét, amelyekbe eszközei több mint 5 %-át befektetni szándékozik.

(7)   Azok a társaságok, amelyek a 83/349/EGK tanácsi irányelvben (14) szabályozott összevont (konszolidált) éves beszámolók elkészítése szempontjából vagy az elfogadott nemzetközi számviteli szabályokkal összhangban egy vállalkozáscsoporthoz tartoznak, az (1)–(5) bekezdésben említett korlátok számítása céljából egy jogalanynak minősülnek.

15. cikk

Koncentráció

(1)   A PPA nem rendelkezhet egyetlen intézmény által kibocsátott pénzpiaci eszközök több mint 5 %-ával.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott korlát nem vonatkozik a pénzpiaci eszközök azon részesedéseire, amelyeket valamely tagállam központi, regionális vagy helyi hatósága vagy központi bankja, az Európai Központi Bank, az Unió, az Európai Stabilitási Mechanizmus vagy az Európai Beruházási Bank, harmadik ország központi hatósága vagy központi bankja vagy olyan nemzetközi szervezet bocsát ki vagy garantál, amelynek egy vagy több tagállam tagja.

III. SZAKASZ

A PÉNZPIACI ESZKÖZÖK HITELMINŐSÉGE

16. cikk

Belső értékelési eljárás

(1)   A PPA kezelője a pénzpiaci eszközök hitelminőségének meghatározása tekintetében prudens ▌belső értékelési eljárást dolgoz ki, hajt végre és alkalmaz ▌, figyelembe véve az eszköz kibocsátóját és magának az eszköznek a jellemzőit.

(1a)
     
  A PPA kezelője biztosítja, hogy a belső értékelési eljárás alkalmazása során felhasznált információk megfelelő minőségűek és naprakészek legyenek, valamint megbízható forrásokból származzanak.

(2)   A belső értékelési eljárás ▌prudens, ▌szisztematikus és folyamatos hozzárendelési módszertanon alapul. A
  PPA kezelőjének
  a korábbi tapasztalatok és empirikus bizonyítékok alapján – ideértve az utótesztelést is – validálnia kell
  az alkalmazott
  módszertanokat.

(3)   A belső értékelési eljárásnak összhangban kell lennie az alábbi
  általános alapelvekkel
  :

| a) | ▌hatékony eljárást
  kell létrehoznia
  a kibocsátók jellemzőivel kapcsolatos naprakész releváns információk megszerzésére; |
| --- | --- |

a)

▌hatékony eljárást
  kell létrehoznia
  a kibocsátók jellemzőivel kapcsolatos naprakész releváns információk megszerzésére;

| b) | a PPA kezelője megfelelő intézkedéseket fogad el és hajt végre annak biztosítására, hogy a
  hitelminősítés
  az ▌ésszerűen rendelkezésre álló és releváns információ alapos elemzésére alapuljon, és kiterjedjen a kibocsátó hitelképességét befolyásoló minden tényezőre; |
| --- | --- |

b)

a PPA kezelője megfelelő intézkedéseket fogad el és hajt végre annak biztosítására, hogy a
  hitelminősítés
  az ▌ésszerűen rendelkezésre álló és releváns információ alapos elemzésére alapuljon, és kiterjedjen a kibocsátó hitelképességét befolyásoló minden tényezőre;

| c) | a PPA kezelője folyamatosan ellenőrzi a belső
  értékelési eljárást
  , és
  félévente
  felülvizsgálja az összes
  hitelminősítést
  . A kezelő minden olyan esetben felülvizsgálja a
  belső értékelését
  , amikor valamilyen lényeges változás kihathat a
  kibocsátóra vonatkozó hitelminősítésére
  . |
| --- | --- |

c)

a PPA kezelője folyamatosan ellenőrzi a belső
  értékelési eljárást
  , és
  félévente
  felülvizsgálja az összes
  hitelminősítést
  . A kezelő minden olyan esetben felülvizsgálja a
  belső értékelését
  , amikor valamilyen lényeges változás kihathat a
  kibocsátóra vonatkozó hitelminősítésére
  .

| d) | a belső értékelési eljárás alkalmazásakor a PPA kezelője a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján és azzal összhangban jár el; |
| --- | --- |

d)

a belső értékelési eljárás alkalmazásakor a PPA kezelője a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján és azzal összhangban jár el;

| e) | a
  PPA kezelője
  legalább
  félévente felülvizsgálja a hitelminősítési módszertanokat
  annak meghatározása érdekében, hogy megfelelnek-e az aktuális portfoliónak és a külső feltételeknek
  , és a felülvizsgálat eredményét továbbítja az illetékes hatóságoknak
  ; |
| --- | --- |

e)

a
  PPA kezelője
  legalább
  félévente felülvizsgálja a hitelminősítési módszertanokat
  annak meghatározása érdekében, hogy megfelelnek-e az aktuális portfoliónak és a külső feltételeknek
  , és a felülvizsgálat eredményét továbbítja az illetékes hatóságoknak
  ;

| f) | a belső
  értékelési
  eljárások során használt módszertanok, modellek és a kulcsfontosságú minősítési előfeltevések módosításakor a PPA kezelője a lehető leghamarabb ▌felülvizsgálja az összes érintett belső hitelminősítést; |
| --- | --- |

f)

a belső
  értékelési
  eljárások során használt módszertanok, modellek és a kulcsfontosságú minősítési előfeltevések módosításakor a PPA kezelője a lehető leghamarabb ▌felülvizsgálja az összes érintett belső hitelminősítést;

| g) | a belső
  hitelminősítéseket
  és
  azok
  PPA kezelője általi időszaki felülvizsgálatát nem végezhetik olyan személyek, akik a PPA portfoliókezelését végzik, vagy azért felelősek. |
| --- | --- |

g)

a belső
  hitelminősítéseket
  és
  azok
  PPA kezelője általi időszaki felülvizsgálatát nem végezhetik olyan személyek, akik a PPA portfoliókezelését végzik, vagy azért felelősek.

17. cikk

Belső
  hitelminősítési eljárás

(1)   A ▌belső értékelési
  eljárással összhangban
  kialakított
  hitelminősítési
  eljárás alapján
  hitelminősítést
  kell rendelni minden olyan pénzpiacieszköz-kibocsátóhoz, amelynek eszközeibe a PPA befektetni szándékozik.

(2)   A
  hitelminősítési eljárás felépítésének
  összhangban kell lennie az alábbi
  általános alapelvekkel
  :

| a) | az eljárás magában foglalja
  a kibocsátó hitelkockázatának számszerűsítését
  , figyelembe véve a nemteljesítés relatív kockázatát
  ; |
| --- | --- |

a)

az eljárás magában foglalja
  a kibocsátó hitelkockázatának számszerűsítését
  , figyelembe véve a nemteljesítés relatív kockázatát
  ;

| b) | az eljárásnak figyelembe kell vennie
  a kibocsátó
  hitelkockázatát, és dokumentálja a hitelkockázat meghatározásához alkalmazott kritériumokat
  ; |
| --- | --- |

b)

az eljárásnak figyelembe kell vennie
  a kibocsátó
  hitelkockázatát, és dokumentálja a hitelkockázat meghatározásához alkalmazott kritériumokat
  ;

| c) | az eljárásnak
  figyelembe kell vennie a pénzpiaci eszközök rövid távú természetét. |
| --- | --- |

c)

az eljárásnak
  figyelembe kell vennie a pénzpiaci eszközök rövid távú természetét.

(3)   
  Az (1) bekezdésben
  említett
  hitelminősítés olyan kritériumokon alapul, amelyek teljesítik
  az alábbi
  követelményeket
  :

| a) | legalább mennyiségi és minőségi mutatókat kell tartalmazniuk az eszköz kibocsátójáról, valamint a makroökonómiai és pénzpiaci helyzetről; |
| --- | --- |

a)

legalább mennyiségi és minőségi mutatókat kell tartalmazniuk az eszköz kibocsátójáról, valamint a makroökonómiai és pénzpiaci helyzetről;

| b) | utalniuk kell a mennyiségi és minőségi mutatók értékeléséhez használt, közös számszerű és minőségi referenciaértékekre; |
| --- | --- |

b)

utalniuk kell a mennyiségi és minőségi mutatók értékeléséhez használt, közös számszerű és minőségi referenciaértékekre;

| c) | megfelelőnek kell lenniük az adott kibocsátótípus vonatkozásában. Legalább az alábbi különböző kibocsátótípusokat kell megkülönböztetni: szuverén, regionális vagy helyi hatóság, pénzügyi vállalat és nem pénzügyi vállalat. |
| --- | --- |

c)

megfelelőnek kell lenniük az adott kibocsátótípus vonatkozásában. Legalább az alábbi különböző kibocsátótípusokat kell megkülönböztetni: szuverén, regionális vagy helyi hatóság, pénzügyi vállalat és nem pénzügyi vállalat.

| d) | Értékpapírosításnak való kitettség esetében figyelembe kell venni a kibocsátó hitelkockázatát, az értékpapírosítás szerkezetét, valamint a mögöttes eszközök hitelkockázatát. |
| --- | --- |

d)

Értékpapírosításnak való kitettség esetében figyelembe kell venni a kibocsátó hitelkockázatát, az értékpapírosítás szerkezetét, valamint a mögöttes eszközök hitelkockázatát.

18. cikk

Dokumentáció

(1)   Valamely PPA kezelője dokumentálja a belső értékelési eljárást és a belső minősítési rendszert. E dokumentáció tartalmazza a következőket:

| a) | a belső értékelési eljárások és minősítési rendszerek kialakítása és működésük részletei oly módon, hogy az illetékes hatóságok megérthessék a különböző fokozatokhoz való hozzárendelést, és értékelhessék a fokozatokhoz való hozzárendelés megfelelőségét; |
| --- | --- |

a)

a belső értékelési eljárások és minősítési rendszerek kialakítása és működésük részletei oly módon, hogy az illetékes hatóságok megérthessék a különböző fokozatokhoz való hozzárendelést, és értékelhessék a fokozatokhoz való hozzárendelés megfelelőségét;

| b) | a minősítési kritériumok és a felülvizsgálati gyakoriság kiválasztásának oka és a kiválasztást támogató elemzés. Ezen elemzésnek tartalmaznia kell a minősítési kritériumok kiválasztásához használt paramétereket, modellt, valamint a modell korlátait; |
| --- | --- |

b)

a minősítési kritériumok és a felülvizsgálati gyakoriság kiválasztásának oka és a kiválasztást támogató elemzés. Ezen elemzésnek tartalmaznia kell a minősítési kritériumok kiválasztásához használt paramétereket, modellt, valamint a modell korlátait;

| c) | a belső értékelési eljárásban bekövetkező valamennyi fontos változás, ideértve a változások kiváltó okainak azonosítását is; |
| --- | --- |

c)

a belső értékelési eljárásban bekövetkező valamennyi fontos változás, ideértve a változások kiváltó okainak azonosítását is;

| d) | a belső értékelési eljárás szervezési tényezői, beleértve a minősítési folyamatot és a belső kontrollstruktúrát; |
| --- | --- |

d)

a belső értékelési eljárás szervezési tényezői, beleértve a minősítési folyamatot és a belső kontrollstruktúrát;

| e) | a kibocsátók és elismert kezesek teljes belső minősítéstörténete; |
| --- | --- |

e)

a kibocsátók és elismert kezesek teljes belső minősítéstörténete;

| f) | a belső minősítések hozzárendelésének időpontjai; |
| --- | --- |

f)

a belső minősítések hozzárendelésének időpontjai;

| g) | a belső minősítést eredményező kulcsfontosságú adatok és módszertan, ideértve a kulcsfontosságú minősítési előfeltevéseket is; |
| --- | --- |

g)

a belső minősítést eredményező kulcsfontosságú adatok és módszertan, ideértve a kulcsfontosságú minősítési előfeltevéseket is;

| h) | a belső minősítés hozzárendeléséért felelős személy vagy személyek. |
| --- | --- |

h)

a belső minősítés hozzárendeléséért felelős személy vagy személyek.

(2)   A PPA szabályzatában vagy létesítő okiratában részletesen ismertetni kell a belső értékelési eljárást, az (1) bekezdésben említett dokumentumokat pedig a PPA illetékes hatóságainak és a PPA kezelője illetékes hatóságainak kérésére rendelkezésre kell bocsátani.

19. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 44. cikknek megfelelően fogadjon el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat az alábbiak meghatározása céljából:

| a) | azon feltételek, amelyek mellett a hozzárendelési módszertan prudensnek, ▌szisztematikusnak és folyamatosnak tekinthető, valamint a 16. cikk (2) bekezdésében említett validálási feltételek; |
| --- | --- |

a)

azon feltételek, amelyek mellett a hozzárendelési módszertan prudensnek, ▌szisztematikusnak és folyamatosnak tekinthető, valamint a 16. cikk (2) bekezdésében említett validálási feltételek;

| b) | az egyes minősítési fokozatok meghatározása a kibocsátó hitelkockázatának 17. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett számszerűsítésére, valamint a 17. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, a hitelkockázat számszerűsítésének megállapítására vonatkozó kritériumokra való hivatkozással; |
| --- | --- |

b)

az egyes minősítési fokozatok meghatározása a kibocsátó hitelkockázatának 17. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett számszerűsítésére, valamint a 17. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, a hitelkockázat számszerűsítésének megállapítására vonatkozó kritériumokra való hivatkozással;

| c) | pontos referenciaértékek minden egyes minőségi mutató, és számszerű referenciaértékek minden egyes mennyiségi mutató vonatkozásában. A mutatók ezen referenciaértékeit minden egyes minősítési fokozat esetében a 17. cikk (3) bekezdésében említett kritériumok figyelembevételével kell meghatározni; |
| --- | --- |

c)

pontos referenciaértékek minden egyes minőségi mutató, és számszerű referenciaértékek minden egyes mennyiségi mutató vonatkozásában. A mutatók ezen referenciaértékeit minden egyes minősítési fokozat esetében a 17. cikk (3) bekezdésében említett kritériumok figyelembevételével kell meghatározni;

| d) | a 16. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett lényeges változás jelentése. |
| --- | --- |

d)

a 16. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett lényeges változás jelentése.

20. cikk

A hitelminőség értékelésének irányítása

(1)   A belső értékelési eljárásokat a PPA kezelőjének felső vezetése, irányító testülete, és ha van ilyen, a felügyeleti feladatkört ellátó egysége hagyja jóvá.

E feleknek jól kell ismerniük a belső értékelési eljárásokat, a belső minősítési rendszereket és a kezelő hozzárendelési módszertanait, valamint részletesen ismerniük kell a kapcsolódó jelentéseket.

