# Europeiska unionens C 346/21 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 346 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången21 september 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 346

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången21 september 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 27–30 april 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 206, 9.6.2016 .
  De texter som antogs den 29 april 2015 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2013 har offentliggjorts i
  EUT L 255, 30.9.2015 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 27–30 april 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 206, 9.6.2016 .
  De texter som antogs den 29 april 2015 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2013 har offentliggjorts i
  EUT L 255, 30.9.2015 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 206, 9.6.2016

De texter som antogs den 29 april 2015 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2013 har offentliggjorts i

EUT L 255, 30.9.2015

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 28 april 2015 |
| 2016/C 346/01 | Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen (2015/2039(INI)) | 2 |
| 2016/C 346/02 | Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om Europeisk film i den digitala tidsåldern (2014/2148(INI)) | 10 |
| 2016/C 346/03 | Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om en ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (2014/2223(INI)) | 17 |
| | Onsdagen den 29 april 2015 |
| 2016/C 346/04 | Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 27 |
| 2016/C 346/05 | Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om alkoholstrategi (2015/2543(RSP)) | 32 |
| 2016/C 346/06 | Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om den andra årsdagen av Rana Plaza-byggnadens kollaps och läget för överenskommelsen om godtagbarhet i Bangladesh (Bangladesh Sustainability Compact) (2015/2589(RSP)) | 39 |
| 2016/C 346/07 | Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (2015/2660(RSP)) | 47 |
| | Torsdagen den 30 april 2015 |
| 2016/C 346/08 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om förföljelsen av kristna runt om i världen, med anledning av terrorgruppen al-Shababs dödande av studenter i Kenya (2015/2661(RSP)) | 51 |
| 2016/C 346/09 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om IS/Daishs förstörelse av kulturplatser (2015/2649(RSP)) | 55 |
| 2016/C 346/10 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i Maldiverna (2015/2662(RSP)) | 60 |
| 2016/C 346/11 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om 2014 års framstegsrapport om Albanien (2014/2951(RSP)) | 63 |
| 2016/C 346/12 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om 2014 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina 2014/2952(RSP)). | 69 |
| 2016/C 346/13 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om Europeiska investeringsbanken – Årsrapport för 2013 (2014/2156(INI)) | 77 |
| 2016/C 346/14 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om Expo 2015 i Milano: Att föda jorden. Energi för livet (2015/2574(RSP)) | 88 |
| 2016/C 346/15 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i Nigeria (2015/2520(RSP)) | 95 |
| 2016/C 346/16 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om fallet Nadja Savtjenko (2015/2663(RSP)) | 101 |
| 2016/C 346/17 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i flyktinglägret i Yarmuk i Syrien (2015/2664(RSP)) | 103 |
| 2016/C 346/18 | Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om fängslandet av aktivister för arbetstagares och mänskliga rättigheter i Algeriet (2015/2665(RSP)) | 106 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 28 april 2015

2016/C 346/01

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen (2015/2039(INI))

2

2016/C 346/02

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om Europeisk film i den digitala tidsåldern (2014/2148(INI))

10

2016/C 346/03

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om en ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (2014/2223(INI))

17

Onsdagen den 29 april 2015

2016/C 346/04

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

27

2016/C 346/05

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om alkoholstrategi (2015/2543(RSP))

32

2016/C 346/06

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om den andra årsdagen av Rana Plaza-byggnadens kollaps och läget för överenskommelsen om godtagbarhet i Bangladesh (Bangladesh Sustainability Compact) (2015/2589(RSP))

39

2016/C 346/07

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (2015/2660(RSP))

47

Torsdagen den 30 april 2015

2016/C 346/08

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om förföljelsen av kristna runt om i världen, med anledning av terrorgruppen al-Shababs dödande av studenter i Kenya (2015/2661(RSP))

51

2016/C 346/09

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om IS/Daishs förstörelse av kulturplatser (2015/2649(RSP))

55

2016/C 346/10

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i Maldiverna (2015/2662(RSP))

60

2016/C 346/11

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om 2014 års framstegsrapport om Albanien (2014/2951(RSP))

63

2016/C 346/12

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om 2014 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina 2014/2952(RSP)).

69

2016/C 346/13

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om Europeiska investeringsbanken – Årsrapport för 2013 (2014/2156(INI))

77

2016/C 346/14

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om Expo 2015 i Milano: Att föda jorden. Energi för livet (2015/2574(RSP))

88

2016/C 346/15

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i Nigeria (2015/2520(RSP))

95

2016/C 346/16

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om fallet Nadja Savtjenko (2015/2663(RSP))

101

2016/C 346/17

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i flyktinglägret i Yarmuk i Syrien (2015/2664(RSP))

103

2016/C 346/18

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om fängslandet av aktivister för arbetstagares och mänskliga rättigheter i Algeriet (2015/2665(RSP))

106

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 28 april 2015 |
| 2016/C 346/19 | Europaparlamentets beslut av den 28 april 2015 om granskning av förklaringen om ekonomiska intressen från den nominerade kommissionsledamoten (tolkning av punkt 1 a i bilaga XVI i arbetsordningen (2015/2047(REG)) | 110 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 28 april 2015

2016/C 346/19

Europaparlamentets beslut av den 28 april 2015 om granskning av förklaringen om ekonomiska intressen från den nominerade kommissionsledamoten (tolkning av punkt 1 a i bilaga XVI i arbetsordningen (2015/2047(REG))

110

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 28 april 2015 |
| 2016/C 346/20 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE)) | 111 |
| 2016/C 346/21 | Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2015 för budgetåret 2015, avsnitt III – kommissionen (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD)) | 112 |
| 2016/C 346/22 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännandekrav för montering av eCall-system som bygger på 112-tjänsten i fordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD)) | 114 |
| 2016/C 346/23 | P8_TA(2015)0100Direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och direktivet om förnybara energikällor ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 28 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor | 115 |
| 2016/C 346/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD)) | 116 |
| 2016/C 346/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD)) | 118 |
| 2016/C 346/26 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD)) | 119 |
| 2016/C 346/27 | Europaparlamentets ändringar antagna den 28 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som utnyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) | 120 |
| 2016/C 346/28 | P8_TA(2015)0105Landningsskyldighet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98 vad gäller landningsskyldigheten (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009, samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1379/2013 och (EU) nr 1380/2013 vad gäller landningsskyldigheten, och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98 | 142 |
| 2016/C 346/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE)) | 143 |
| | Onsdagen den 29 april 2015 |
| 2016/C 346/30 | P8_TA(2015)0110Förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, vad gäller en ökning av det inledande förskottet till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga | 144 |
| 2016/C 346/31 | P8_TA(2015)0111Upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om upphävande av förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land | 145 |
| 2016/C 346/32 | P8_TA(2015)0112Skyddsåtgärder som fastställs i avtalet med Norge ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om de skyddsåtgärder som fastställs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (kodifiering) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om de skyddsåtgärder som fastställs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (kodifiering) | 146 |
| 2016/C 346/33 | P8_TA(2015)0113Stabiliserings- och associeringsavtal med Albanien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (kodifiering) | 147 |
| 2016/C 346/34 | P8_TA(2015)0114Stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor med Bosnien och Hercegovina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (kodifiering) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (kodifiering) | 148 |
| 2016/C 346/35 | P8_TA(2015)0115Stabiliserings- och associeringsavtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan (kodifiering) | 149 |
| 2016/C 346/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (kodifiering) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE)) | 150 |
| 2016/C 346/37 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (kodifiering) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE)) | 151 |
| 2016/C 346/38 | Europaparlamentets ändringar antagna den 29 april 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om penningmarknadsfonder (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) | 152 |
| 2016/C 346/39 | P8_TA(2015)0171Import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av särskilda unionsbestämmelser för import ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import (omarbetning) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import (omarbetning) | 186 |
| 2016/C 346/40 | Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2016 (2015/2012(BUD)) | 188 |
| | Torsdagen den 30 april 2015 |
| 2016/C 346/41 | Europaparlamentets ändringar antagna den 30 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess och uppskjutande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) | 194 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 28 april 2015