(2)   A PPA hitelkockázati profiljának belső minősítéseken alapuló elemzése az (1) bekezdésben említett felek felé történő jelentéstétel lényeges részét képezi. A jelentéstételnek tartalmaznia kell legalább a minősítési fokozatokhoz rendelet kockázati profilt, a fokozatok közötti migrációt, a releváns paraméterek becslését fokozatonként, valamint a realizált nemteljesítési ráták összehasonlítását. A jelentéstétel gyakorisága az információ jelentőségétől és típusától függ, és legalább éves rendszerességű.

(3)   A felső vezetésnek folyamatosan biztosítania kell a belső értékelési eljárás megfelelő működését.

A felső vezetést rendszeresen tájékoztatni kell a belső értékelési eljárás eredményeiről, azon területekről, ahol hiányosságokat tártak fel, valamint a korábban feltárt hiányosságok felszámolására tett erőfeszítések és intézkedések állásáról.

III. fejezet

A PPA-k kockázatkezelésére vonatkozó kötelezettségek

21. cikk

A rövid lejáratú PPA portfóliószabályai

A rövid lejáratú PPA-nak mindenkor meg kell felelnie az alábbi portfóliókövetelményeknek:

| a) | portfóliójának súlyozott átlagos lejárata (WAM) nem haladhatja meg a 60 napot; |
| --- | --- |

a)

portfóliójának súlyozott átlagos lejárata (WAM) nem haladhatja meg a 60 napot;

| b) | portfóliójának súlyozott átlagos élettartama (WAL) nem haladhatja meg a 120 napot; |
| --- | --- |

b)

portfóliójának súlyozott átlagos élettartama (WAL) nem haladhatja meg a 120 napot;

| c) | eszközei legalább 10 %-ának napi lejáratú eszközökből kell állnia. A rövid lejáratú PPA nem szerezhet napi lejáratú eszközöktől eltérő eszközöket, amennyiben ez az eszközszerzés azt jelentené, hogy portfóliójának kevesebb mint 10 %-át fekteti napi lejáratú eszközökbe; |
| --- | --- |

c)

eszközei legalább 10 %-ának napi lejáratú eszközökből kell állnia. A rövid lejáratú PPA nem szerezhet napi lejáratú eszközöktől eltérő eszközöket, amennyiben ez az eszközszerzés azt jelentené, hogy portfóliójának kevesebb mint 10 %-át fekteti napi lejáratú eszközökbe;

| d) | eszközei legalább 20 %-ának heti lejáratú eszközökből kell állnia. A rövid lejáratú PPA nem szerezhet heti lejáratú eszközöktől eltérő eszközöket, amennyiben ez az eszközszerzés azt jelentené, hogy portfóliójának kevesebb mint 20 %-át fekteti heti lejáratú eszközökbe;
  E számítás céljából pénzpiaci eszközök is számíthatók a heti lejáratú eszközök közé azok 5 %-a erejéig, feltéve, hogy azok határidős ügylet keretében a következő 5 munkanapon belül eladhatók. |
| --- | --- |

d)

eszközei legalább 20 %-ának heti lejáratú eszközökből kell állnia. A rövid lejáratú PPA nem szerezhet heti lejáratú eszközöktől eltérő eszközöket, amennyiben ez az eszközszerzés azt jelentené, hogy portfóliójának kevesebb mint 20 %-át fekteti heti lejáratú eszközökbe;
  E számítás céljából pénzpiaci eszközök is számíthatók a heti lejáratú eszközök közé azok 5 %-a erejéig, feltéve, hogy azok határidős ügylet keretében a következő 5 munkanapon belül eladhatók.

| da) | A napi és heti likviditási követelményeket a c) és d) pontokban meg kell emelni a következők szerint:








  — | a c) pontban az amortizált bekerülési értéken való elszámolással értékelt PPA-k eszközeinek 5 %-ával; |
| --- | --- | --- |

da)

A napi és heti likviditási követelményeket a c) és d) pontokban meg kell emelni a következők szerint:

—

a c) pontban az amortizált bekerülési értéken való elszámolással értékelt PPA-k eszközeinek 5 %-ával;

| — | a d) pontban az amortizált bekerülési értéken való elszámolással értékelt PPA-k eszközeinek 10 %-ával; |
| --- | --- |

—

a d) pontban az amortizált bekerülési értéken való elszámolással értékelt PPA-k eszközeinek 10 %-ával;

22. cikk

A standard PPA portfóliószabályai

(1)   A standard PPA-nak meg kell felelnie az alábbi követelmények mindegyikének:

| a) | portfóliójának mindenkori súlyozott átlagos lejárata (WAM) nem haladhatja meg a 6 hónapot; |
| --- | --- |

a)

portfóliójának mindenkori súlyozott átlagos lejárata (WAM) nem haladhatja meg a 6 hónapot;

| b) | portfóliójának mindenkori súlyozott átlagos élettartama (WAL) nem haladhatja meg a 12 hónapot; |
| --- | --- |

b)

portfóliójának mindenkori súlyozott átlagos élettartama (WAL) nem haladhatja meg a 12 hónapot;

| c) | eszközei legalább 10 %-ának napi lejáratú eszközökből kell állnia. A standard PPA nem szerezhet napi lejáratú eszközöktől eltérő eszközöket, amennyiben ez az eszközszerzés azt jelentené, hogy portfóliójának kevesebb mint 10 %-át fekteti napi lejáratú eszközökbe. |
| --- | --- |

c)

eszközei legalább 10 %-ának napi lejáratú eszközökből kell állnia. A standard PPA nem szerezhet napi lejáratú eszközöktől eltérő eszközöket, amennyiben ez az eszközszerzés azt jelentené, hogy portfóliójának kevesebb mint 10 %-át fekteti napi lejáratú eszközökbe.

| d) | eszközei legalább 20 %-ának heti lejáratú eszközökből kell állnia. A standard PPA nem szerezhet heti lejáratú eszközöktől eltérő eszközöket, amennyiben ez az eszközszerzés azt jelentené, hogy portfóliójának kevesebb mint 20 %-át fekteti heti lejáratú eszközökbe.
  E számítás céljából pénzpiaci eszközök is számíthatók a heti lejáratú eszközök közé azok 5 %-a erejéig, feltéve, hogy azok határidős ügylet keretében a következő 5 munkanapon belül eladhatók. |
| --- | --- |

d)

eszközei legalább 20 %-ának heti lejáratú eszközökből kell állnia. A standard PPA nem szerezhet heti lejáratú eszközöktől eltérő eszközöket, amennyiben ez az eszközszerzés azt jelentené, hogy portfóliójának kevesebb mint 20 %-át fekteti heti lejáratú eszközökbe.
  E számítás céljából pénzpiaci eszközök is számíthatók a heti lejáratú eszközök közé azok 5 %-a erejéig, feltéve, hogy azok határidős ügylet keretében a következő 5 munkanapon belül eladhatók.

| da) | A napi és heti likviditási követelményeket a c) és d) pontokban meg kell emelni a következők szerint:








  — | a c) pontban az amortizált bekerülési értéken való elszámolással értékelt PPA-k eszközeinek 5 %-ával; |
| --- | --- | --- |

da)

A napi és heti likviditási követelményeket a c) és d) pontokban meg kell emelni a következők szerint:

—

a c) pontban az amortizált bekerülési értéken való elszámolással értékelt PPA-k eszközeinek 5 %-ával;

| — | a d) pontban az amortizált bekerülési értéken való elszámolással értékelt PPA-k eszközeinek 10 %-ával; |
| --- | --- |

—

a d) pontban az amortizált bekerülési értéken való elszámolással értékelt PPA-k eszközeinek 10 %-ával;

(2)   A standard PPA eszközei legfeljebb 10 %-át fektetheti ugyanazon intézmény által kibocsátott pénzpiaci eszközökbe.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott egyedi korláttól függetlenül
  , és eltérést alkalmazva
  , a standard PPA összevonhatja az alábbiakat, amennyiben ezzel az egy intézményben befektetett eszközeinek aránya eléri az eszközök 15 %-át:

| a) | az intézmény által kibocsátott pénzpiaci eszközökbe való befektetések; |
| --- | --- |

a)

az intézmény által kibocsátott pénzpiaci eszközökbe való befektetések;

| b) | az intézménynél elhelyezett betétek; |
| --- | --- |

b)

az intézménynél elhelyezett betétek;

| c) | ▌származtatott pénzügyi eszközök, amelyek az intézménnyel szemben partnerkockázati kitettséget eredményeznek. |
| --- | --- |

c)

▌származtatott pénzügyi eszközök, amelyek az intézménnyel szemben partnerkockázati kitettséget eredményeznek.

(4)   A PPA befektetőinek tudomására kell hozni minden olyan portfólióeszközt, amelybe a standard PPA a (2) és (5) bekezdés szerint befektet.

(5)   A standard PPA nem lehet állandó nettó eszközértékű PPA.

23. cikk

PPA-hitelminősítések

Amennyiben egy PPA külső hitelminősítést kér, arra a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásai irányadók, és a hitelminősítést azokkal összhangban kell elvégezni.

24. cikk

„Ismerd az ügyfeledet” elv

(1)   A PPA kezelője eljárásokat hoz létre, hajt végre és alkalmaz, valamint kellő gondossággal eljár annak érdekében, hogy azonosítsa a pénzpiaci alap befektetőinek számát, azok szükségleteit és magatartását, valamint részesedésük mértékét azzal a céllal, hogy pontosan előreláthassa több befektető egyidejű visszaváltási kérelmének hatását
  , figyelembe véve legalább a befektető típusát, az alapon belül egyetlen befektető tulajdonában lévő részvények számát, valamint a beáramlások és kiáramlások alakulását
  . E célból a PPA kezelője figyelembe veszi legalább az alábbi tényezőket:

| a) | a befektetők készpénzszükségleteiben felismerhető minták; |
| --- | --- |

a)

a befektetők készpénzszükségleteiben felismerhető minták;

| b) | a
  befektető típusa
  ; |
| --- | --- |

b)

a
  befektető típusa
  ;

| c) | a különböző befektetők kockázatkerülése; |
| --- | --- |

c)

a különböző befektetők kockázatkerülése;

| d) | a PPA különböző befektetői közötti korreláció foka vagy szoros kapcsolatok; |
| --- | --- |

d)

a PPA különböző befektetői közötti korreláció foka vagy szoros kapcsolatok;

| da) | a részvények alapon belüli számának ciklikus alakulása
  . |
| --- | --- |

da)

a részvények alapon belüli számának ciklikus alakulása
  .

(1a)
     
  Amennyiben a PPA befektetői közvetítők útján intézik befektetéseiket, a PPA kezelője bekéri, a közvetítő pedig biztosítja azokat az adatokat, amelyek lehetővé teszik a PPA kezelője számára, hogy megfelelően kezelje a PPA likviditását és befektetői bázisának koncentrációját.

(2)   A PPA kezelője biztosítja, hogy:

| a) | egyetlen befektető birtokában lévő befektetési jegyek vagy részvények értéke se haladja meg semmilyen esetben a napi lejáratú eszközök értékét; |
| --- | --- |

a)

egyetlen befektető birtokában lévő befektetési jegyek vagy részvények értéke se haladja meg semmilyen esetben a napi lejáratú eszközök értékét;

| b) | egyetlen befektető általi visszaváltás se befolyásolja lényegileg a PPA likviditási profilját. |
| --- | --- |

b)

egyetlen befektető általi visszaváltás se befolyásolja lényegileg a PPA likviditási profilját.

25. cikk

Stresszteszt

(1)   Minden PPA esetében megfelelő stressztesztelési eljárásokat kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik a gazdasági körülmények olyan lehetséges eseményeinek vagy jövőbeni változásainak azonosítását, amelyek kedvezőtlenül hathatnak a PPA-ra. A PPA kezelője rendszeres stressztesztelést végez, valamint cselekvési tervet dolgoz ki a különböző forgatókönyvekre.
  Az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k esetében továbbá a stresszteszteknek a különféle forgatókönyvek tekintetében meg kell becsülniük az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó valós nettó eszközérték különbözetét.

A stresszteszteket objektív kritériumokra kell alapozni, és mérlegelni kell a lehetséges súlyos forgatókönyvek hatásait. A stressztesztelési forgatókönyveknek legalább
  az alábbi tényezőket magukban foglaló
  referenciaparamétereket
  kell
  figyelembe ▌venniük ▌:

| a) | a PPA portfóliójában tárolt eszközök likviditási szintjében bekövetkező hipotetikus változások; |
| --- | --- |

a)

a PPA portfóliójában tárolt eszközök likviditási szintjében bekövetkező hipotetikus változások;

| b) | a PPA portfóliójában tárolt eszközök hitelkockázati szintjében bekövetkező hipotetikus változások, ideértve hiteleseményeket és minősítési eseményeket is; |
| --- | --- |

b)

a PPA portfóliójában tárolt eszközök hitelkockázati szintjében bekövetkező hipotetikus változások, ideértve hiteleseményeket és minősítési eseményeket is;

| c) | a kamatlábak hipotetikus változásai; |
| --- | --- |

c)

a kamatlábak hipotetikus változásai;

| d) | a visszaváltás hipotetikus szintjei; |
| --- | --- |

d)

a visszaváltás hipotetikus szintjei;

| da) | a portfólión belüli részvények kamatlábait rögzítő indexek közötti különbségek hipotetikus növelése vagy csökkentése; |
| --- | --- |

da)

a portfólión belüli részvények kamatlábait rögzítő indexek közötti különbségek hipotetikus növelése vagy csökkentése;

| db) | a gazdaság egészét érintő hipotetikus makroszintű sokkhatások. |
| --- | --- |

db)

a gazdaság egészét érintő hipotetikus makroszintű sokkhatások.

(2)   Az
  államkötvényekkel foglalkozó
  állandó nettó eszközértékű PPA-k
  és a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-k
  esetében továbbá a stresszteszteknek a különféle forgatókönyvek tekintetében meg kell becsülniük az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközérték különbözetét.
  A stresszteszt eredményei alapján a PPA kezelője helyreállítási tervet dolgoz ki a különböző lehetséges forgatókönyvekre. A helyreállítási tervet az illetékes hatóságoknak jóvá kell hagyniuk.

▌

(4)   A stresszteszteket a PPA ▌igazgatótanácsa által meghatározott gyakorisággal kell elvégezni, annak mérlegelését követően, hogy a piaci feltételek fényében mi tekinthető megfelelő és ésszerű időköznek, valamint a PPA tervezett portfólióátalakításának mérlegelését követően. E gyakoriságnak legalább
  negyedévesnek
  kell lennie.

(4a)
     
  Ha a stresszteszt a PPA sebezhetőségét tárja fel, a PPA kezelőjének intézkednie kell a PPA megerősítése érdekében, többek között a PPA eszközei likviditásának vagy minőségének megerősítését célzó lépések útján, és a megtett intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot.

(5)   A stresszteszt eredményeiről részletes jelentést
  és cselekvési tervre irányuló javaslatot
  kell vizsgálat céljából a PPA ▌igazgatótanácsa elé terjeszteni. Az igazgatótanács szükség esetén módosítja a javasolt cselekvési tervet, és jóváhagyja a végleges cselekvési tervet.
  A jelentést legalább öt évig meg kell őrizni.

▌

(6)   
  Az (5) bekezdésben említett
  jelentést be kell nyújtani a PPA ▌illetékes
  hatóságához
  . Az illetékes hatóságok megküldik a jelentést az ESMA-nak.

▌

IV. fejezet

Értékelési szabályok és számviteli kezelés

26. cikk

A PPA eszközeinek értékelése

(1)   A pénzpiaci alap eszközeit legalább naponta kell értékelni.
  Az értékelés eredményeit naponta közzéteszik a PPA honlapján. A 27. cikk (4) bekezdése a) és b) pontjának sérelme nélkül az értékelést egy független harmadik fél végzi a piaci árazás vagy a modellalapú árazás módszerével. Az értékelést nem végezheti sem maga a PPA, sem a hozzá kapcsolódó eszközkezelő, sem a PPA szponzora.

(2)   
  A 27. cikk (4) bekezdése b) pontjának sérelme nélkül a
  pénzpiaci alap eszközeit – amikor csak lehetséges – piaci árazás alkalmazásával kell értékelni.

(3)   Piaci árazáskor az eszközöket az eladási és vételi ár közül a prudensebb értékelést biztosító áron kell értékelni, kivéve, ha az intézmény képes paci középárfolyamon zárni. Piaci árazáshoz csak
  elismert, független árképző szervezetek által szolgáltatott minőségi piaci adatok használhatók fel, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti indokolatlan mértékben a napon belüli elszámolást.
   A piaci adatok minőségét az alábbi tényezők alapján kell értékelni:

| a) | a partnerek száma és minősége; |
| --- | --- |

a)

a partnerek száma és minősége;

| b) | a szóban forgó eszköz mennyisége és piaci forgalma; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó eszköz mennyisége és piaci forgalma;

| c) | a kibocsátás nagysága, valamint azon kibocsátás aránya, amelyet a PPA vásárolni vagy értékesíteni tervez; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátás nagysága, valamint azon kibocsátás aránya, amelyet a PPA vásárolni vagy értékesíteni tervez;

(4)   Ha piaci árazásra nincs mód, vagy a piaci adatok minősége nem megfelelő, a pénzpiaci alap eszközeit modellalapú árazással, konzervatív megközelítésben kell értékelni. A modellnek pontos becslést kell nyújtania az eszköz belső értékéről, az alábbi legfontosabb, naprakész tényezők alapján:

| a) | a szóban forgó eszköz mennyisége és piaci forgalma; |
| --- | --- |

a)

a szóban forgó eszköz mennyisége és piaci forgalma;

| b) | a kibocsátás nagysága, valamint azon kibocsátás aránya, amelyet a PPA vásárolni vagy értékesíteni tervez; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátás nagysága, valamint azon kibocsátás aránya, amelyet a PPA vásárolni vagy értékesíteni tervez;

| c) | az eszközzel járó piaci kockázat, kamatkockázat és hitelkockázat. |
| --- | --- |

c)

az eszközzel járó piaci kockázat, kamatkockázat és hitelkockázat.

A modellalapú árazás alkalmazása esetén
  az
  amortizált bekerülési értéken alapuló értékelési
  módszer nem alkalmazható
  .

Modellalapú árazáshoz csak elismert, független árképző szervezetektől származó árazási adatokat lehet használni, és a PPA illetékes hatóságának jóvá kell hagynia a modell árazási módszerét.

(5)   
  Az (1)–(4) bekezdésektől eltérve az államkötvényekkel foglalkozó
  állandó nettó eszközértékű
  PPA-k és lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-k eszközei
  az amortizált bekerülési értéken alapuló módszer felhasználásával is
  értékelhetők
  .

27. cikk

Az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközérték kiszámítása

(1)   
  A 2. cikk 13b. pontjának sérelme nélkül az
  egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó
  tényleges
  nettó eszközértéket a PPA piaci vagy modellalapú árazás szerint értékelt összes eszközének és összes kötelezettségének különbözetét a PPA kintlévő befektetési jegyeinek vagy részvényeinek számával elosztva kell kiszámítani.

Az első albekezdés valamennyi PPA-ra alkalmazandó, ideértve az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kat, az államkötvényekkel foglalkozó, valamint a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-kat is.

(2)   Az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó
  tényleges
  nettó eszközértéket a legközelebbi bázispontra vagy – amennyiben a nettó eszközértéket pénzegységben teszik közzé – azzal egyenértékű számértékre kell kerekíteni.

(3)   A PPA egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó
  tényleges
  nettó eszközértékét legalább naponta ki kell számítani.

(4)   
  Az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó tényleges nettó eszközérték (1)–(3) bekezdésekkel összhangban történő kiszámításán túlmenően az alacsony volatilitású állandó nettó eszközértékű PPA-k közzé tehetnek egy befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközértéket is, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a kevesebb mint 90 napos hátralévő futamidővel rendelkező eszközök esetében az amortizált bekerülési értéken alapuló értékelési módszert alkalmazzák; a 90 napot meghaladó hátralévő futamidővel rendelkező eszközök árát a piaci vagy a modellalapú árazás módszerével számítják ki; |
| --- | --- |

a)

a kevesebb mint 90 napos hátralévő futamidővel rendelkező eszközök esetében az amortizált bekerülési értéken alapuló értékelési módszert alkalmazzák; a 90 napot meghaladó hátralévő futamidővel rendelkező eszközök árát a piaci vagy a modellalapú árazás módszerével számítják ki;

| b) | amennyiben a befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó tényleges nettó eszközérték közötti eltérés mértéke nem haladja meg a 20 bázispontot, az értékelés céljából az eszközértéket két tizedesjegyig kerekítik, ezt meghaladó eltérés esetén négy tizedesjegyig; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó tényleges nettó eszközérték közötti eltérés mértéke nem haladja meg a 20 bázispontot, az értékelés céljából az eszközértéket két tizedesjegyig kerekítik, ezt meghaladó eltérés esetén négy tizedesjegyig;

| c) | amennyiben a befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó tényleges nettó eszközérték közötti eltérés mértéke nem haladja meg a 20 bázispontot, a visszaváltás vagy jegyzés a befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközértéken történik; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó tényleges nettó eszközérték közötti eltérés mértéke nem haladja meg a 20 bázispontot, a visszaváltás vagy jegyzés a befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközértéken történik;

| d) | amennyiben a befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó tényleges nettó eszközérték közötti eltérés mértéke meghaladja a 20 bázispontot, a visszaváltás vagy jegyzés az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó, 4 tizedesjegyig kerekített tényleges nettó eszközértéken vagy annál alacsonyabb értéken történik; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó tényleges nettó eszközérték közötti eltérés mértéke meghaladja a 20 bázispontot, a visszaváltás vagy jegyzés az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó, 4 tizedesjegyig kerekített tényleges nettó eszközértéken vagy annál alacsonyabb értéken történik;

| e) | a potenciális befektetők a szerződéskötést megelőzően írásban egyértelműen tájékoztatást kapnak azon körülményekről, amelyek fennállása esetén az alap már nem biztosítja az állandó nettó eszközértéken történő visszaváltást vagy jegyzést; |
| --- | --- |

e)

a potenciális befektetők a szerződéskötést megelőzően írásban egyértelműen tájékoztatást kapnak azon körülményekről, amelyek fennállása esetén az alap már nem biztosítja az állandó nettó eszközértéken történő visszaváltást vagy jegyzést;

| f) | az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték és tényleges nettó eszközérték közötti különbséget folyamatosan ellenőrizni kell, és naponta közzé kell tenni a PPA weboldalán. |
| --- | --- |

f)

az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték és tényleges nettó eszközérték közötti különbséget folyamatosan ellenőrizni kell, és naponta közzé kell tenni a PPA weboldalán.

(5)   
  Négy évvel e rendelet hatálybalépése után a Bizottság elvégzi a rendelet hatásának és végrehajtásának felülvizsgálatát, ideértve a 27. cikk (4) bekezdésének d) pontjában említett védelmi mechanizmusok alkalmazásának gyakoriságát is, és a felülvizsgálati jelentést benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Az alacsony volatilitású állandó nettó eszközértékű PPA-knak az e rendelet keretében kiadott engedélyek az e rendelet hatálybalépésétől számított öt év elteltével lejárnak.

A Bizottság megvizsgálja, hogy az alacsony volatilitású állandó nettó eszközértékű PPA-k megfelelően kezelték-e az uniós pénzügyi rendszert érintő rendszerszintű kockázatokat, illetve a pénzügyi rendszer egészének vagy bármely részének pénzügyi stabilitását fenyegető veszélyeket. A vizsgálat eredménye és a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás fényében a Bizottság jogalkotási javaslatokat terjeszt elő az első albekezdéssel összhangban, ennek keretében megvizsgálva a második albekezdés törlésének lehetőségét.

▌

28. cikk

Kibocsátási és visszaváltási ár

(1)   A PPA befektetési jegyeit vagy részvényeit a PPA egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközértékével megegyező áron kell kibocsátani vagy visszaváltani
  , kivéve az alacsony volatilitású állandó nettó eszközértékű PPA-k befektetési jegyeit vagy részvényeit, amelyek kibocsátását és visszaváltását a 27. cikk (4) bekezdése szabályozza
  .

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve,
  a lakossági
  állandó nettó eszközértékű
  PPA-k és az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-k
  befektetési jegyeit vagy részvényeit a
  szóban forgó PPA-k
  egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközértékével megegyező áron kell kibocsátani vagy visszaváltani.

▌

Va. fejezet

Az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-kra, a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-kra és az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kra vonatkozó egyedi követelmények

34a. cikk

Az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-kra és a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-kra vonatkozó további követelmények

A PPA csak akkor használhatja az amortizált bekerülési értéken alapuló módszert az értékelésre, csak akkor hirdethet állandó nettó eszközértéket befektetési jegyenként vagy részvényenként, és csak akkor kerekítheti az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközértéket a legközelebbi százalékpontra vagy – amennyiben a nettó eszközértéket pénzegységben teszik közzé – azzal egyenértékű számértékre, ha kimondottan államkötvényekkel foglalkozó vagy lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-ként engedélyezték, illetve ha a 27. cikk (4) bekezdésének hatálya alá tartozó alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA.

34b. cikk

Az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-kra, a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-kra és az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-kra vonatkozó likviditási díjak és visszaváltási korlátozások

(1)   
  Az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA vagy lakossági állandó nettó eszközértékű PPA vagy alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA kezelője prudens, szigorú, szisztematikus és folyamatos belső értékelési eljárást dolgoz ki, hajt végre és alkalmaz következetesen a PPA-ra alkalmazandó heti likviditási küszöbértékek meghatározása céljából. A heti likviditási küszöbérték kezelése során az alábbi eljárások alkalmazandók:

| a) | Ha a heti lejáratú eszközök aránya a PPA teljes eszközállományának 30 %-a alá esik, a PPA kezelőjének és igazgatótanácsának az alábbiakat kell teljesítenie:








  i. | A kezelő azonnal tájékoztatja a PPA igazgatótanácsát. A PPA igazgatótanácsa dokumentációval ellátott helyzetértékelést készít a megfelelő intézkedés megállapítása érdekében, figyelembe véve a PPA befektetőinek érdekeit, és eldönti, hogy alkalmaz-e egyet vagy többet a következő intézkedések közül:








  — | a visszaváltásra vonatkozó likviditási díjak, amelyek megfelelően tükrözik a PPA-nak a likviditás megvalósításával kapcsolatos költségét, és biztosítják, hogy azok a befektetők, akik nem váltanak vissza, ne szenvedjenek méltánytalan hátrányt, amikor más befektetők visszaváltják befektetési jegyeiket vagy részvényeiket az időszak során; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ha a heti lejáratú eszközök aránya a PPA teljes eszközállományának 30 %-a alá esik, a PPA kezelőjének és igazgatótanácsának az alábbiakat kell teljesítenie:

i.

A kezelő azonnal tájékoztatja a PPA igazgatótanácsát. A PPA igazgatótanácsa dokumentációval ellátott helyzetértékelést készít a megfelelő intézkedés megállapítása érdekében, figyelembe véve a PPA befektetőinek érdekeit, és eldönti, hogy alkalmaz-e egyet vagy többet a következő intézkedések közül:

—

a visszaváltásra vonatkozó likviditási díjak, amelyek megfelelően tükrözik a PPA-nak a likviditás megvalósításával kapcsolatos költségét, és biztosítják, hogy azok a befektetők, akik nem váltanak vissza, ne szenvedjenek méltánytalan hátrányt, amikor más befektetők visszaváltják befektetési jegyeiket vagy részvényeiket az időszak során;

| — | visszaváltási korlátozások alkalmazása, amelyek értelmében bármely 15 munkanapos időszakban a PPA befektetési jegyeinek vagy részvényeinek legfeljebb 10 %-a váltható vissza egyazon munkanapon belül; |
| --- | --- |

—

visszaváltási korlátozások alkalmazása, amelyek értelmében bármely 15 munkanapos időszakban a PPA befektetési jegyeinek vagy részvényeinek legfeljebb 10 %-a váltható vissza egyazon munkanapon belül;

| — | a visszaváltások felfüggesztése legfeljebb 15 munkanapra; vagy |
| --- | --- |

—

a visszaváltások felfüggesztése legfeljebb 15 munkanapra; vagy

| — | nincs azonnali intézkedés. |
| --- | --- |

—

nincs azonnali intézkedés.

| b) | Ha a heti lejáratú eszközök aránya a PPA teljes eszközállományának 10 %-a alá esik, a PPA kezelőjének és igazgatótanácsának az alábbiakat kell teljesítenie:








  i. | A kezelő azonnal tájékoztatja a PPA igazgatótanácsát. A PPA igazgatótanácsa dokumentációval ellátott helyzetértékelést készít a megfelelő intézkedés megállapítása érdekében, figyelembe véve a PPA befektetőinek érdekeit, és eldönti, hogy alkalmaz-e egyet vagy többet a következő intézkedések közül:








  — | a visszaváltásra vonatkozó likviditási díjak, amelyek megfelelően tükrözik a PPA-nak a likviditás megvalósításával kapcsolatos költségét, és biztosítják, hogy azok a befektetők, akik nem váltanak vissza, ne szenvedjenek méltánytalan hátrányt, amikor más befektetők visszaváltják befektetési jegyeiket vagy részvényeiket az időszak során; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ha a heti lejáratú eszközök aránya a PPA teljes eszközállományának 10 %-a alá esik, a PPA kezelőjének és igazgatótanácsának az alábbiakat kell teljesítenie:

i.