2016/C 346/20

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

111

2016/C 346/21

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2015 för budgetåret 2015, avsnitt III – kommissionen (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

112

2016/C 346/22

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännandekrav för montering av eCall-system som bygger på 112-tjänsten i fordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

114

2016/C 346/23

P8_TA(2015)0100Direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och direktivet om förnybara energikällor ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 28 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor

115

2016/C 346/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

116

2016/C 346/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

118

2016/C 346/26

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

119

2016/C 346/27

Europaparlamentets ändringar antagna den 28 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som utnyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))

120

2016/C 346/28

P8_TA(2015)0105Landningsskyldighet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98 vad gäller landningsskyldigheten (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009, samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1379/2013 och (EU) nr 1380/2013 vad gäller landningsskyldigheten, och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98

142

2016/C 346/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

143

Onsdagen den 29 april 2015

2016/C 346/30

P8_TA(2015)0110Förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, vad gäller en ökning av det inledande förskottet till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga

144

2016/C 346/31

P8_TA(2015)0111Upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om upphävande av förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land

145

2016/C 346/32

P8_TA(2015)0112Skyddsåtgärder som fastställs i avtalet med Norge ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om de skyddsåtgärder som fastställs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (kodifiering) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om de skyddsåtgärder som fastställs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (kodifiering)

146

2016/C 346/33

P8_TA(2015)0113Stabiliserings- och associeringsavtal med Albanien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (kodifiering)

147

2016/C 346/34

P8_TA(2015)0114Stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor med Bosnien och Hercegovina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (kodifiering) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (kodifiering)

148

2016/C 346/35

P8_TA(2015)0115Stabiliserings- och associeringsavtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan (kodifiering)

149

2016/C 346/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (kodifiering) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

150

2016/C 346/37

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (kodifiering) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

151

2016/C 346/38

Europaparlamentets ändringar antagna den 29 april 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om penningmarknadsfonder (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))

152

2016/C 346/39

P8_TA(2015)0171Import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av särskilda unionsbestämmelser för import ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import (omarbetning) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import (omarbetning)

186

2016/C 346/40

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2016 (2015/2012(BUD))

188

Torsdagen den 30 april 2015

2016/C 346/41

Europaparlamentets ändringar antagna den 30 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess och uppskjutande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

194

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

21.9.2016

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2015–2016

Sammanträdena den 27–30 april 2015

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 206, 9.6.2016
  .

De texter som antogs den 29 april 2015 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2013 har offentliggjorts i

  EUT L 255, 30.9.2015
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 28 april 2015

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/2

---

P8_TA(2015)0107

Uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen (2015/2039(INI))

(2016/C 346/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 26, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 26,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 14,

| — | med beaktande av den gemensamma Sorbonnedeklarationen om harmonisering av uppbyggnaden av det europeiska systemet för högre utbildning, som undertecknades den 25 maj 1998 i Paris av fyra ministrar som företrädde Frankrike, Italien, Storbritannien och Tyskland (Sorbonnedeklarationen) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma Sorbonnedeklarationen om harmonisering av uppbyggnaden av det europeiska systemet för högre utbildning, som undertecknades den 25 maj 1998 i Paris av fyra ministrar som företrädde Frankrike, Italien, Storbritannien och Tyskland (Sorbonnedeklarationen) (1),

| — | med beaktande av den gemensamma deklaration som undertecknades i Bologna den 19 juni 1999 av utbildningsministrarna från 29 europeiska länder (Bolognadeklarationen) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma deklaration som undertecknades i Bologna den 19 juni 1999 av utbildningsministrarna från 29 europeiska länder (Bolognadeklarationen) (2),

| — | med beaktande av kommunikén från konferensen för europeiska ministrar med ansvar för högre utbildning som hölls i Leuven och Louvain-la-Neuve den 28–29 april 2009 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från konferensen för europeiska ministrar med ansvar för högre utbildning som hölls i Leuven och Louvain-la-Neuve den 28–29 april 2009 (3),

| — | med beaktande av Budapest–Wien-deklarationen av den 12 mars 2010 som antogs av utbildningsministrarna från 47 länder och som innebar det officiella inrättandet av det europeiska området för högre utbildning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Budapest–Wien-deklarationen av den 12 mars 2010 som antogs av utbildningsministrarna från 47 länder och som innebar det officiella inrättandet av det europeiska området för högre utbildning (4),

| — | med beaktande av kommunikén från ministerkonferensen och det tredje Bologna Policy Forum som hölls i Bukarest den 26–27 april 2012 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från ministerkonferensen och det tredje Bologna Policy Forum som hölls i Bukarest den 26–27 april 2012 (5),

| — | med beaktande av strategin för rörlighet 2020 i det europeiska området för högre utbildning som antogs av ministerkonferensen om detta, som hölls i Bukarest den 26–27 april 2012 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för rörlighet 2020 i det europeiska området för högre utbildning som antogs av ministerkonferensen om detta, som hölls i Bukarest den 26–27 april 2012 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (10),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (11),

| — | med beaktande av slutsatserna av den 26 november 2009 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om att utveckla utbildningens roll i en väl fungerande kunskapstriangel (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna av den 26 november 2009 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om att utveckla utbildningens roll i en väl fungerande kunskapstriangel (12),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om internationaliseringen av den högre utbildningen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om internationaliseringen av den högre utbildningen (13),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid (14),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte
   (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte
   (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2006Att förverkliga moderniseringsagendan för universiteten: utbildning, forskning och innovation (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2006Att förverkliga moderniseringsagendan för universiteten: utbildning, forskning och innovation (COM(2006)0208),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 om en digital agenda för Europa (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 om en digital agenda för Europa (COM(2010)0245),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011Stöd till tillväxt och sysselsättning – en agenda för modernisering av Europas system för högre utbildning (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011Stöd till tillväxt och sysselsättning – en agenda för modernisering av Europas system för högre utbildning (COM(2011)0567),

| — | med beaktande av rapporten Higher Education in Europe 2009: Developments in the Bologna Process (Högre utbildning i Europa 2009: utvecklingen inom Bolognaprocessen) (Eurydice, Europeiska kommissionen, 2009) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Higher Education in Europe 2009: Developments in the Bologna Process (Högre utbildning i Europa 2009: utvecklingen inom Bolognaprocessen) (Eurydice, Europeiska kommissionen, 2009) (16),