A kezelő azonnal tájékoztatja a PPA igazgatótanácsát. A PPA igazgatótanácsa dokumentációval ellátott helyzetértékelést készít a megfelelő intézkedés megállapítása érdekében, figyelembe véve a PPA befektetőinek érdekeit, és eldönti, hogy alkalmaz-e egyet vagy többet a következő intézkedések közül:

—

a visszaváltásra vonatkozó likviditási díjak, amelyek megfelelően tükrözik a PPA-nak a likviditás megvalósításával kapcsolatos költségét, és biztosítják, hogy azok a befektetők, akik nem váltanak vissza, ne szenvedjenek méltánytalan hátrányt, amikor más befektetők visszaváltják befektetési jegyeiket vagy részvényeiket az időszak során;

| — | a visszaváltások felfüggesztése legfeljebb 15 napra; |
| --- | --- |

—

a visszaváltások felfüggesztése legfeljebb 15 napra;

| c) | Miután a PPA igazgatótanácsa eldöntötte, hogyan intézkedik a fenti a) és b) pontban ismertetett esetben, késedelem nélkül megadja a döntésével kapcsolatos részleteket a PPA illetékes hatóságának. |
| --- | --- |

c)

Miután a PPA igazgatótanácsa eldöntötte, hogyan intézkedik a fenti a) és b) pontban ismertetett esetben, késedelem nélkül megadja a döntésével kapcsolatos részleteket a PPA illetékes hatóságának.

VI. fejezet

Külső támogatás

35. cikk

Külső támogatás

(1)   
  A
  PPA
  nem
  részesülhet külső támogatásban.

▌

(3)   A külső támogatás olyan, harmadik fél
  – beleértve a PPA szponzorát –
  által kínált közvetlen vagy közvetett támogatás, amelynek célja vagy tényleges eredménye a PPA likviditásának garantálása vagy a PPA egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközértékének stabilizálása.

A külső támogatás az alábbiakat foglalja magában:

| a) | harmadik féltől származó készpénzinjekciók; |
| --- | --- |

a)

harmadik féltől származó készpénzinjekciók;

| b) | a PPA eszközeinek harmadik fél általi megvásárlása emelt áron; |
| --- | --- |

b)

a PPA eszközeinek harmadik fél általi megvásárlása emelt áron;

| c) | a PPA befektetési jegyeinek vagy részvényeinek harmadik fél általi megvásárlása az alap likviditásának biztosítása céljából; |
| --- | --- |

c)

a PPA befektetési jegyeinek vagy részvényeinek harmadik fél általi megvásárlása az alap likviditásának biztosítása céljából;

| d) | harmadik fél által kibocsátott, bármiféle explicit vagy implicit garancia, biztosíték vagy támogatási levél a PPA javára; |
| --- | --- |

d)

harmadik fél által kibocsátott, bármiféle explicit vagy implicit garancia, biztosíték vagy támogatási levél a PPA javára;

| e) | harmadik fél bármely olyan fellépése, amelynek közvetlen vagy közvetett célja a PPA likviditási profiljának, valamint jegyenkénti vagy részvényenkénti nettó eszközértékének fenntartása. |
| --- | --- |

e)

harmadik fél bármely olyan fellépése, amelynek közvetlen vagy közvetett célja a PPA likviditási profiljának, valamint jegyenkénti vagy részvényenkénti nettó eszközértékének fenntartása.

▌

VII. fejezet

Átláthatósági követelmények

37. cikk

Átláthatóság

(1)   
  A PPA befektetői legalább hetente megkapják a következő információkat:

| a) | a PPA likviditási profilja, ideértve az egy napon és az egy héten belül lejáró befektetések összesített részarányát, valamint az e likviditás megvalósítási módja; |
| --- | --- |

a)

a PPA likviditási profilja, ideértve az egy napon és az egy héten belül lejáró befektetések összesített részarányát, valamint az e likviditás megvalósítási módja;

| b) | a hitelprofil és a portfólió összetétele; |
| --- | --- |

b)

a hitelprofil és a portfólió összetétele;

| c) | a PPA súlyozott átlagos lejárata és súlyozott átlagos élettartama; |
| --- | --- |

c)

a PPA súlyozott átlagos lejárata és súlyozott átlagos élettartama;

| d) | a PPA öt legjelentősebb befektetőjének összesített koncentrációja. |
| --- | --- |

d)

a PPA öt legjelentősebb befektetőjének összesített koncentrációja.

(2)   
  Az (1) bekezdésben foglalt követelmények teljesítésén túl az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-k, a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-k és az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k a következőkről is tájékoztatják befektetőiket:

| a) | az eszközök összértéke; |
| --- | --- |

a)

az eszközök összértéke;

| b) | a súlyozott átlagos lejárat és a súlyozott átlagos élettartam; |
| --- | --- |

b)

a súlyozott átlagos lejárat és a súlyozott átlagos élettartam;

| c) | a futamidő szerinti bontás; |
| --- | --- |

c)

a futamidő szerinti bontás;

| d) | az egy napon belül lejáró eszközök aránya a portfólión belül; |
| --- | --- |

d)

az egy napon belül lejáró eszközök aránya a portfólión belül;

| e) | az egy héten belül lejáró eszközök aránya a portfólión belül; |
| --- | --- |

e)

az egy héten belül lejáró eszközök aránya a portfólión belül;

| f) | a nettó hozam; |
| --- | --- |

f)

a nettó hozam;

| g) | a piaci árhoz viszonyított napi indikatív érték négy tizedesjegy pontossággal; |
| --- | --- |

g)

a piaci árhoz viszonyított napi indikatív érték négy tizedesjegy pontossággal;

| h) | a PPA portfólióban tárolt eszközökkel kapcsolatos olyan információk, mint a név, az ország, a lejárat és az eszköz típusa (ideértve a partner adatait is, amennyiben viszonteladási szerződésről van szó); |
| --- | --- |

h)

a PPA portfólióban tárolt eszközökkel kapcsolatos olyan információk, mint a név, az ország, a lejárat és az eszköz típusa (ideértve a partner adatait is, amennyiben viszonteladási szerződésről van szó);

| i) | a honlapon közzétettek szerinti nettó eszközérték; |
| --- | --- |

i)

a honlapon közzétettek szerinti nettó eszközérték;

(3)   
  A PPA rendszeresen tájékoztatást tesz közzé arról, hogy a teljes portfóliójának milyen arányát teszik ki az alábbi eszközök:

| a) | a PPA szponzora által kibocsátott pénzpiaci eszközök; |
| --- | --- |

a)

a PPA szponzora által kibocsátott pénzpiaci eszközök;

| b) | adott esetben a PPA szponzora által végrehajtott értékpapírosítások; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a PPA szponzora által végrehajtott értékpapírosítások;

| c) | ha a szponzor hitelintézet, a PPA szponzora által letétbe helyezett készpénz; valamint |
| --- | --- |

c)

ha a szponzor hitelintézet, a PPA szponzora által letétbe helyezett készpénz; valamint

| d) | a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek üzletfele szerepében a PPA szponzorának való kitettség. |
| --- | --- |

d)

a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek üzletfele szerepében a PPA szponzorának való kitettség.

(4)   
  Amennyiben a PPA szponzora a PPA részvényeibe vagy befektetési jegyeibe fektet be, az alap közli a PPA többi befektetőjével a szponzor által a PPA-ba befektetett teljes összeget, majd ezt követően értesíti a többi befektetőt a tulajdonában lévő részvények vagy befektetési jegyek összességében bekövetkező változásokról.

▌

38. cikk

Jelentéstétel az illetékes hatóságoknak

(1)   A PPA kezelője az általa kezelt minden PPA esetében legalább negyedévente jelentést tesz a PPA illetékes hatóságának. A kezelő kérésre tájékoztatást nyújt a kezelő illetékes hatóságának is, amennyiben utóbbi különbözik a PPA illetékes hatóságától.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti jelentésben szereplő információk az alábbi pontokat tartalmazzák:

| a) | a PPA típusa és jellemzői; |
| --- | --- |

a)

a PPA típusa és jellemzői;

| b) | portfóliómutatók, például az eszközök összértéke, a nettó eszközérték, a WAM, a WAL, a futamidő szerinti bontás, a likviditás és a hozam; |
| --- | --- |

b)

portfóliómutatók, például az eszközök összértéke, a nettó eszközérték, a WAM, a WAL, a futamidő szerinti bontás, a likviditás és a hozam;

▌

| d) | a stressztesztek eredményei; |
| --- | --- |

d)

a stressztesztek eredményei;

| e) | információ a PPA portfóliójában tartott eszközökről:






  i. | az egyes eszközök jellemzői, így az eszköz neve, országa, a kibocsátó kategóriája, az eszköz kockázata vagy futamideje, az eszközhöz rendelt belső minősítés; |
| --- | --- | --- |

e)

információ a PPA portfóliójában tartott eszközökről:

i.

az egyes eszközök jellemzői, így az eszköz neve, országa, a kibocsátó kategóriája, az eszköz kockázata vagy futamideje, az eszközhöz rendelt belső minősítés;

| ii. | az eszköz típusa, ideértve a partner adatait is, amennyiben származtatott ügyletről vagy fordított repomegállapodásról van szó; |
| --- | --- |

ii.

az eszköz típusa, ideértve a partner adatait is, amennyiben származtatott ügyletről vagy fordított repomegállapodásról van szó;

| f) | információk a PPA kötelezettségeiről, többek között az alábbi pontok:






  i. | a befektető székhelye szerinti ország; |
| --- | --- | --- |

f)

információk a PPA kötelezettségeiről, többek között az alábbi pontok:

i.

a befektető székhelye szerinti ország;

| ii. | a befektető kategóriája; |
| --- | --- |

ii.

a befektető kategóriája;

| iii. | jegyzési és visszaváltási tevékenység. |
| --- | --- |

iii.

jegyzési és visszaváltási tevékenység.

Szükség esetén és kellően indokolt esetben az illetékes hatóságok további információt kérhetnek.

(3)   Az ESMA végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki, hogy olyan jelentéstételi sablont hozzon létre, amely tartalmazza a (2) bekezdésben szereplő összes információt.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(4)   Az illetékes hatóságok továbbítják az ESMA-nak az e cikk alapján kapott összes információt, valamint a PPA-val vagy annak kezelőjével e rendelet értelmében váltott minden egyéb értesítést vagy információt. Ezen információkat a jelentéstételi negyedév végétől számított legfeljebb 30 napon belül megküldik az ESMA-nak.

Az ESMA összegyűjti az információkat, és létrehozza az Unióban alapított, kezelt vagy forgalmazott összes PPA központi adatbázisát. Az Európai Központi Bank csak statisztikai célokból rendelkezik hozzáféréssel ezen adatbázishoz.

VIII. fejezet

Felügyelet

39. cikk

Az illetékes hatóságok általi felügyelet

(1)   Az illetékes hatóságok folyamatosan felügyelik az e rendeletnek való megfelelést.
  A PPA engedélyét a szponzori támogatás tilalmának megszegése esetén visszavonják.

(2)   A PPA illetékes hatósága felelős a II–VII. fejezetben meghatározott szabályoknak való megfelelés
  biztosításáért
  .

(3)   A PPA illetékes hatósága felelős az alap szabályzatában vagy létesítő okiratában foglalt kötelezettségeknek, valamint tájékoztatóban meghatározott, e rendelet előírásainak megfelelő kötelezettségeknek való megfelelés felügyeletéért.

(4)   Az alapkezelő illetékes hatósága felelős a kezelő rendszerei és szervezete megfelelőségének felügyeletéért annak érdekében, hogy a PPA kezelője megfeleljen az általa kezelt valamennyi PPA létrehozására és működésére vonatkozó kötelezettségeknek és szabályoknak.

(5)   Az illetékes hatóságok felügyelik a területükön létesített vagy értékesített ÁÉKBV-kat vagy ABA-kat annak ellenőrzése céljából, hogy utóbbiak csak akkor használják a PPA megnevezést vagy keltsék azt a benyomást, hogy PPA-k, ha megfelelnek-e rendeletnek.

40. cikk

Az illetékes hatóságok hatásköre

(1)   Az illetékes hatóságokat fel kell ruházni minden olyan felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel, amely az e rendeletből fakadó feladataik ellátásához szükséges.

(2)   A 2009/65/EK irányelvvel és a 2011/61/EU irányelvvel összhangban az illetékes hatóságokra ruházott hatásköröket e rendelet tekintetében is gyakorolni kell.

41. cikk

Az ESMA hatásköre és illetékessége

(1)   Az ESMA számára biztosítani kell az e rendelet által ráruházott feladatok ellátásához szükséges hatásköröket.

(2)   Az ESMA 2009/65/EK irányelvvel és a 2011/61/EU irányelvvel összhangban biztosított hatásköreit e rendelet tekintetében is alkalmazni kell, a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően.

(3)   Az 1095/2010/EU rendelet alkalmazásában e rendeletet bele kell foglalni valamennyi olyan későbbi, jogilag kötelező erejű uniós aktusba, amely a hatóságot az 1095/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett feladatokkal bízza meg.

42. cikk

Hatóságok közötti együttműködés

(1)   A PPA illetékes hatósága és – amennyiben ettől eltérő – a kezelő illetékes hatósága együttműködik és információt cserél az e rendelet szerinti feladatai ellátása céljából.

(2)   Az illetékes hatóságok
  – többek között az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően kijelölt hatóságok, valamint a 2013/36/EU irányelv

   (15)

  szerint a PPA székhelye szerinti tagállamban működő hitelintézetek vonatkozásában az SSM (egységes felügyeleti mechanizmus) és az EKB –
  és az ESMA együttműködnek egymással az e rendelet szerinti feladataik ellátása céljából, az 1095/2010/EU rendelettel összhangban.

(3)   Az illetékes hatóságok
  – többek között az 575/2013/EU rendelettel összhangban a tagállamok által kijelölt hatóságok, valamint a 2013/36/EU irányelv szerint a PPA székhelye szerinti tagállamban működő hitelintézetek vonatkozásában az SSM (egységes felügyeleti mechanizmus) és az EKB –
  és az ESMA az 1095/2010/EU rendelettel összhangban minden olyan információt és dokumentumot megosztanak egymással, amely az e rendelet szerinti feladataik ellátásához – különösen e rendelet megsértésének megállapításához és a jogsértések orvoslásához – szükséges.