| — | med beaktande av rapporten Focus on Higher Education in Europe 2010: The Impact of the Bologna Process (Fokus på högre utbildning i Europa 2010: konsekvenserna av Bolognaprocessen) (Eurydice, Europeiska kommissionen, 2010) (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Focus on Higher Education in Europe 2010: The Impact of the Bologna Process (Fokus på högre utbildning i Europa 2010: konsekvenserna av Bolognaprocessen) (Eurydice, Europeiska kommissionen, 2010) (17),

| — | med beaktande av rapporten Focus on Higher Education in Europe 2012: The Impact of the Bologna Process (Fokus på högre utbildning i Europa 2012: konsekvenserna av Bolognaprocessen) (Eurydice, Europeiska kommissionen, 2012) (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Focus on Higher Education in Europe 2012: The Impact of the Bologna Process (Fokus på högre utbildning i Europa 2012: konsekvenserna av Bolognaprocessen) (Eurydice, Europeiska kommissionen, 2012) (18),

| — | med beaktande av 2007 års Eurobarometer-undersökning om en reform av den högre utbildningen bland lärare (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2007 års Eurobarometer-undersökning om en reform av den högre utbildningen bland lärare (19),

| — | med beaktande av 2009 års Eurobarometer-undersökning om en reform av den högre utbildningen bland studenter (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2009 års Eurobarometer-undersökning om en reform av den högre utbildningen bland studenter (20),

| — | med beaktande av Eurostats publikation av den 16 april 2009The Bologna Process in Higher Education in Europe – Key indicators on the social dimension and mobility (Bolognaprocessen i högre utbildning i Europa – nyckelindikatorer om den sociala dimensionen och rörlighet) (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats publikation av den 16 april 2009The Bologna Process in Higher Education in Europe – Key indicators on the social dimension and mobility (Bolognaprocessen i högre utbildning i Europa – nyckelindikatorer om den sociala dimensionen och rörlighet) (21),

| — | med beaktande av slutrapporten från den internationella konferensen om finansiering av högre utbildning, som hölls i Jerevan i Armenien den 8–9 september 2011 (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från den internationella konferensen om finansiering av högre utbildning, som hölls i Jerevan i Armenien den 8–9 september 2011 (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om dialogen mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om dialogen mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om EU-institutionernas bidrag till konsolideringen av och framstegen för Bolognaprocessen (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om EU-institutionernas bidrag till konsolideringen av och framstegen för Bolognaprocessen (25),

| — | med beaktande av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) (26),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0121/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0121/2015), och av följande skäl:

| A. | Bolognaprocessens betydelse i den rådande ekonomiska situationen bör handla om att eftersträva målen om att få till stånd högsta möjliga nivå på kunskap och innovation för medborgare genom bred tillgång till utbildning och dess ständiga förnyelse, och detta bör återspeglas i översynen av Europa 2020-strategin och i genomförandet av Junckers investeringsplan för Europa. |
| --- | --- |

A.

Bolognaprocessens betydelse i den rådande ekonomiska situationen bör handla om att eftersträva målen om att få till stånd högsta möjliga nivå på kunskap och innovation för medborgare genom bred tillgång till utbildning och dess ständiga förnyelse, och detta bör återspeglas i översynen av Europa 2020-strategin och i genomförandet av Junckers investeringsplan för Europa.

| B. | Analyser visar att nästan var tredje arbetsgivare i EU har problem med att få tag på anställda med rätt kompetens. Mot bakgrund av målet att minska EU:s kompetensglapp (glappet mellan en individs arbetskompetens och arbetsmarknadens krav) har Bolognareformen hittills inte varit särskilt framgångsrik. Kompetensglappet har blivit en central utmaning för Europa och påverkar alla delar av samhället, från företagens produktivitet och effektivitet till ungdomars välbefinnande i dag och i framtiden. |
| --- | --- |

B.

Analyser visar att nästan var tredje arbetsgivare i EU har problem med att få tag på anställda med rätt kompetens. Mot bakgrund av målet att minska EU:s kompetensglapp (glappet mellan en individs arbetskompetens och arbetsmarknadens krav) har Bolognareformen hittills inte varit särskilt framgångsrik. Kompetensglappet har blivit en central utmaning för Europa och påverkar alla delar av samhället, från företagens produktivitet och effektivitet till ungdomars välbefinnande i dag och i framtiden.

| C. | Problemet med ungdomsarbetslösheten har inte förbättrats mycket sedan början av krisen 2008. I slutet av 2014 fanns det ungefär 5 miljoner arbetsösa ungdomar under 25 i EU. |
| --- | --- |

C.

Problemet med ungdomsarbetslösheten har inte förbättrats mycket sedan början av krisen 2008. I slutet av 2014 fanns det ungefär 5 miljoner arbetsösa ungdomar under 25 i EU.

| D. | Som en filosof har uttryckt det ska sökandet efter sanning och skönhet vara universitetens kännemärke, jämte deras skyldighet att utbilda nya yrkesmänniskor, vetenskapsmän, ingenjörer, lärare, doktorer, politiker och medborgare. |
| --- | --- |

D.

Som en filosof har uttryckt det ska sökandet efter sanning och skönhet vara universitetens kännemärke, jämte deras skyldighet att utbilda nya yrkesmänniskor, vetenskapsmän, ingenjörer, lärare, doktorer, politiker och medborgare.

| E. | Det är viktigt att betrakta universiteten som de verkliga aktörerna i Bolognaprocessen, vid sidan av deras stödfunktion inom samordningen och regleringen av och som resurs för regionala och nationella institutioner. |
| --- | --- |

E.

Det är viktigt att betrakta universiteten som de verkliga aktörerna i Bolognaprocessen, vid sidan av deras stödfunktion inom samordningen och regleringen av och som resurs för regionala och nationella institutioner.

| F. | Detta mellanstatliga initiativ, som skett i nära samarbete med den akademiska världen, har lett till insatser för att på europeisk nivå gemensamt hitta lösningar på de allvarliga problem som råder i många länder, men dessa har visat sig otillräckliga. |
| --- | --- |

F.

Detta mellanstatliga initiativ, som skett i nära samarbete med den akademiska världen, har lett till insatser för att på europeisk nivå gemensamt hitta lösningar på de allvarliga problem som råder i många länder, men dessa har visat sig otillräckliga.

| G. | Det verkliga syftet med Bolognaprocessen är att främja rörlighet och internationalisering, samt att se till att de olika systemen för högre utbildning är kompatibla och jämförbara i fråga om standarder och kvalitet samtidigt som man respekterar universitetens självbestämmande och således bidrar till att skapa ett autentiskt och demokratiskt europeiskt område som erbjuder lika villkor för medborgarna. |
| --- | --- |

G.

Det verkliga syftet med Bolognaprocessen är att främja rörlighet och internationalisering, samt att se till att de olika systemen för högre utbildning är kompatibla och jämförbara i fråga om standarder och kvalitet samtidigt som man respekterar universitetens självbestämmande och således bidrar till att skapa ett autentiskt och demokratiskt europeiskt område som erbjuder lika villkor för medborgarna.

| H. | En utvärdering behöver göras av de senaste 15 årens framsteg där man tar hänsyn till både framgångarna med samarbetet mellan regioner och de ihållande problem som påträffats och den variation som råder i fråga om hur de fastställda målen uppnåtts. |
| --- | --- |

H.

En utvärdering behöver göras av de senaste 15 årens framsteg där man tar hänsyn till både framgångarna med samarbetet mellan regioner och de ihållande problem som påträffats och den variation som råder i fråga om hur de fastställda målen uppnåtts.

| I. | I de flesta länder har Bolognaprocessen blivit ett riktmärke för och motiverat utbildningsreformer, medan den i vissa länder kan ha uppfattats, på grund av dålig information och bristande förståelse för processens verkliga vision, som en byråkratisk börda. |
| --- | --- |

I.

I de flesta länder har Bolognaprocessen blivit ett riktmärke för och motiverat utbildningsreformer, medan den i vissa länder kan ha uppfattats, på grund av dålig information och bristande förståelse för processens verkliga vision, som en byråkratisk börda.

| J. | Det är viktigt att lyfta fram Bolognaprocessens alleuropeiska karaktär och alla aktörers delaktighet, inte minst studenter, lärare, forskare och personal. |
| --- | --- |

J.

Det är viktigt att lyfta fram Bolognaprocessens alleuropeiska karaktär och alla aktörers delaktighet, inte minst studenter, lärare, forskare och personal.

| K. | Ett ständigt och ökat ekonomiskt stöd till utbildning, fortbildning, kunskap och forskning är avgörande, särskilt i dessa tider av ekonomisk kris. |
| --- | --- |

K.

Ett ständigt och ökat ekonomiskt stöd till utbildning, fortbildning, kunskap och forskning är avgörande, särskilt i dessa tider av ekonomisk kris.

| L. | I denna konstant föränderliga kontext finns det ett behov av att på nytt bekräfta det politiska åtagande som ligger till grund för Bolognaprocessen och den medverkan i förverkligandet av processen från de europeiska institutionernas, de nationella regeringarnas och alla andra relevanta aktörers sida. |
| --- | --- |

L.

I denna konstant föränderliga kontext finns det ett behov av att på nytt bekräfta det politiska åtagande som ligger till grund för Bolognaprocessen och den medverkan i förverkligandet av processen från de europeiska institutionernas, de nationella regeringarnas och alla andra relevanta aktörers sida.

Bolognaprocessens roll

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att utbildning och forskning är en av grundpelarna i vårt samhälle när det gäller att främja kompetensutveckling, tillväxt och sysselsättningsskapande. Parlamentet understryker att ökade investeringar i utbildning har en avgörande betydelse för att effektivt bemöta arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten, och att främja social delaktighet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att utbildning och forskning är en av grundpelarna i vårt samhälle när det gäller att främja kompetensutveckling, tillväxt och sysselsättningsskapande. Parlamentet understryker att ökade investeringar i utbildning har en avgörande betydelse för att effektivt bemöta arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten, och att främja social delaktighet.

| 2. | Europaparlamentet noterar att Bolognaprocessen skulle kunna bidra till att hantera kompetensglappet i EU om studenterna erbjöds och tilläts utveckla de kompetenser som arbetsmarkanden kräver, och att den därigenom skulle kunna uppnå det viktiga målet att öka de utexaminerades anställbarhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att Bolognaprocessen skulle kunna bidra till att hantera kompetensglappet i EU om studenterna erbjöds och tilläts utveckla de kompetenser som arbetsmarkanden kräver, och att den därigenom skulle kunna uppnå det viktiga målet att öka de utexaminerades anställbarhet.

| 3. | Europaparlamentet inser Bolognaprocessens roll i skapandet av ett kunskapens Europa. Parlamentet lyfter fram att kunskapsspridning, utbildning och forskning är huvudelement i Europa 2020-strategin och bidrar till att främja europeiskt medborgarskap. Parlamentet lyfter dessutom även fram behovet av samråd inom högskolevärlden (lärare, studenter och personal) i syfte att förstå motståndet mot reformer knutna till Bolognaprocessen, men också behovet att garantera en offentlig utbildning som är kostnadsfri och tillgänglig för alla och som svarar mot samhällets behov. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet inser Bolognaprocessens roll i skapandet av ett kunskapens Europa. Parlamentet lyfter fram att kunskapsspridning, utbildning och forskning är huvudelement i Europa 2020-strategin och bidrar till att främja europeiskt medborgarskap. Parlamentet lyfter dessutom även fram behovet av samråd inom högskolevärlden (lärare, studenter och personal) i syfte att förstå motståndet mot reformer knutna till Bolognaprocessen, men också behovet att garantera en offentlig utbildning som är kostnadsfri och tillgänglig för alla och som svarar mot samhällets behov.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att Bolognareformerna ledde till inrättandet av ett europeiskt område för högre utbildning och har möjliggjort framsteg de senaste 15 åren genom att göra strukturerna för högre utbildning mer jämförbara, öka rörligheten, tillhandahålla kvalitetssäkringssystem och erkänna examensbevis, förbättra kvaliteten på utbildningssystemen samt göra den högre utbildningen i Europa mer attraktiv. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att Bolognareformerna ledde till inrättandet av ett europeiskt område för högre utbildning och har möjliggjort framsteg de senaste 15 åren genom att göra strukturerna för högre utbildning mer jämförbara, öka rörligheten, tillhandahålla kvalitetssäkringssystem och erkänna examensbevis, förbättra kvaliteten på utbildningssystemen samt göra den högre utbildningen i Europa mer attraktiv.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar mycket fortfarande finns att göra inom Bolognaprocessen när det gäller att anpassa utbildningssystemen till arbetsmarknadens behov och förbättra den övergripande anställbarheten och konkurrenskraften samt göra den högre utbildningen i Europa mer attraktiv. Parlamentet noterar att Europas högre utbildningsanstalter bör kunna reagera snabbare på ekonomiska, kulturella, vetenskapliga och tekniska förändringar i det moderna samhället i syfte att fullt ut utnyttja sin potential för att uppmuntra tillväxt, anställbarhet och social sammanhållning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar mycket fortfarande finns att göra inom Bolognaprocessen när det gäller att anpassa utbildningssystemen till arbetsmarknadens behov och förbättra den övergripande anställbarheten och konkurrenskraften samt göra den högre utbildningen i Europa mer attraktiv. Parlamentet noterar att Europas högre utbildningsanstalter bör kunna reagera snabbare på ekonomiska, kulturella, vetenskapliga och tekniska förändringar i det moderna samhället i syfte att fullt ut utnyttja sin potential för att uppmuntra tillväxt, anställbarhet och social sammanhållning.

| 6. | Europaparlamentet noterar målen för de kommande åren och de nationella prioriteringarna för åtgärder som ska vidtas senast 2015, vilka fastställdes av ministerkonferensen om ett europeiskt område för högre utbildning som hölls i Bukarest 2012 samt dess rekommendationer för strategin för rörlighet 2020, som förespråkade inrättandet av nya observationsorgan, nya strategier för de olika europeiska universitetssamhällena samt nya system för integrering av medlemmar i dessa samhällen i reformprocessen för denna plan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar målen för de kommande åren och de nationella prioriteringarna för åtgärder som ska vidtas senast 2015, vilka fastställdes av ministerkonferensen om ett europeiskt område för högre utbildning som hölls i Bukarest 2012 samt dess rekommendationer för strategin för rörlighet 2020, som förespråkade inrättandet av nya observationsorgan, nya strategier för de olika europeiska universitetssamhällena samt nya system för integrering av medlemmar i dessa samhällen i reformprocessen för denna plan.