IX. fejezet

Záró rendelkezések

43. cikk

A már létező ÁÉKBV-k és ABA-k kezelése

(1)   E rendelet hatálybalépésének napjától számított
  kilenc
  hónapon belül azon már létező ÁÉKBV-k vagy ABA-k, amelyek rövid lejáratú eszközökbe fektetnek, és különálló vagy kumulált célkitűzésük, hogy a pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot kínáljanak, vagy megőrizzék a befektetés értékét, kérelmet nyújtanak be illetékes hatóságuknak minden olyan dokumentummal és bizonyítékkal együtt, amely az e rendeletnek való megfelelés igazolásához szükséges.

▌

44. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A 13. és 19. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának hatáskörét az e rendelet hatálybalépését követő naptól kezdődően, határozatlan időre a Bizottságra kell ruházni.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 13. és 19. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 13. és az 19. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok csak akkor lépnek hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellenük kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

45. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság (e rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül) felülvizsgálja, hogy e rendelet prudenciális és gazdasági szempontból megfelelő-e. A felülvizsgálat kiterjed különösen
  arra, hogy a lakossági állandó nettó eszközértékű PPA-k, az államkötvényekkel foglalkozó állandó nettó eszközértékű PPA-k és az alacsony volatilitású nettó eszközértékű PPA-k tekintetében kell-e változtatásokat végrehajtani a rendszeren
  .
  Ezenkívül a
  felülvizsgálat:

| a) | elemzi az e rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint az Unión belül a befektetőkre, PPA-kra és a PPA-k kezelőire gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

a)

elemzi az e rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint az Unión belül a befektetőkre, PPA-kra és a PPA-k kezelőire gyakorolt hatást;

| b) | megvizsgálja, hogy a PPA-k milyen szerepet játszanak a tagállamok által kibocsátott vagy garantált kötvények vásárlásában; |
| --- | --- |

b)

megvizsgálja, hogy a PPA-k milyen szerepet játszanak a tagállamok által kibocsátott vagy garantált kötvények vásárlásában;

| c) | figyelembe veszi a tagállamok által kibocsátott vagy garantált kötvények sajátos jellemzőit, és azt, hogy e kötvények milyen szerepet játszanak a tagállamok finanszírozásában; |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi a tagállamok által kibocsátott vagy garantált kötvények sajátos jellemzőit, és azt, hogy e kötvények milyen szerepet játszanak a tagállamok finanszírozásában;

| d) | figyelembe veszi az 575/2013/EU rendelet 509. cikkének (3) bekezdésében említett jelentést; |
| --- | --- |

d)

figyelembe veszi az 575/2013/EU rendelet 509. cikkének (3) bekezdésében említett jelentést;

| e) | figyelembe veszi a nemzetközi szintű szabályozási fejleményeket. |
| --- | --- |

e)

figyelembe veszi a nemzetközi szintű szabályozási fejleményeket.

A felülvizsgálat eredményét közölni kell az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, és szükség esetén csatolni kell hozzá a megfelelő módosítási javaslatokat.

46. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az ügyet a 61. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra (A8-0041/2015).

1

(*)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

*

(2)  HL C 170., 2014.6.5., 50. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/65/EGK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1.o.)

5

(6)  A Bizottság .../.../EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 462/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 146., 2013.5.31., 1.o.)

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/14/EU irányelve (2013. május 21.) a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló 2003/41/EK irányelvnek, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatív befektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról (HL L 145., 2013.5.31., 1.o.).

9

(10)  A Bizottság 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 83., 2013.3.22., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik irányelve az összevont (konszolidált) éves beszámolóról a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján (HL L 193., 1983.7.18., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről EGT-vonatkozású szöveg (HL L 176., 2013.6.27., 338.o.)

15

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/186 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/186

---

P8_TA(2015)0171

Az egyes harmadik országokból származó textiltermékek uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatala ***I

Az Európai Parlament 2015. április 29-i jogalkotási állásfoglalása az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2016/C 346/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0345), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0345),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0023/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0023/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsághoz intézett, 2014. november 13-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsághoz intézett, 2014. november 13-i levélre,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. február 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. február 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0016/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0016/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0177

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. április 29-én került elfogadásra az egyes harmadik országokból származó tex tiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/936 rendelet.)

---

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/188 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/188

---

P8_TA(2015)0172

Bevételi és kiadási előirányzatok a 2016-os pénzügyi évre – I. szakasz – Parlament

Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az Európai Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2015/2012(BUD))

(2016/C 346/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 36. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen annak 27. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen annak 27. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek a módosításáról szóló, 2013. október 22-i 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek a módosításáról szóló, 2013. október 22-i 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Unió 2014-es, illetve 2015-ös pénzügyi évekre vonatkozó általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi állásponttal kapcsolatos 2013. október 23-i (5) és 2014. október 22-i (6) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2014-es, illetve 2015-ös pénzügyi évekre vonatkozó általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi állásponttal kapcsolatos 2013. október 23-i (5) és 2014. október 22-i (6) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Parlament 2016-os pénzügyi évre vonatkozó előzetes költségvetési javaslattervezetének kidolgozása céljából a főtitkár által az Elnökség számára készített jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament 2016-os pénzügyi évre vonatkozó előzetes költségvetési javaslattervezetének kidolgozása céljából a főtitkár által az Elnökség számára készített jelentésre,

| — | tekintettel az Elnökség által 2015. április 27-én készített előzetes költségvetési javaslattervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökség által 2015. április 27-én készített előzetes költségvetési javaslattervezetre,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 96. cikkének (2) bekezdése értelmében elkészített költségvetési javaslattervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 96. cikkének (2) bekezdése értelmében elkészített költségvetési javaslattervezetre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 96. és 97. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 96. és 97. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0144/2015),

| A. | mivel ez az eljárás az új jogalkotási ciklusban kezdeményezett első teljes költségvetési eljárás és a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret harmadik eljárása; |
| --- | --- |

A.

mivel ez az eljárás az új jogalkotási ciklusban kezdeményezett első teljes költségvetési eljárás és a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret harmadik eljárása;

| B. | mivel 2015. február 9-i ülésén az Elnökség elfogadta a 2016-os költségvetésre vonatkozó, a főtitkár által javasolt iránymutatásokat; mivel ezen iránymutatások a következőkre összpontosítanak: a parlamenti bizottságok végrehajtó szervek ellenőrzésére való képességének erősítése, különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében; a Parlament épületeinek biztonsága és a kiberbiztonság terén tett beruházások; valamint a képviselőknek nyújtott támogatás, különösen a parlamenti asszisztensek vonatkozásában; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. február 9-i ülésén az Elnökség elfogadta a 2016-os költségvetésre vonatkozó, a főtitkár által javasolt iránymutatásokat; mivel ezen iránymutatások a következőkre összpontosítanak: a parlamenti bizottságok végrehajtó szervek ellenőrzésére való képességének erősítése, különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében; a Parlament épületeinek biztonsága és a kiberbiztonság terén tett beruházások; valamint a képviselőknek nyújtott támogatás, különösen a parlamenti asszisztensek vonatkozásában;

| C. | mivel az előzetes költségvetési javaslattervezetnek a főtitkár által a 2016. évi költségvetés számára javasolt szintje 1 850 470 600 EUR, ami 3,09 %-os növekedést jelent a 2015-ös költségvetéshez képest, valamint a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret 5. fejezetének 19,51 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

C.

mivel az előzetes költségvetési javaslattervezetnek a főtitkár által a 2016. évi költségvetés számára javasolt szintje 1 850 470 600 EUR, ami 3,09 %-os növekedést jelent a 2015-ös költségvetéshez képest, valamint a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret 5. fejezetének 19,51 %-át teszi ki;

| D. | mivel a tagállamoknak jelenleg az államadósság és a pénzügyi konszolidáció súlyos terheivel kell szembenézniük, és erre tekintettel a Parlamentnek felelős költségvetési politikát kell folytatnia és önmérsékletet kell tanúsítania, egyúttal biztosítva, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésére a hatáskörei gyakorlásához, valamint az intézmény megfelelő működésének biztosításához; |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamoknak jelenleg az államadósság és a pénzügyi konszolidáció súlyos terheivel kell szembenézniük, és erre tekintettel a Parlamentnek felelős költségvetési politikát kell folytatnia és önmérsékletet kell tanúsítania, egyúttal biztosítva, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésére a hatáskörei gyakorlásához, valamint az intézmény megfelelő működésének biztosításához;

| E. | mivel a szűk mozgástér dacára, valamint annak ellenére, hogy ellensúlyozni kell az egyéb területeken eszközölt megtakarításokat, mérlegelni kell bizonyos beruházások végrehajtását a Parlament intézményi szerepének növelése érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a szűk mozgástér dacára, valamint annak ellenére, hogy ellensúlyozni kell az egyéb területeken eszközölt megtakarításokat, mérlegelni kell bizonyos beruházások végrehajtását a Parlament intézményi szerepének növelése érdekében;

| F. | mivel a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének felső korlátja az Unió 2016. évi költségvetése esetében folyó áron 9 483 millió EUR; |
| --- | --- |

F.

mivel a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének felső korlátja az Unió 2016. évi költségvetése esetében folyó áron 9 483 millió EUR;

| G. | mivel 2015. március 24-én, valamint április 14-én és 15-én egyeztető ülésekre került sor az Elnökség és a Költségvetési Bizottság küldöttségei között; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015. március 24-én, valamint április 14-én és 15-én egyeztető ülésekre került sor az Elnökség és a Költségvetési Bizottság küldöttségei között;

Általános keret és átfogó költségvetés

| 1. | üdvözli az Európai Parlament Elnöksége és a Költségvetési Bizottság közt a jelenlegi költségvetési folyamat során kialakult jó együttműködést, és az egyeztetési folyamat során elért megállapodást; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Parlament Elnöksége és a Költségvetési Bizottság közt a jelenlegi költségvetési folyamat során kialakult jó együttműködést, és az egyeztetési folyamat során elért megállapodást;

| 2. | tudomásul veszi a főtitkár által a 2016-os évre javasolt elsőbbségi célkitűzéseket; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a főtitkár által a 2016-os évre javasolt elsőbbségi célkitűzéseket;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta a Parlament költségvetésére jelentős többletkiadás hárul, a következő változások következtében: az Európai Parlament valódi társjogalkotói szerepkörének kialakítása és a megerősített ingatlanpolitika (2010–2012), Horvátország csatlakozása, az Európai Történelem Háza (2013) és a Parlament kutatószolgálatának létrehozása (2014–2015); üdvözli, hogy a Parlament képes volt ellensúlyozni e kiadások nagy részét a strukturális és szervezeti reformoknak köszönhető megtakarítások révén, ami csak csekély, nagyjából az inflációval megegyező növekedést okozott a költségvetésben; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta a Parlament költségvetésére jelentős többletkiadás hárul, a következő változások következtében: az Európai Parlament valódi társjogalkotói szerepkörének kialakítása és a megerősített ingatlanpolitika (2010–2012), Horvátország csatlakozása, az Európai Történelem Háza (2013) és a Parlament kutatószolgálatának létrehozása (2014–2015); üdvözli, hogy a Parlament képes volt ellensúlyozni e kiadások nagy részét a strukturális és szervezeti reformoknak köszönhető megtakarítások révén, ami csak csekély, nagyjából az inflációval megegyező növekedést okozott a költségvetésben;

| 4. | megjegyzi, hogy a legutóbbi jogalkotási ciklus során a Parlament számos politikai prioritást fogadott el, amelyek vagy a költségvetés enyhe növekedéséhez, vagy költségvetési megtakarításokhoz vezettek; úgy véli, hogy az újonnan megválasztott Parlamentnek alaposan meg kell vizsgálnia e többéves projektek végrehajtását, és ennek alapján kell döntenie saját politikai prioritásairól, beleértve, szükség esetén, a negatív prioritások kijelölését; ebben a tekintetben kéri a főtitkárt, hogy kellő időben nyújtson be értékelő jelentést ezekről a többéves projektekről a Parlament 2015 őszi olvasata előtt; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a legutóbbi jogalkotási ciklus során a Parlament számos politikai prioritást fogadott el, amelyek vagy a költségvetés enyhe növekedéséhez, vagy költségvetési megtakarításokhoz vezettek; úgy véli, hogy az újonnan megválasztott Parlamentnek alaposan meg kell vizsgálnia e többéves projektek végrehajtását, és ennek alapján kell döntenie saját politikai prioritásairól, beleértve, szükség esetén, a negatív prioritások kijelölését; ebben a tekintetben kéri a főtitkárt, hogy kellő időben nyújtson be értékelő jelentést ezekről a többéves projektekről a Parlament 2015 őszi olvasata előtt;

| 5. | úgy véli, hogy a 2016. évben elsőbbséget kell élveznie a parlamenti munka megerősítésének, különösen a Parlament jogalkotói munkájának bővítése, a végrehajtó szervek ellenőrzésére való képességének növelése, valamint a Parlament épületei biztonságának és kiberbiztonságának megerősítése révén; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a 2016. évben elsőbbséget kell élveznie a parlamenti munka megerősítésének, különösen a Parlament jogalkotói munkájának bővítése, a végrehajtó szervek ellenőrzésére való képességének növelése, valamint a Parlament épületei biztonságának és kiberbiztonságának megerősítése révén;

| 6. | úgy véli, hogy a Parlamentnek példát kell mutatnia, erőfeszítéseket téve különösen a költségvetése méretét és a kiadások szintjének a 2015-ös évhez viszonyított növekedését tekintve; hangsúlyozza, hogy a 2016-os költségvetést reális alapokra kell helyezni, és a költségvetési fegyelem, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelve kell kialakítani; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a Parlamentnek példát kell mutatnia, erőfeszítéseket téve különösen a költségvetése méretét és a kiadások szintjének a 2015-ös évhez viszonyított növekedését tekintve; hangsúlyozza, hogy a 2016-os költségvetést reális alapokra kell helyezni, és a költségvetési fegyelem, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelve kell kialakítani;

| 7. | úgy véli, hogy a nagyobb hatékonyság, környezeti fenntarthatóság és eredményesség érdekében hozott strukturális és szervezeti reformoknak a lehetséges szinergiák és megtakarítások alapos vizsgálatával kell folytatódniuk; emlékeztet a jelentős megtakarításokra, amelyeket az egyetlen munkahelyszín megvalósítása jelentene a három (Brüsszel, Strasbourg, Luxembourg) helyett; kiemeli, hogy ezt a folyamatot anélkül kell véghezvinni, hogy veszélyeztetné a Parlament jogalkotási kiválóságát, költségvetési és ellenőrzési hatásköreit, valamint a képviselők, az asszisztensek és a személyzet munkakörülményeinek minőségét; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a nagyobb hatékonyság, környezeti fenntarthatóság és eredményesség érdekében hozott strukturális és szervezeti reformoknak a lehetséges szinergiák és megtakarítások alapos vizsgálatával kell folytatódniuk; emlékeztet a jelentős megtakarításokra, amelyeket az egyetlen munkahelyszín megvalósítása jelentene a három (Brüsszel, Strasbourg, Luxembourg) helyett; kiemeli, hogy ezt a folyamatot anélkül kell véghezvinni, hogy veszélyeztetné a Parlament jogalkotási kiválóságát, költségvetési és ellenőrzési hatásköreit, valamint a képviselők, az asszisztensek és a személyzet munkakörülményeinek minőségét;

| 8. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a Parlament képviselői teljesíteni tudják megbízatásukat, és a Parlament megfelelő kapacitással rendelkezzen hatásköreinek gyakorlásához, elegendő szintű forrást kell biztosítani; hangsúlyozza, hogy fedezni kell a 2016-ban szükséges jogszabályi és kötelező kiadásokat; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a Parlament képviselői teljesíteni tudják megbízatásukat, és a Parlament megfelelő kapacitással rendelkezzen hatásköreinek gyakorlásához, elegendő szintű forrást kell biztosítani; hangsúlyozza, hogy fedezni kell a 2016-ban szükséges jogszabályi és kötelező kiadásokat;

| 9. | üdvözli, hogy a Parlament költségvetésének részesedése a többéves pénzügyi keret V. fejezetéből 20 % alatt volt a legutóbbi jogalkotási ciklusban, 2011 és 2014 kivételével; úgy véli, hogy a Parlament költségvetési részesedését 2016-ban is 20 % alatt kell tartani. |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a Parlament költségvetésének részesedése a többéves pénzügyi keret V. fejezetéből 20 % alatt volt a legutóbbi jogalkotási ciklusban, 2011 és 2014 kivételével; úgy véli, hogy a Parlament költségvetési részesedését 2016-ban is 20 % alatt kell tartani.