Prioriteringar och utmaningar

| 7. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det europeiska området för högre utbildning att genomföra de gemensamt överenskomna reformer som syftar till att påskynda uppnåendet av Bolognaprocessens mål, och att stärka trovärdigheten för det europeiska området för högre utbildning. Parlamentet uppmuntrar till stöd till de länder som har svårt att genomföra dessa reformer. Parlamentet stöder i detta hänseende inrättandet av breda partnerskap mellan länder, regioner och relevanta aktörer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar länderna i det europeiska området för högre utbildning att genomföra de gemensamt överenskomna reformer som syftar till att påskynda uppnåendet av Bolognaprocessens mål, och att stärka trovärdigheten för det europeiska området för högre utbildning. Parlamentet uppmuntrar till stöd till de länder som har svårt att genomföra dessa reformer. Parlamentet stöder i detta hänseende inrättandet av breda partnerskap mellan länder, regioner och relevanta aktörer.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare förbättra och förnya bedömningen av systemen för högre utbildning mot bakgrund av de standarder som tidigare satts av utbildningssystem på internationell nivå samt belöna topprestationer i syfte att driva kunskaper, forskning och vetenskap vidare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare förbättra och förnya bedömningen av systemen för högre utbildning mot bakgrund av de standarder som tidigare satts av utbildningssystem på internationell nivå samt belöna topprestationer i syfte att driva kunskaper, forskning och vetenskap vidare.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av att bevara mångfalden inom undervisningen, däribland den språkliga mångfalden. Parlamentet uppmanar medlemsstatera att öka studiebidragen och se till att de är lättillgängliga. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker vikten av att bevara mångfalden inom undervisningen, däribland den språkliga mångfalden. Parlamentet uppmanar medlemsstatera att öka studiebidragen och se till att de är lättillgängliga.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att ytterligare insatser behövs för att utveckla det europeiska området för högre utbildning, och att man behöver bygga vidare på de framsteg som gjorts med att uppnå målen och samordna det europeiska området för allmän utbildning och yrkesutbildning, det europeiska området för livslångt lärande och det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att ytterligare insatser behövs för att utveckla det europeiska området för högre utbildning, och att man behöver bygga vidare på de framsteg som gjorts med att uppnå målen och samordna det europeiska området för allmän utbildning och yrkesutbildning, det europeiska området för livslångt lärande och det europeiska forskningsområdet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla aktörer som arbetar med genomförandet av Bolognaprocessen att stärka kvalitetssäkringen i syfte att uppnå ett europeiskt område för högre utbildning som ökar sin attraktivitet som referens för akademisk toppkvalitet globalt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar alla aktörer som arbetar med genomförandet av Bolognaprocessen att stärka kvalitetssäkringen i syfte att uppnå ett europeiskt område för högre utbildning som ökar sin attraktivitet som referens för akademisk toppkvalitet globalt.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, länderna i det europeiska området för högre utbildning och EU som helhet, att öka allmänhetens förståelse och stöd för Bolognaprocessen, bland annat genom åtgärder på gräsrotsnivå för en mer effektiv och dynamisk delaktighet i uppnåendet av processens mål. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, länderna i det europeiska området för högre utbildning och EU som helhet, att öka allmänhetens förståelse och stöd för Bolognaprocessen, bland annat genom åtgärder på gräsrotsnivå för en mer effektiv och dynamisk delaktighet i uppnåendet av processens mål.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen som medlem av Bolognaprocessen har en viktig roll att spela i utvecklingen av det europeiska området för högre utbildning, och uppmanar kommissionen att mer aktivt blåsa nytt liv i processen och påskynda insatserna för att uppnå de fastställda målen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen som medlem av Bolognaprocessen har en viktig roll att spela i utvecklingen av det europeiska området för högre utbildning, och uppmanar kommissionen att mer aktivt blåsa nytt liv i processen och påskynda insatserna för att uppnå de fastställda målen.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar behovet av att inkludera kvaliteten på utbildning och forskning i tjänstesektorn i de uppsatta målen. Parlamentet anser att en av indikatorerna för uppnåendet av dessa mål vore en ökad anställbarhet av utexaminerade, vilket också är ett mål i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar behovet av att inkludera kvaliteten på utbildning och forskning i tjänstesektorn i de uppsatta målen. Parlamentet anser att en av indikatorerna för uppnåendet av dessa mål vore en ökad anställbarhet av utexaminerade, vilket också är ett mål i Europa 2020-strategin.

| 15. | Europaparlamentet kräver att en dialog inleds mellan regeringarna, de högre utbildningsanstalterna och forskningsinstituten för att rikta, maximera och effektivisera användningen av de tillgängliga medlen och söka nya och diversifierade finansieringsmodeller för att komplettera den offentliga finansieringen. Parlamentet betonar även betydelsen av Horisont 2020 som motor för gemensamma forskningsprojekt bland europeiska högre utbildningsanstalter, och oroar sig över de fortsatta försöken att minska dess finansiering medan andra områden av budgeten inte ifrågasätts. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att en dialog inleds mellan regeringarna, de högre utbildningsanstalterna och forskningsinstituten för att rikta, maximera och effektivisera användningen av de tillgängliga medlen och söka nya och diversifierade finansieringsmodeller för att komplettera den offentliga finansieringen. Parlamentet betonar även betydelsen av Horisont 2020 som motor för gemensamma forskningsprojekt bland europeiska högre utbildningsanstalter, och oroar sig över de fortsatta försöken att minska dess finansiering medan andra områden av budgeten inte ifrågasätts.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att förbättra effektiviteten vid utnyttjande av offentliga medel inom utbildningen och att respektera EU:s överordnade mål att investera 3 % av unionens BNP i FoU senast 2020. Parlamentet understryker att en ambitiös finansiering av utbildning och forskning är nödvändig, eftersom de är ett av de viktigaste verktygen för att säkra tillgång till kvalitetsutbildning för alla samt att bekämpa den ekonomiska krisen och arbetslösheten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att förbättra effektiviteten vid utnyttjande av offentliga medel inom utbildningen och att respektera EU:s överordnade mål att investera 3 % av unionens BNP i FoU senast 2020. Parlamentet understryker att en ambitiös finansiering av utbildning och forskning är nödvändig, eftersom de är ett av de viktigaste verktygen för att säkra tillgång till kvalitetsutbildning för alla samt att bekämpa den ekonomiska krisen och arbetslösheten.

| 17. | Europaparlamentet noterar de potentiella finansieringsmöjligheter för högre utbildning, fortbildning och utbildning som Efsi bör tillhandahålla. Parlamentet uttrycker sin djupa oro inför de planerade nedskärningarna i finansieringen för Horisont 2020, vilka är direkt knutna till forskning och utbildning, till fördel för Efsi. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar de potentiella finansieringsmöjligheter för högre utbildning, fortbildning och utbildning som Efsi bör tillhandahålla. Parlamentet uttrycker sin djupa oro inför de planerade nedskärningarna i finansieringen för Horisont 2020, vilka är direkt knutna till forskning och utbildning, till fördel för Efsi.