| 10. | úgy véli, hogy a Parlament 2016-os költségvetése kiadásainak teljes növekedését 2015-höz képest a következő két tényezőnek kell meghatároznia:






  i. | a folyó kiadások növekedési rátája, amely nem haladhatja meg az 1,6 %-ot; |
| --- | --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a Parlament 2016-os költségvetése kiadásainak teljes növekedését 2015-höz képest a következő két tényezőnek kell meghatároznia:

i.

a folyó kiadások növekedési rátája, amely nem haladhatja meg az 1,6 %-ot;

| ii. | a 2016-ban szükséges rendkívüli kiadások mértéke a Parlament brüsszeli épületeinek biztonsága és a kiberbiztonság növelése céljából maximum 15 millió EUR összegért; |
| --- | --- |

ii.

a 2016-ban szükséges rendkívüli kiadások mértéke a Parlament brüsszeli épületeinek biztonsága és a kiberbiztonság növelése céljából maximum 15 millió EUR összegért;

hangsúlyozza, hogy ennek érdekében megtakarításokra van szükség más területeken;

| 11. | üdvözli a Költségvetési Bizottság és az Elnökség küldöttségei által a 2015. április 14-i és 15-i egyeztető üléseken elért megállapodást a megtakarításokról az előzetes költségvetési javaslattervezet Elnökség által eredetileg javasolt szintjéhez képest; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Költségvetési Bizottság és az Elnökség küldöttségei által a 2015. április 14-i és 15-i egyeztető üléseken elért megállapodást a megtakarításokról az előzetes költségvetési javaslattervezet Elnökség által eredetileg javasolt szintjéhez képest;

| 12. | folyó/működési kiadásainak 2016. évi szintjét 1 823 648 600 euróban állapítja meg, amely 1,6 %-os növekedésnek felel meg a 2015-ös költségvetéshez képest, és előirányzat-tervezeteihez hozzáadja a Parlament brüsszeli épületei biztonságának és kiberbiztonságának megerősítésére a 2016-os évre igényelt 15 millió eurós összegű, kivételes rendkívüli kiadást; |
| --- | --- |

12.

folyó/működési kiadásainak 2016. évi szintjét 1 823 648 600 euróban állapítja meg, amely 1,6 %-os növekedésnek felel meg a 2015-ös költségvetéshez képest, és előirányzat-tervezeteihez hozzáadja a Parlament brüsszeli épületei biztonságának és kiberbiztonságának megerősítésére a 2016-os évre igényelt 15 millió eurós összegű, kivételes rendkívüli kiadást;

| 13. | megragadja a 8. jogalkotási ciklus parlamenti költségvetéséről folytatott első teljes körű egyeztetési eljárás nyújtotta lehetőséget arra, hogy felkérje a főtitkárt és az Elnökséget közép- és hosszú távú költségvetési terv benyújtására, a 2017-es költségvetés kialakításának folyamatához kapcsolódó dokumentumokkal együtt; megkéri a főtitkárt, hogy egyértelműen tüntesse fel a beruházásokkal (építkezések, beszerzések stb.) kapcsolatos költségeket, valamint a Parlament működésével és jogszabályi kötelezettségeivel kapcsolatos költségeket; |
| --- | --- |

13.

megragadja a 8. jogalkotási ciklus parlamenti költségvetéséről folytatott első teljes körű egyeztetési eljárás nyújtotta lehetőséget arra, hogy felkérje a főtitkárt és az Elnökséget közép- és hosszú távú költségvetési terv benyújtására, a 2017-es költségvetés kialakításának folyamatához kapcsolódó dokumentumokkal együtt; megkéri a főtitkárt, hogy egyértelműen tüntesse fel a beruházásokkal (építkezések, beszerzések stb.) kapcsolatos költségeket, valamint a Parlament működésével és jogszabályi kötelezettségeivel kapcsolatos költségeket;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a Parlamentnek – a költségvetési eljárás keretében – lehetősége nyílik a költségvetési prioritások kiigazítására, és 2015 őszén fog végleges döntést hozni; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a Parlamentnek – a költségvetési eljárás keretében – lehetősége nyílik a költségvetési prioritások kiigazítására, és 2015 őszén fog végleges döntést hozni;

Konkrét kérdések

A parlamenti munka előtérbe helyezése

| 15. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentet valódi társjogalkotóvá emelő Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően, és tekintettel arra, hogy a Parlament egyik legfontosabb feladata a végrehajtó hatalom ellenőrzése, immár feltétlenül a képviselők jogalkotó és ellenőrző munkájára kell helyezni a hangsúlyt; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentet valódi társjogalkotóvá emelő Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően, és tekintettel arra, hogy a Parlament egyik legfontosabb feladata a végrehajtó hatalom ellenőrzése, immár feltétlenül a képviselők jogalkotó és ellenőrző munkájára kell helyezni a hangsúlyt;

| 16. | úgy véli, hogy a Parlament szerepének megszilárdítása érdekében átcsoportosítások révén meg kell erősíteni a parlamenti szakbizottságok titkárságának igazgatási kapacitását, amennyiben erre még nem került sor; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a Parlament szerepének megszilárdítása érdekében átcsoportosítások révén meg kell erősíteni a parlamenti szakbizottságok titkárságának igazgatási kapacitását, amennyiben erre még nem került sor;

| 17. | úgy véli, hogy a képviselők számára megfelelő támogatást kell biztosítani parlamenti munkájuk végzéséhez, ezért új egyensúlyra van szükség az akkreditált parlamenti asszisztensek és a helyi asszisztensek között; kéri a főtitkárt, hogy e célból a lehető leghamarabb terjesszen elő elnökségi határozatra irányuló javaslatot; úgy véli, hogy átmeneti időszakot kell beiktatni a jelenlegi szabályok módosításának esetén, és arra számít, hogy a végleges határozat legkésőbb 2016 júliusától hatályba lép; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a képviselők számára megfelelő támogatást kell biztosítani parlamenti munkájuk végzéséhez, ezért új egyensúlyra van szükség az akkreditált parlamenti asszisztensek és a helyi asszisztensek között; kéri a főtitkárt, hogy e célból a lehető leghamarabb terjesszen elő elnökségi határozatra irányuló javaslatot; úgy véli, hogy átmeneti időszakot kell beiktatni a jelenlegi szabályok módosításának esetén, és arra számít, hogy a végleges határozat legkésőbb 2016 júliusától hatályba lép;

| 18. | rámutat, hogy nagyobb átláthatóságra van szükség a képviselők általános költségtérítési keretét illetően; felhívja a Parlament Elnökségét, hogy dolgozzon ki pontosabb szabályokat a költségtérítési keretből téríthető kiadások elszámolása terén, anélkül, hogy ezzel a Parlamentet terhelő további költségek keletkeznének; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy nagyobb átláthatóságra van szükség a képviselők általános költségtérítési keretét illetően; felhívja a Parlament Elnökségét, hogy dolgozzon ki pontosabb szabályokat a költségtérítési keretből téríthető kiadások elszámolása terén, anélkül, hogy ezzel a Parlamentet terhelő további költségek keletkeznének;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a Parlament eljárási szabályzatának 130. cikke alapján az Elnökök Értekezletének 2015 júliusáig el kell végeznie az írásbeli választ igénylő kérdések benyújtása rendszerének további kérdések tekintetében történő értékelését; hangsúlyozza, hogy a parlamenti munkáról szóló statisztikák előtérbe helyezésének nem szabadna káros hatást gyakorolnia a képviselők tényleges jogalkotási munkájára; ezért felhív a rendszer felülvizsgálatára és sürgeti a felelős hatóságot, hogy:






  — | korlátozza az egyes képviselők által elektronikus formában benyújtható kérdések számát havi maximum öt kérdésre (a társszerzőket nem számítva); |
| --- | --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a Parlament eljárási szabályzatának 130. cikke alapján az Elnökök Értekezletének 2015 júliusáig el kell végeznie az írásbeli választ igénylő kérdések benyújtása rendszerének további kérdések tekintetében történő értékelését; hangsúlyozza, hogy a parlamenti munkáról szóló statisztikák előtérbe helyezésének nem szabadna káros hatást gyakorolnia a képviselők tényleges jogalkotási munkájára; ezért felhív a rendszer felülvizsgálatára és sürgeti a felelős hatóságot, hogy:

—

korlátozza az egyes képviselők által elektronikus formában benyújtható kérdések számát havi maximum öt kérdésre (a társszerzőket nem számítva);

| — | szüntesse meg a képviselő által személyesen aláírt, papíralapú dokumentum formájában előterjesztett további kérdések benyújtásának lehetőségét; |
| --- | --- |

—

szüntesse meg a képviselő által személyesen aláírt, papíralapú dokumentum formájában előterjesztett további kérdések benyújtásának lehetőségét;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a Parlament eljárási szabályzata írásbeli választ igénylő kérdésekre vonatkozó szakaszának (130. cikk) felülvizsgálata megtakarításokat eredményezhet, és csökkenteni fogja az európai intézmények adminisztratív terheit, az Európai Parlament jogalkotói hatáskörének veszélyeztetése nélkül; arra számít, hogy a felülvizsgált szabályok 2016 januárjától lépnek hatályba; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a Parlament eljárási szabályzata írásbeli választ igénylő kérdésekre vonatkozó szakaszának (130. cikk) felülvizsgálata megtakarításokat eredményezhet, és csökkenteni fogja az európai intézmények adminisztratív terheit, az Európai Parlament jogalkotói hatáskörének veszélyeztetése nélkül; arra számít, hogy a felülvizsgált szabályok 2016 januárjától lépnek hatályba;

| 21. | úgy véli, hogy a 2016-os költségvetésben nem jelent prioritást, hogy valamennyi képviselő és alkalmazott irodáját új bútorokkal rendezzék be; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a 2016-os költségvetésben nem jelent prioritást, hogy valamennyi képviselő és alkalmazott irodáját új bútorokkal rendezzék be;

Biztonság

| 22. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi körülmények között különösen kiemelt célként kell kezelni az Európai Parlament épületeinek biztonságát; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek azzal együtt, hogy továbbra is „nyitott kapukkal” kell várnia az európai polgárokat, meg kell hoznia minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megerősítse a biztonságot a területén belül és kívül, valamint a kiberbiztonságot; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi körülmények között különösen kiemelt célként kell kezelni az Európai Parlament épületeinek biztonságát; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek azzal együtt, hogy továbbra is „nyitott kapukkal” kell várnia az európai polgárokat, meg kell hoznia minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megerősítse a biztonságot a területén belül és kívül, valamint a kiberbiztonságot;

| 23. | ezzel kapcsolatban kéri a főtitkárt, hogy a Költségvetési Bizottságnak nyújtson be egy átfogó értékelést az Európai Parlament biztonsági szolgálatainak internalizálásáról hozott döntés (az Elnökség 2012. júniusban kelt határozata) óta a Parlament által eddig megtett biztonsági intézkedések költségvetési vonzatairól, és vázolja a Parlament biztonságának az épületein belüli és kívüli erősítésére tervezett intézkedéseket, valamint ezek hatását a 2016-os költségvetésre; tájékoztatást kér a biztonság terén létrejött intézményközi igazgatási együttműködési megállapodások pénzügyi hatásairól; |
| --- | --- |

23.

ezzel kapcsolatban kéri a főtitkárt, hogy a Költségvetési Bizottságnak nyújtson be egy átfogó értékelést az Európai Parlament biztonsági szolgálatainak internalizálásáról hozott döntés (az Elnökség 2012. júniusban kelt határozata) óta a Parlament által eddig megtett biztonsági intézkedések költségvetési vonzatairól, és vázolja a Parlament biztonságának az épületein belüli és kívüli erősítésére tervezett intézkedéseket, valamint ezek hatását a 2016-os költségvetésre; tájékoztatást kér a biztonság terén létrejött intézményközi igazgatási együttműködési megállapodások pénzügyi hatásairól;

Kiberbiztonság

| 24. | úgy véli, hogy az elektronikus adathordozók és eszközök megnövekedett használata miatt fokozott figyelmet kell fordítani az informatikai biztonságra, biztosítva a Parlament információs és kommunikációs rendszerei biztonságának lehető legmagasabb szintjét; úgy véli, hogy minden e téren hozott intézkedést a Parlament szükségleteinek egyértelmű értékelésére kell alapozni, és arról a költségvetési eljárás keretében kell dönteni; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az elektronikus adathordozók és eszközök megnövekedett használata miatt fokozott figyelmet kell fordítani az informatikai biztonságra, biztosítva a Parlament információs és kommunikációs rendszerei biztonságának lehető legmagasabb szintjét; úgy véli, hogy minden e téren hozott intézkedést a Parlament szükségleteinek egyértelmű értékelésére kell alapozni, és arról a költségvetési eljárás keretében kell dönteni;