| 18. | Europaparlamentet varnar för att varje nedskärning i Horisont 2020 otvivelaktigt skulle påverka ett fullt genomförande av Bolognaprocessen, och uppmanar därför kommissionen att dra tillbaka varje sådant förslag. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet varnar för att varje nedskärning i Horisont 2020 otvivelaktigt skulle påverka ett fullt genomförande av Bolognaprocessen, och uppmanar därför kommissionen att dra tillbaka varje sådant förslag.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar såväl nedifrån och upp-strategier som uppifrån och ned-strategier, som involverar hela den akademiska världen och arbetsmarknadens parter, och efterlyser ett politiskt engagemang och samarbete från ministrarna i det europeiska området för högre utbildning när det gäller att ta fram en gemensam strategi för genomförandet av Bolognareformerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar såväl nedifrån och upp-strategier som uppifrån och ned-strategier, som involverar hela den akademiska världen och arbetsmarknadens parter, och efterlyser ett politiskt engagemang och samarbete från ministrarna i det europeiska området för högre utbildning när det gäller att ta fram en gemensam strategi för genomförandet av Bolognareformerna.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en vidareutveckling av studieprogram med tydligt definierade mål, som tillhandahåller den kunskap och den kombination av färdigheter, både allmän och yrkesmässig, som behövs för att förbereda utexaminerade för arbetsmarknadens krav och stärka deras kapacitet för ett livslångt lärande, men även medborgares delaktighet, något som är avgörande. Parlamentet stöder ett fullt genomförande av den europeiska ramen för erkännande av yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser en vidareutveckling av studieprogram med tydligt definierade mål, som tillhandahåller den kunskap och den kombination av färdigheter, både allmän och yrkesmässig, som behövs för att förbereda utexaminerade för arbetsmarknadens krav och stärka deras kapacitet för ett livslångt lärande, men även medborgares delaktighet, något som är avgörande. Parlamentet stöder ett fullt genomförande av den europeiska ramen för erkännande av yrkeskvalifikationer.

| 21. | Europaparlamentet understryker den roll som ämnena vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik spelar och deras betydelse för samhället, ekonomin och utexaminerades anställbarhet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker den roll som ämnena vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik spelar och deras betydelse för samhället, ekonomin och utexaminerades anställbarhet.

| 22. | Europaparlamentet kräver ett korrekt genomförande av det europeiska systemet för överföring av studentmeriter och tillägget till examensbevis inom det europeiska området för högre utbildning, vilka är viktiga verktyg med anknytning till studenters arbetsbörda och läranderesultat, i syfte att underlätta rörligheten och hjälpa studenterna att ställa samman sina akademiska och icke-akademiska prestationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet kräver ett korrekt genomförande av det europeiska systemet för överföring av studentmeriter och tillägget till examensbevis inom det europeiska området för högre utbildning, vilka är viktiga verktyg med anknytning till studenters arbetsbörda och läranderesultat, i syfte att underlätta rörligheten och hjälpa studenterna att ställa samman sina akademiska och icke-akademiska prestationer.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att garantera ett ömsesidigt erkännande av och kompatibilitet mellan akademiska examina för att stärka systemet för kvalitetssäkring på europeisk nivå och i alla länder som har slutit sig till det europeiska området för högre utbildning, i linje med den reviderade versionen av de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning. Parlamentet uppmanar alla länder inom det europeiska området för högre utbildning och deras respektive organ för kvalitetssäkring att ansluta sig till de europeiska nätverken för kvalitetssäkring (Enqa och Eqar). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar vikten av att garantera ett ömsesidigt erkännande av och kompatibilitet mellan akademiska examina för att stärka systemet för kvalitetssäkring på europeisk nivå och i alla länder som har slutit sig till det europeiska området för högre utbildning, i linje med den reviderade versionen av de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning. Parlamentet uppmanar alla länder inom det europeiska området för högre utbildning och deras respektive organ för kvalitetssäkring att ansluta sig till de europeiska nätverken för kvalitetssäkring (Enqa och Eqar).

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar Bolognaprocessens partner, och särskilt kommissionen, att regelbundet mäta kompetenserna och kompetensglappen vid den tidpunkt de utexaminerade gör sin entré på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmuntrar Bolognaprocessens partner, och särskilt kommissionen, att regelbundet mäta kompetenserna och kompetensglappen vid den tidpunkt de utexaminerade gör sin entré på arbetsmarknaden.

| 25. | Europaparlamentet understryker betydelsen av Europa 2020-strategins mål enligt vilket 40 % av 30–34-åringar ska ha fullgjort universitets- och högskoleutbildning och tillägnat sig lämpliga färdigheter och kompetenser för att finna en meningsfull sysselsättning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker betydelsen av Europa 2020-strategins mål enligt vilket 40 % av 30–34-åringar ska ha fullgjort universitets- och högskoleutbildning och tillägnat sig lämpliga färdigheter och kompetenser för att finna en meningsfull sysselsättning.

| 26. | Europaparlamentet betonar värdet av referensramar för kvalifikationer för att öka öppenheten, och uppmanar Bolognaländerna att göra sina nationella referensramar för kvalifikationer kompatibla med dem i det europeiska området för högre utbildning och med de europeiska referensramarna för kvalifikationer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar värdet av referensramar för kvalifikationer för att öka öppenheten, och uppmanar Bolognaländerna att göra sina nationella referensramar för kvalifikationer kompatibla med dem i det europeiska området för högre utbildning och med de europeiska referensramarna för kvalifikationer.

| 27. | Europaparlamentet betonar att de nationella referensramarna för kvalifikationer i många medlemsstater fortfarande behöver anpassas till den europeiska referensramen för kvalifikationer såväl som till de europeiska standarderna och riktlinjerna (ESG). Parlamentet noterar att många nationella referensramar för kvalifikationer ännu inte registrerats i det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (Eqar). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att de nationella referensramarna för kvalifikationer i många medlemsstater fortfarande behöver anpassas till den europeiska referensramen för kvalifikationer såväl som till de europeiska standarderna och riktlinjerna (ESG). Parlamentet noterar att många nationella referensramar för kvalifikationer ännu inte registrerats i det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (Eqar).

| 28. | Europaparlamentet noterar att rörligheten för studenter, lärare, forskare och personal är en av Bolognaprocessens huvudprioriteringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka möjligheterna för och kvaliteten på rörligheten, och lyfter fram behovet av att stärka genomförandet av strategin för rörlighet 2020 i det europeiska området för högre utbildning samt att uppnå det kvantitativa målet på 20 % för rörlighet för studerande senast 2020. Parlamentet betonar i detta sammanhang den viktiga roll som programmet Erasmus+ och Horisont 2020 spelar, samt betydelsen av att de genomförs och främjas på ett smidigt och effektivt sätt. Parlamentet understryker att studiebidrag knutna till Erasmus+ bör undantas från beskattning och sociala avgifter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att rörligheten för studenter, lärare, forskare och personal är en av Bolognaprocessens huvudprioriteringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka möjligheterna för och kvaliteten på rörligheten, och lyfter fram behovet av att stärka genomförandet av strategin för rörlighet 2020 i det europeiska området för högre utbildning samt att uppnå det kvantitativa målet på 20 % för rörlighet för studerande senast 2020. Parlamentet betonar i detta sammanhang den viktiga roll som programmet Erasmus+ och Horisont 2020 spelar, samt betydelsen av att de genomförs och främjas på ett smidigt och effektivt sätt. Parlamentet understryker att studiebidrag knutna till Erasmus+ bör undantas från beskattning och sociala avgifter.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar till en stegvis integrering av rörlighet för studerande i universitetens officiella kursplaner. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar till en stegvis integrering av rörlighet för studerande i universitetens officiella kursplaner.