Ingatlanpolitika

| 25. | emlékeztet rá, hogy az Elnökség által 2010-ben elfogadott középtávú ingatlanstratégia felülvizsgálata jelenleg zajlik; felkéri a főtitkárt, hogy mihamarabb, de legkésőbb 2015 augusztusa előtt, a költségvetés 2015 őszi parlamenti olvasatát megelőzően nyújtson be a Költségvetési Bizottság számára az épületekre vonatkozó új középtávú stratégiát; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet rá, hogy az Elnökség által 2010-ben elfogadott középtávú ingatlanstratégia felülvizsgálata jelenleg zajlik; felkéri a főtitkárt, hogy mihamarabb, de legkésőbb 2015 augusztusa előtt, a költségvetés 2015 őszi parlamenti olvasatát megelőzően nyújtson be a Költségvetési Bizottság számára az épületekre vonatkozó új középtávú stratégiát;

| 26. | ismételten rámutat arra, hogy a hosszú távú beruházásokat, így a Parlament ingatlanprojektjeit körültekintően és átláthatóan kell kezelni; ragaszkodik a szigorú költségmenedzsmenthez, projekttervezéshez és -felügyelethez; megismétli, hogy a költségvetési rendelet 203. cikkét kellőképpen figyelembe vevő egyértelmű, korai információkon alapuló döntéshozatali folyamatra van szükség az ingatlanpolitika területén; |
| --- | --- |

26.

ismételten rámutat arra, hogy a hosszú távú beruházásokat, így a Parlament ingatlanprojektjeit körültekintően és átláthatóan kell kezelni; ragaszkodik a szigorú költségmenedzsmenthez, projekttervezéshez és -felügyelethez; megismétli, hogy a költségvetési rendelet 203. cikkét kellőképpen figyelembe vevő egyértelmű, korai információkon alapuló döntéshozatali folyamatra van szükség az ingatlanpolitika területén;

| 27. | felkéri az illetékes alelnököket, hogy ismertessék az illetékes bizottsággal az épületekre vonatkozó új középtávú stratégiát, valamint a KAD épülettel kapcsolatos eredményjelentést, a finanszírozási lehetőségeket is beleértve; ezen az alapon fog dönteni a költségvetés olvasatakor a KAD épület finanszírozásáról a 2016-os költségvetés keretében, figyelembe véve a kamatmegtakarítás lehetőségeit; |
| --- | --- |

27.

felkéri az illetékes alelnököket, hogy ismertessék az illetékes bizottsággal az épületekre vonatkozó új középtávú stratégiát, valamint a KAD épülettel kapcsolatos eredményjelentést, a finanszírozási lehetőségeket is beleértve; ezen az alapon fog dönteni a költségvetés olvasatakor a KAD épület finanszírozásáról a 2016-os költségvetés keretében, figyelembe véve a kamatmegtakarítás lehetőségeit;

| 28. | emlékeztet arra, hogy a KAD épület megépítésének köszönhetően a jövőbeli kifizetések teljes összege sokkal alacsonyabb lesz, mint a hasonló ingatlanok bérleti díja; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy a KAD épület megépítésének köszönhetően a jövőbeli kifizetések teljes összege sokkal alacsonyabb lesz, mint a hasonló ingatlanok bérleti díja;

Kommunikáció

| 29. | kéri a főtitkárt, hogy készítsen jelentést a Költségvetési Bizottság részére a 2014-es parlamenti választási kampány értékeléséről, valamint a Parlament közvéleményt célzó kommunikációs intézkedéseinek hatékonyságáról; |
| --- | --- |

29.

kéri a főtitkárt, hogy készítsen jelentést a Költségvetési Bizottság részére a 2014-es parlamenti választási kampány értékeléséről, valamint a Parlament közvéleményt célzó kommunikációs intézkedéseinek hatékonyságáról;

| 30. | határozott meggyőződése, hogy a képviselők elsődleges feladata a jogalkotói munka; úgy véli ezért, hogy a nyilvánossággal és az érintettek egyéb csoportjaival folytatott kommunikációnak prioritást kell élveznie a műszaki berendezések és médiaszolgáltatások korszerűsítése révén, tekintettel a növekvő médiafigyelemre, a közösségi média megnövekedett szerepére, és a képviselők újonnan felmerült szükségleteire a rendes plenáris ülések idején; |
| --- | --- |

30.

határozott meggyőződése, hogy a képviselők elsődleges feladata a jogalkotói munka; úgy véli ezért, hogy a nyilvánossággal és az érintettek egyéb csoportjaival folytatott kommunikációnak prioritást kell élveznie a műszaki berendezések és médiaszolgáltatások korszerűsítése révén, tekintettel a növekvő médiafigyelemre, a közösségi média megnövekedett szerepére, és a képviselők újonnan felmerült szükségleteire a rendes plenáris ülések idején;

| 31. | arra kéri az Elnökséget, hogy végezze el az első európai ifjúsági rendezvény (European Youth Event) értékelését, mielőtt egy másodikat szervezne; |
| --- | --- |

31.

arra kéri az Elnökséget, hogy végezze el az első európai ifjúsági rendezvény (European Youth Event) értékelését, mielőtt egy másodikat szervezne;

A Parlament környezeti lábnyoma

| 32. | újra megfogalmazza a Parlament azzal kapcsolatos felelősségét, hogy fenntartható módon cselekedjen; üdvözli a papírmentes környezet megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseket és az EMAS-megközelítés alkalmazásával jelenleg zajló értékes munkát; véleménye szerint az EMAS-folyamat állandó költségvetési támogatást igényel; |
| --- | --- |

32.

újra megfogalmazza a Parlament azzal kapcsolatos felelősségét, hogy fenntartható módon cselekedjen; üdvözli a papírmentes környezet megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseket és az EMAS-megközelítés alkalmazásával jelenleg zajló értékes munkát; véleménye szerint az EMAS-folyamat állandó költségvetési támogatást igényel;

| 33. | kéri az önkéntességen alapuló megközelítés eredményeinek értékelését a rövid távolságra közlekedő repülőjáratok business osztályának igénybevételét illetően; |
| --- | --- |

33.

kéri az önkéntességen alapuló megközelítés eredményeinek értékelését a rövid távolságra közlekedő repülőjáratok business osztályának igénybevételét illetően;

Az Európai Történelem Háza

| 34. | megjegyzi, hogy az Európai Történelem Házának megnyitását 2016-ra tervezik; kéri a főtitkárt, hogy a Parlament 2015. őszi első olvasata előtt kellő időben nyújtson be a Költségvetési Bizottság részére felülvizsgált költségvetési programot a következő öt évre kiterjedően az Európai Történelem Házának várható operatív és működési költségeiről annak megnyitásától kezdve, beleértve a Bizottság részvételét; emlékeztet arra, hogy a 2014-es uniós költségvetés III. szakaszában új költségvetési sort hoztak létre (16 03 04. jogcím) „Európai Történelem Háza” címmel, amely alatt a Bizottság hozzájárulása szerepel az Európai Történelem Háza operatív költségeihez; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy az Európai Történelem Házának megnyitását 2016-ra tervezik; kéri a főtitkárt, hogy a Parlament 2015. őszi első olvasata előtt kellő időben nyújtson be a Költségvetési Bizottság részére felülvizsgált költségvetési programot a következő öt évre kiterjedően az Európai Történelem Házának várható operatív és működési költségeiről annak megnyitásától kezdve, beleértve a Bizottság részvételét; emlékeztet arra, hogy a 2014-es uniós költségvetés III. szakaszában új költségvetési sort hoztak létre (16 03 04. jogcím) „Európai Történelem Háza” címmel, amely alatt a Bizottság hozzájárulása szerepel az Európai Történelem Háza operatív költségeihez;

Személyi állományt érintő intézkedések

| 35. | hangsúlyozza, hogy 2016 során folytatni kell a személyzeti állomány 5 %-os csökkentésére irányuló célkitűzés végrehajtását, amelyről a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret kidolgozásakor született döntés; üdvözli annak megerősítését, hogy a személyi állomány csökkentése ne terjedjen ki a képviselőcsoportok személyzetére, ami teljes mértékben megfelel a Parlament 2014-es és a 2015-ös költségvetésről szóló, fent említett állásfoglalásainak; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy 2016 során folytatni kell a személyzeti állomány 5 %-os csökkentésére irányuló célkitűzés végrehajtását, amelyről a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret kidolgozásakor született döntés; üdvözli annak megerősítését, hogy a személyi állomány csökkentése ne terjedjen ki a képviselőcsoportok személyzetére, ami teljes mértékben megfelel a Parlament 2014-es és a 2015-ös költségvetésről szóló, fent említett állásfoglalásainak;

| 36. | megjegyzi, hogy javaslat született a parlamenti titkárság létszámtervének 57 álláshellyel való csökkentéséről 2016-ban, amely 1,8 millió EUR megtakarítást eredményezne, figyelembe véve, hogy ezen álláshelyekből néhány nincs betöltve, és hogy a fennmaradó álláshelyeken dolgozók nyugdíjba fognak vonulni vagy áthelyezésre kerülnek az év során; megjegyzi, hogy javaslat született a parlamenti létszámterv további 2 álláshellyel való csökkentéséről és ezek áthelyezéséről a Bizottsághoz, két, a Bizottság által irányított intézményközi informatikai projekt kapcsán, ezért a Bizottság létszámtervébe 2 további álláshely kerül beiktatásra a 2016-os évre; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy javaslat született a parlamenti titkárság létszámtervének 57 álláshellyel való csökkentéséről 2016-ban, amely 1,8 millió EUR megtakarítást eredményezne, figyelembe véve, hogy ezen álláshelyekből néhány nincs betöltve, és hogy a fennmaradó álláshelyeken dolgozók nyugdíjba fognak vonulni vagy áthelyezésre kerülnek az év során; megjegyzi, hogy javaslat született a parlamenti létszámterv további 2 álláshellyel való csökkentéséről és ezek áthelyezéséről a Bizottsághoz, két, a Bizottság által irányított intézményközi informatikai projekt kapcsán, ezért a Bizottság létszámtervébe 2 további álláshely kerül beiktatásra a 2016-os évre;

| 37. | jóváhagyja a főtitkár javaslatát 25 további álláshely létrehozásáról a DG SAFE megerősítésére a Parlament területén belül és kívül található biztonsági rendszerek, valamint az épületek tűzvédelme hatékonyságának növelése, továbbá a képviselők, a személyzet, és a Parlament területén tartózkodó magas rangú vendégek megfelelő védelmének biztosítása érdekében; érdeklődik ezen álláshelyek pontos költsége iránt; úgy véli azonban, hogy a Parlament területén kívül eső biztonsági rendszerről a belga hatóságoknak kell gondoskodniuk; |
| --- | --- |

37.

jóváhagyja a főtitkár javaslatát 25 további álláshely létrehozásáról a DG SAFE megerősítésére a Parlament területén belül és kívül található biztonsági rendszerek, valamint az épületek tűzvédelme hatékonyságának növelése, továbbá a képviselők, a személyzet, és a Parlament területén tartózkodó magas rangú vendégek megfelelő védelmének biztosítása érdekében; érdeklődik ezen álláshelyek pontos költsége iránt; úgy véli azonban, hogy a Parlament területén kívül eső biztonsági rendszerről a belga hatóságoknak kell gondoskodniuk;

| 38. | üdvözli a parlamenti bizottságok titkárságainak megerősítésére vonatkozó javaslatot, amelynek célja, hogy biztosítsa a szükséges támogatást a képviselők számára ellenőrzési tevékenységük során, különösen azokban a bizottságokban, amelyek a legtöbb, jelenlegi vagy a jövőben várható felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktust kezelik; hangsúlyozza, hogy bármiféle megerősítésre átcsoportosítás révén kerülhet sor; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a parlamenti bizottságok titkárságainak megerősítésére vonatkozó javaslatot, amelynek célja, hogy biztosítsa a szükséges támogatást a képviselők számára ellenőrzési tevékenységük során, különösen azokban a bizottságokban, amelyek a legtöbb, jelenlegi vagy a jövőben várható felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktust kezelik; hangsúlyozza, hogy bármiféle megerősítésre átcsoportosítás révén kerülhet sor;

| 39. | megjegyzi, hogy e célból a főtitkár 20 további álláshely létrehozását javasolja az érintett parlamenti bizottságok (ECON, ENVI, ITRE, TRAN és LIBE) titkárságainak megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy e célból a főtitkár 20 további álláshely létrehozását javasolja az érintett parlamenti bizottságok (ECON, ENVI, ITRE, TRAN és LIBE) titkárságainak megerősítése érdekében;

| 40. | kéri a főtitkárt, hogy nyújtson be a Költségvetési Bizottság részére teljes áttekintést a Parlamenti álláshelyek alakulásáról és arról, milyen erőfeszítések történtek ez idáig a személyzeti állomány 5 %-os csökkentésére irányuló célkitűzés elérésére, hogyan kerül majd elérésre, és a létszámterv az álláshelyek milyen referenciamennyiségét tartalmazza e cél elérése érdekében; |
| --- | --- |

40.

kéri a főtitkárt, hogy nyújtson be a Költségvetési Bizottság részére teljes áttekintést a Parlamenti álláshelyek alakulásáról és arról, milyen erőfeszítések történtek ez idáig a személyzeti állomány 5 %-os csökkentésére irányuló célkitűzés elérésére, hogyan kerül majd elérésre, és a létszámterv az álláshelyek milyen referenciamennyiségét tartalmazza e cél elérése érdekében;

Végső következtetések

| 41. | elfogadja a 2016-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetési javaslatot; |
| --- | --- |

41.

elfogadja a 2016-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetési javaslatot;

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a költségvetési javaslatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a költségvetési javaslatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  HL L 287., 2013.10.29., 15. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0437.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0036.