| 30. | Europaparlamentet understryker behovet av att involvera ett lämpligt antal studerande och lärare inom områdena konst och musik i EU:s program för rörlighet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker behovet av att involvera ett lämpligt antal studerande och lärare inom områdena konst och musik i EU:s program för rörlighet.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera europeiska och internationella arrangemang för partnerskap och rörlighet bland kriterierna för rankning av universitet och andra utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera europeiska och internationella arrangemang för partnerskap och rörlighet bland kriterierna för rankning av universitet och andra utbildningsanstalter.

| 32. | Europaparlamentet noterar den centrala roll som högre utbildningsanstalter har när det gäller att främja och utbilda akademiker och forskare med sådan kunskap och kompetens att de tack vare sin anställbarhet lyckas i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar den centrala roll som högre utbildningsanstalter har när det gäller att främja och utbilda akademiker och forskare med sådan kunskap och kompetens att de tack vare sin anställbarhet lyckas i den globala ekonomin.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, EU och det europeiska området för högre utbildning att stärka rörligheten genom att främja språkinlärning, undanröja administrativa hinder, tillgängliggöra en adekvat finansiell stödmekanism och garantera överförbara bidrag, stipendier och lån. Parlamentet noterar att rörligheten fortsatt är mindre tillgänglig för studerande från mindre välbärgade förhållanden. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, EU och det europeiska området för högre utbildning att stärka rörligheten genom att främja språkinlärning, undanröja administrativa hinder, tillgängliggöra en adekvat finansiell stödmekanism och garantera överförbara bidrag, stipendier och lån. Parlamentet noterar att rörligheten fortsatt är mindre tillgänglig för studerande från mindre välbärgade förhållanden.

| 34. | Europaparlamentet betonar, både när det gäller utformningen och genomförandet av program, utbildningsparadigmens övergång till ett mer studentinriktat perspektiv som tar hänsyn till de studerandes personliga utveckling. Parlamentet understryker vikten av de studerandes deltagande i styrningen av den högre utbildningen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar, både när det gäller utformningen och genomförandet av program, utbildningsparadigmens övergång till ett mer studentinriktat perspektiv som tar hänsyn till de studerandes personliga utveckling. Parlamentet understryker vikten av de studerandes deltagande i styrningen av den högre utbildningen.

| 35. | Europaparlamentet understryker att studieprogrammen bör fokusera på långsiktiga marknadsbehov. Parlamentet betonar också att anställbarheten innebär att studerande ska bemästra ett brett antal olika kompetenser som ska förbereda dem för arbetsmarknaden och utrusta dem för livslångt lärande. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till aktiv dialog och nationellt och gränsöverskridande samarbete om program och praktikplatser mellan universitet och näringsliv, vilket skulle kunna bidra till att motverka den ekonomiska krisen, stimulera ekonomisk tillväxt och främja ett kunskapsbaserat samhälle, och därigenom tillhandahålla möjligheter i en bredare samhällelig mening. Parlamentet uppmuntrar högre utbildningsanstalter att var öppna för tvärvetenskapliga studier, inrättandet av forskningsinstitut vid universiteten och samarbete med olika partner. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att studieprogrammen bör fokusera på långsiktiga marknadsbehov. Parlamentet betonar också att anställbarheten innebär att studerande ska bemästra ett brett antal olika kompetenser som ska förbereda dem för arbetsmarknaden och utrusta dem för livslångt lärande. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till aktiv dialog och nationellt och gränsöverskridande samarbete om program och praktikplatser mellan universitet och näringsliv, vilket skulle kunna bidra till att motverka den ekonomiska krisen, stimulera ekonomisk tillväxt och främja ett kunskapsbaserat samhälle, och därigenom tillhandahålla möjligheter i en bredare samhällelig mening. Parlamentet uppmuntrar högre utbildningsanstalter att var öppna för tvärvetenskapliga studier, inrättandet av forskningsinstitut vid universiteten och samarbete med olika partner.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet att erbjuda breda möjligheter till livslångt lärande och till kompletterande utbildningsformer såsom icke-formell och informell utbildning, vilka är avgörande för utvecklingen av mjuka färdigheter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar behovet att erbjuda breda möjligheter till livslångt lärande och till kompletterande utbildningsformer såsom icke-formell och informell utbildning, vilka är avgörande för utvecklingen av mjuka färdigheter.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser insatser för att stärka kopplingen mellan högre utbildning, forskning och innovation, däribland genom främjandet av forskningsbaserad utbildning, och belyser Horisont 2020-programmet som en viktig finansieringsmekanism för att stärka forskningen. Parlamentet efterlyser en bättre synkronisering av åtgärder till stöd för Bolognaprocessen såsom programmen Horisont 2020 och Erasmus+. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet efterlyser insatser för att stärka kopplingen mellan högre utbildning, forskning och innovation, däribland genom främjandet av forskningsbaserad utbildning, och belyser Horisont 2020-programmet som en viktig finansieringsmekanism för att stärka forskningen. Parlamentet efterlyser en bättre synkronisering av åtgärder till stöd för Bolognaprocessen såsom programmen Horisont 2020 och Erasmus+.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser mer flexibla inlärningssätt som omfattar program för gemensamma examina och tvärvetenskapliga studier och som stöder innovation, kreativitet, yrkesutbildning, varvad utbildning och företagande inom högre utbildning, och efterlyser en utredning av potentialen hos ny teknik, digitalisering och IKT i syfte att berika lärande och undervisning, samt att ytterligare utveckla en bred uppsättning kompetenser och nya metoder för inlärning, undervisning och bedömning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet efterlyser mer flexibla inlärningssätt som omfattar program för gemensamma examina och tvärvetenskapliga studier och som stöder innovation, kreativitet, yrkesutbildning, varvad utbildning och företagande inom högre utbildning, och efterlyser en utredning av potentialen hos ny teknik, digitalisering och IKT i syfte att berika lärande och undervisning, samt att ytterligare utveckla en bred uppsättning kompetenser och nya metoder för inlärning, undervisning och bedömning.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar de högre utbildningsanstalterna, den offentliga förvaltningen, arbetsmarknadens parter och företagen att leda en pågående dialog för att underlätta och öka anställbarheten. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att fokusera diskussionen på den högre utbildningens outnyttjade potential när det gäller att stimulera tillväxt och sysselsättning. Parlamentet uppmanar länderna i det europeiska området för högre utbildning och de högre utbildningsanstalterna att öka samarbetet i syfte att säkerställa praktikplatser och lärlingsplatser av hög kvalitet och att stärka rörligheten i samband med detta. Parlamentet understryker att aktörerna bör samarbeta bättre för att höja grundkvalifikationerna och förnya en erfaren arbetskraft, samt att förbättra tillhandahållandet, tillgängligheten och kvaliteten på karriär- och yrkesvägledningen. Parlamentet anser dessutom att praktikplatser inom utbildningsprogram och lärande på arbetsplatsen fortsatt ska uppmuntras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar de högre utbildningsanstalterna, den offentliga förvaltningen, arbetsmarknadens parter och företagen att leda en pågående dialog för att underlätta och öka anställbarheten. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att fokusera diskussionen på den högre utbildningens outnyttjade potential när det gäller att stimulera tillväxt och sysselsättning. Parlamentet uppmanar länderna i det europeiska området för högre utbildning och de högre utbildningsanstalterna att öka samarbetet i syfte att säkerställa praktikplatser och lärlingsplatser av hög kvalitet och att stärka rörligheten i samband med detta. Parlamentet understryker att aktörerna bör samarbeta bättre för att höja grundkvalifikationerna och förnya en erfaren arbetskraft, samt att förbättra tillhandahållandet, tillgängligheten och kvaliteten på karriär- och yrkesvägledningen. Parlamentet anser dessutom att praktikplatser inom utbildningsprogram och lärande på arbetsplatsen fortsatt ska uppmuntras.