---

2015. április 30., csütörtök

| 21.9.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/194

---

P8_TA(2015)0177

A kivételes kereskedelmi intézkedések Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztése ***I

Az Európai Parlament 2015. április 30-án elfogadott módosításai az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosítására, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 346/41)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az 1215/2009/EK rendelet nem rendelkezik a kivételes kereskedelmi intézkedések biztosítása ideiglenes felfüggesztésének lehetőségéről, amennyiben a rendelet kedvezményezettjei súlyosan és módszeresen megsértik az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveit. Helyénvaló bevezetni ezt a lehetőséget annak érdekében, hogy az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országok és területek általi, az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveinek súlyos és módszeres megsértése esetén biztosítható legyen a gyors fellépés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az 1215/2009/EK rendelet nem rendelkezik a kivételes kereskedelmi intézkedések biztosítása ideiglenes felfüggesztésének lehetőségéről, amennyiben a rendelet kedvezményezettjei súlyosan és módszeresen megsértik az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveit. Helyénvaló bevezetni ezt a lehetőséget annak érdekében, hogy az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országok és területek általi, az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveinek súlyos és módszeres megsértése esetén biztosítható legyen a gyors fellépés.

| (2) | Az 1215/2009/EK rendelet nem rendelkezik a kivételes kereskedelmi intézkedések biztosítása ideiglenes felfüggesztésének lehetőségéről, amennyiben a rendelet kedvezményezettjei súlyosan és módszeresen megsértik az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveit. Helyénvaló bevezetni ezt a lehetőséget annak érdekében, hogy az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országok és területek általi, az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveinek súlyos és módszeres megsértése esetén biztosítható legyen a gyors fellépés.
  A csatlakozási folyamat során előrehaladást kell elérni a demokratikus elvek tiszteletben tartása, a jogállamiság, az emberi jogok szavatolása és a kisebbségek védelme tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Az 1215/2009/EK rendelet nem rendelkezik a kivételes kereskedelmi intézkedések biztosítása ideiglenes felfüggesztésének lehetőségéről, amennyiben a rendelet kedvezményezettjei súlyosan és módszeresen megsértik az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveit. Helyénvaló bevezetni ezt a lehetőséget annak érdekében, hogy az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országok és területek általi, az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveinek súlyos és módszeres megsértése esetén biztosítható legyen a gyors fellépés.
  A csatlakozási folyamat során előrehaladást kell elérni a demokratikus elvek tiszteletben tartása, a jogállamiság, az emberi jogok szavatolása és a kisebbségek védelme tekintetében.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A stabilizációs és társulási folyamat kezdete óta Bosznia-Hercegovina és Koszovó (1) kivételével az összes érintett nyugat-balkáni országgal sor került stabilizációs és társulási megállapodás megkötésére. A Tanács 2013 júniusában felhatalmazta a Bizottságot, hogy Koszovóval tárgyalásokat kezdjen a stabilizációs és társulási megállapodásról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A stabilizációs és társulási folyamat kezdete óta Bosznia-Hercegovina és Koszovó (1) kivételével az összes érintett nyugat-balkáni országgal sor került stabilizációs és társulási megállapodás megkötésére. A Tanács 2013 júniusában felhatalmazta a Bizottságot, hogy Koszovóval tárgyalásokat kezdjen a stabilizációs és társulási megállapodásról.

| (5) | A stabilizációs és társulási folyamat kezdete óta Bosznia-Hercegovina és Koszovó (2) kivételével az összes érintett nyugat-balkáni országgal sor került stabilizációs és társulási megállapodás megkötésére.
  2014 májusában lezárultak a
  Koszovóval
  folytatott tárgyalások
  a stabilizációs és társulási megállapodásról
  , és a megállapodást 2014 júliusában parafálták
  . |
| --- | --- |

(5)

A stabilizációs és társulási folyamat kezdete óta Bosznia-Hercegovina és Koszovó (2) kivételével az összes érintett nyugat-balkáni országgal sor került stabilizációs és társulási megállapodás megkötésére.
  2014 májusában lezárultak a
  Koszovóval
  folytatott tárgyalások
  a stabilizációs és társulási megállapodásról
  , és a megállapodást 2014 júliusában parafálták
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Ugyanakkor Bosznia-Hercegovina mindezidáig nem járult hozzá ahhoz, hogy az ideiglenes megállapodás értelmében biztosított kereskedelmi kedvezményeket a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) keretében Horvátország és Bosznia-Hercegovina között hagyományosan zajló preferenciális kereskedelem figyelembevételével kiigazítsa. Amennyiben e rendelet elfogadásának időpontjáig az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina nem írja alá és nem alkalmazza ideiglenesen a stabilizációs és társulási megállapodásban és az ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények kiigazításáról szóló megállapodást, a Bosznia-Hercegovinának biztosított kedvezményeket 2016. január 1-jével fel kell függeszteni. Amint Bosznia-Hercegovina és az Európai Unió aláírja és ideiglenesen alkalmazza az ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények kiigazításáról szóló megállapodást, a kedvezményeket újból alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Ugyanakkor Bosznia-Hercegovina mindezidáig nem járult hozzá ahhoz, hogy az ideiglenes megállapodás értelmében biztosított kereskedelmi kedvezményeket a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) keretében Horvátország és Bosznia-Hercegovina között hagyományosan zajló preferenciális kereskedelem figyelembevételével kiigazítsa. Amennyiben e rendelet elfogadásának időpontjáig az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina nem írja alá és nem alkalmazza ideiglenesen a stabilizációs és társulási megállapodásban és az ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények kiigazításáról szóló megállapodást, a Bosznia-Hercegovinának biztosított kedvezményeket 2016. január 1-jével fel kell függeszteni. Amint Bosznia-Hercegovina és az Európai Unió aláírja és ideiglenesen alkalmazza az ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények kiigazításáról szóló megállapodást, a kedvezményeket újból alkalmazni kell.

| (7) | Ugyanakkor Bosznia-Hercegovina mindezidáig nem járult hozzá ahhoz, hogy az ideiglenes megállapodás értelmében biztosított kereskedelmi kedvezményeket a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) keretében Horvátország és Bosznia-Hercegovina között hagyományosan zajló preferenciális kereskedelem figyelembevételével kiigazítsa. Amennyiben e rendelet elfogadásának időpontjáig az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina nem írja alá és nem alkalmazza ideiglenesen a stabilizációs és társulási megállapodásban és az ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények kiigazításáról szóló megállapodást, a Bosznia-Hercegovinának biztosított kedvezményeket 2016. január 1-jével fel kell függeszteni. Amint Bosznia-Hercegovina és az Európai Unió aláírja és ideiglenesen alkalmazza az ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények kiigazításáról szóló megállapodást, a kedvezményeket újból alkalmazni kell.
  Bosznia-Hercegovina hatóságainak és a Bizottságnak meg kell kettőzniük erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy 2016. január 1. előtt kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak az ideiglenes megállapodással összhangban, különösen a határon átnyúló kereskedelem tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Ugyanakkor Bosznia-Hercegovina mindezidáig nem járult hozzá ahhoz, hogy az ideiglenes megállapodás értelmében biztosított kereskedelmi kedvezményeket a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) keretében Horvátország és Bosznia-Hercegovina között hagyományosan zajló preferenciális kereskedelem figyelembevételével kiigazítsa. Amennyiben e rendelet elfogadásának időpontjáig az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina nem írja alá és nem alkalmazza ideiglenesen a stabilizációs és társulási megállapodásban és az ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények kiigazításáról szóló megállapodást, a Bosznia-Hercegovinának biztosított kedvezményeket 2016. január 1-jével fel kell függeszteni. Amint Bosznia-Hercegovina és az Európai Unió aláírja és ideiglenesen alkalmazza az ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények kiigazításáról szóló megállapodást, a kedvezményeket újból alkalmazni kell.
  Bosznia-Hercegovina hatóságainak és a Bizottságnak meg kell kettőzniük erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy 2016. január 1. előtt kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak az ideiglenes megállapodással összhangban, különösen a határon átnyúló kereskedelem tekintetében.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Figyelembe kell venni az érintett nyugat-balkáni országoknak és területeknek az európai uniós tagság irányába tett folyamatos előrehaladását, valamint Horvátország uniós csatlakozását, és ebből következően a Bosznia-Hercegovinával kötött ideiglenes megállapodás kiigazításának szükségességét. Ezzel összefüggésben az Unió Bosznia-Hercegovina uniós kilátásai melletti egyértelmű elkötelezettségét is figyelembe kell venni, amint az a Külügyek Tanácsa 2014. december 15-i következtetéseiben szerepel. E következtetésekben emlékeztettek arra, hogy Bosznia-Hercegovina politikai vezetésének el kell köteleznie magát az uniós integrációhoz szükséges intézményi reformok iránt, és valamennyi kormányzati szinten hatékonyságot és funkcionalitást kell teremteni, hogy Bosznia-Hercegovina felkészülhessen a jövőbeli uniós tagságra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Figyelembe kell venni az érintett nyugat-balkáni országoknak és területeknek az európai uniós tagság irányába tett folyamatos előrehaladását, valamint Horvátország uniós csatlakozását, és ebből következően a Bosznia-Hercegovinával kötött ideiglenes megállapodás kiigazításának szükségességét. Ezzel összefüggésben az Unió Bosznia-Hercegovina uniós kilátásai melletti egyértelmű elkötelezettségét is figyelembe kell venni, amint az a Külügyek Tanácsa 2014. december 15-i következtetéseiben szerepel. E következtetésekben emlékeztettek arra, hogy Bosznia-Hercegovina politikai vezetésének el kell köteleznie magát az uniós integrációhoz szükséges intézményi reformok iránt, és valamennyi kormányzati szinten hatékonyságot és funkcionalitást kell teremteni, hogy Bosznia-Hercegovina felkészülhessen a jövőbeli uniós tagságra.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | Az Európai Unió továbbra is elkötelezetten támogatja Bosznia-Hercegovina európai törekvéseit, és elvárja az ország politikai vezetőitől azon reformok folytatását, amelyek célja a működőképes intézmények előmozdítása, valamint a Bosznia-Hercegovina lakosságát alkotó három népcsoport és valamennyi polgár egyenlő jogainak biztosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

Az Európai Unió továbbra is elkötelezetten támogatja Bosznia-Hercegovina európai törekvéseit, és elvárja az ország politikai vezetőitől azon reformok folytatását, amelyek célja a működőképes intézmények előmozdítása, valamint a Bosznia-Hercegovina lakosságát alkotó három népcsoport és valamennyi polgár egyenlő jogainak biztosítása.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – - 1 pont (új)

1215/2009/EK rendelet

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1.
     
  A rendelet a következő preambulumbekezdéssel egészül ki: |
| | | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1.
     
  A rendelet a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a pont (új)

1215/2009/EK rendelet

2 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  A 2. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| „(3)   Abban az esetben, ha egy ország vagy terület
  az (2) vagy (2) bekezdésben
  foglaltaknak nem felel meg, a Bizottság végrehajtási aktusok révén teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az adott ország vagy terület e rendelet szerinti jogosultságát a kedvezményekre. E végrehajtási jogi aktusokat a 8. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | „(3)   Abban az esetben, ha egy ország vagy terület
  az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában
  foglaltaknak nem felel meg, a Bizottság végrehajtási
  jogi
  aktusok révén teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az adott ország vagy terület e rendelet szerinti jogosultságát a kedvezményekre. E végrehajtási jogi aktusokat a 8. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |

Hatályos szöveg

Módosítás

1a.
     
  A 2. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Abban az esetben, ha egy ország vagy terület
  az (2) vagy (2) bekezdésben
  foglaltaknak nem felel meg, a Bizottság végrehajtási aktusok révén teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az adott ország vagy terület e rendelet szerinti jogosultságát a kedvezményekre. E végrehajtási jogi aktusokat a 8. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

„(3)   Abban az esetben, ha egy ország vagy terület
  az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában
  foglaltaknak nem felel meg, a Bizottság végrehajtási
  jogi
  aktusok révén teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az adott ország vagy terület e rendelet szerinti jogosultságát a kedvezményekre. E végrehajtási jogi aktusokat a 8. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

Módosítás 8

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 b pont (új)

1 cikk – 1 b pont (új)

1215/2009/EK rendelet

7 cikk – c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  A 7. cikk a következő ponttal egészül ki: |
| | „c) | egy érintett ország vagy terület e rendelet szerinti kedvezményekre való jogosultságának – teljes egészében vagy részben történő – felfüggesztése, amennyiben a szóban forgó ország vagy terület nem tesz eleget az e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontjában, valamint 2. cikke (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.
     
  A 7. cikk a következő ponttal egészül ki:

1b.

A 7. cikk a következő ponttal egészül ki:

„c)

egy érintett ország vagy terület e rendelet szerinti kedvezményekre való jogosultságának – teljes egészében vagy részben történő – felfüggesztése, amennyiben a szóban forgó ország vagy terület nem tesz eleget az e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontjában, valamint 2. cikke (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek.”

Módosítás 9

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 c pont (új)

1 cikk – 1 c pont (új)

1215/2009/EK rendelet

10 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  A 10. cikk (1) bekezdésében a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép: |
| (1)   Ha a Bizottság csalásra vonatkozó elegendő bizonyítékát vagy a származás igazolásához szükséges közigazgatási együttműködés biztosításának hiányát észleli, vagy a Közösségbe irányuló kivitel jelentősen, a normál termelési és kiviteli kapacitás fölé emelkedik, vagy az 1. cikkben említett ország vagy terület nem felel meg a 2. cikk (1)
  bekezdésében
  foglalt rendelkezéseknek, intézkedéseket hozhat az e rendelet által előírt rendelkezések három hónapos időtartamra történő teljes vagy részleges felfüggesztésére, amennyiben előzőleg: | „(1)   Ha a Bizottság csalásra vonatkozó elegendő bizonyítékát vagy a származás igazolásához szükséges közigazgatási együttműködés biztosításának hiányát észleli, vagy a Közösségbe irányuló kivitel jelentősen, a normál termelési és kiviteli kapacitás fölé emelkedik, vagy az 1. cikkben említett ország vagy terület nem felel meg a 2. cikk (1)
  bekezdésének a) és b) pontjában
  foglalt rendelkezéseknek, intézkedéseket hozhat az e rendelet által előírt rendelkezések három hónapos időtartamra történő teljes vagy részleges felfüggesztésére, amennyiben előzőleg:” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1c.
     
  A 10. cikk (1) bekezdésében a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

1c.

A 10. cikk (1) bekezdésében a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Ha a Bizottság csalásra vonatkozó elegendő bizonyítékát vagy a származás igazolásához szükséges közigazgatási együttműködés biztosításának hiányát észleli, vagy a Közösségbe irányuló kivitel jelentősen, a normál termelési és kiviteli kapacitás fölé emelkedik, vagy az 1. cikkben említett ország vagy terület nem felel meg a 2. cikk (1)
  bekezdésében
  foglalt rendelkezéseknek, intézkedéseket hozhat az e rendelet által előírt rendelkezések három hónapos időtartamra történő teljes vagy részleges felfüggesztésére, amennyiben előzőleg:

bekezdésében

„(1)   Ha a Bizottság csalásra vonatkozó elegendő bizonyítékát vagy a származás igazolásához szükséges közigazgatási együttműködés biztosításának hiányát észleli, vagy a Közösségbe irányuló kivitel jelentősen, a normál termelési és kiviteli kapacitás fölé emelkedik, vagy az 1. cikkben említett ország vagy terület nem felel meg a 2. cikk (1)
  bekezdésének a) és b) pontjában
  foglalt rendelkezéseknek, intézkedéseket hozhat az e rendelet által előírt rendelkezések három hónapos időtartamra történő teljes vagy részleges felfüggesztésére, amennyiben előzőleg:”

---

(1)  Az ügyet a 61. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A8-0060/2015).

1

(1)  Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

1

(2)  Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

2

---