| 40. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att låta erkända flyktingar få tillgång till alla institutioner i det europeiska området för högre utbildning som kan göra det möjligt för dem att bygga upp ett självständigt liv genom utbildning. Parlamentet understryker dessutom att förfarandet med uppehållstillstånd för högskoleutbildade som söker en kvalificerad yrkesverksamhet ytterligare bör liberaliseras. Parlamentet betonar att insatserna för ömsesidigt erkännande av erkända flyktingar bör förstärkas, särskilt med hänsyn till rörligheten för sådana studerande. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att låta erkända flyktingar få tillgång till alla institutioner i det europeiska området för högre utbildning som kan göra det möjligt för dem att bygga upp ett självständigt liv genom utbildning. Parlamentet understryker dessutom att förfarandet med uppehållstillstånd för högskoleutbildade som söker en kvalificerad yrkesverksamhet ytterligare bör liberaliseras. Parlamentet betonar att insatserna för ömsesidigt erkännande av erkända flyktingar bör förstärkas, särskilt med hänsyn till rörligheten för sådana studerande.

| 41. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna, och alla högre utbildningsanstalter som anslutit sig till det europeiska området för högre utbildning, är skyldiga att tillhandahålla kvalitativ utbildning som svarar mot de samhälleliga och ekonomiska utmaningarna, och betonar behovet av att de samarbetar nära i syfte att uppnå målen som fastställts inom ramen för Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna, och alla högre utbildningsanstalter som anslutit sig till det europeiska området för högre utbildning, är skyldiga att tillhandahålla kvalitativ utbildning som svarar mot de samhälleliga och ekonomiska utmaningarna, och betonar behovet av att de samarbetar nära i syfte att uppnå målen som fastställts inom ramen för Bolognaprocessen.

| 42. | Europaparlamentet noterar att enbart ett fåtal medlemsstater har skapat en heltäckande strategi för att inkludera studerande från mindre välbärgade socioekonomiska bakgrunder i högre utbildning och således tackla problemet med det så kallade sociala filtret. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar att enbart ett fåtal medlemsstater har skapat en heltäckande strategi för att inkludera studerande från mindre välbärgade socioekonomiska bakgrunder i högre utbildning och således tackla problemet med det så kallade sociala filtret.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar till större medverkan från högstadie- och gymnasielärare i Bolognaprocessen när det gäller att främja kvaliteten på lärarutbildningarna och den yrkesmässiga rörligheten i syfte att möta de nya utbildningsutmaningarna i ett kunskapsbaserat samhälle och bidra till de studerandes förbättrade prestationer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar till större medverkan från högstadie- och gymnasielärare i Bolognaprocessen när det gäller att främja kvaliteten på lärarutbildningarna och den yrkesmässiga rörligheten i syfte att möta de nya utbildningsutmaningarna i ett kunskapsbaserat samhälle och bidra till de studerandes förbättrade prestationer.

| 44. | Europaparlamentet understryker utbildningens roll och dess kvalitets- och undervisningsmål när det gäller att forma framtida generationer och bidra till en bredare samhällelig och ekonomisk sammanhållning, samt till jobbskapande, ökad konkurrenskraft och tillväxtpotential. Parlamentet vill i detta sammanhang se ett ökat erkännande av läraryrket. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker utbildningens roll och dess kvalitets- och undervisningsmål när det gäller att forma framtida generationer och bidra till en bredare samhällelig och ekonomisk sammanhållning, samt till jobbskapande, ökad konkurrenskraft och tillväxtpotential. Parlamentet vill i detta sammanhang se ett ökat erkännande av läraryrket.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser ekonomiska och sociala insatser för att förbättra den sociala delaktigheten genom att ge rättvis och öppen tillgång till högkvalitativ utbildning för alla, underlätta erkännandet av akademiska och yrkesmässiga kvalifikationer, liksom studieperioder utomlands och tidigare studier, program för mjuka färdigheter och icke-formellt och informellt lärande, samt tillhandahålla relevant utbildning till en diversifierad studentgrupp genom livslångt lärande. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet efterlyser ekonomiska och sociala insatser för att förbättra den sociala delaktigheten genom att ge rättvis och öppen tillgång till högkvalitativ utbildning för alla, underlätta erkännandet av akademiska och yrkesmässiga kvalifikationer, liksom studieperioder utomlands och tidigare studier, program för mjuka färdigheter och icke-formellt och informellt lärande, samt tillhandahålla relevant utbildning till en diversifierad studentgrupp genom livslångt lärande.

| 46. | Europaparlamentet lyfter fram den sociala dimensionen av Bolognaprocessen. Parlamentet kräver målinriktade åtgärder för högre deltagande av underrepresenterade och missgynnade grupper, även genom internationella rörlighetsprogram. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet lyfter fram den sociala dimensionen av Bolognaprocessen. Parlamentet kräver målinriktade åtgärder för högre deltagande av underrepresenterade och missgynnade grupper, även genom internationella rörlighetsprogram.

| 47. | Europaparlamentet understryker den roll som rörlighet i utbildningen har för interkulturellt lärande, och att man inom Bolognaprocessen bör vidta aktiva åtgärder för att främja de studerandes interkulturella kunskap och respekt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker den roll som rörlighet i utbildningen har för interkulturellt lärande, och att man inom Bolognaprocessen bör vidta aktiva åtgärder för att främja de studerandes interkulturella kunskap och respekt.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare insatser för att utarbeta en strategi för den externa dimensionen av det europeiska området för högre utbildning, genom samarbete med andra regioner i världen, i syfte att öka dess konkurrenskraft och attraktion på global nivå, förbättra tillhandahållandet av information om det europeiska området för högre utbildning, stärka samarbete baserat på partnerskap, intensifiera den politiska dialogen och i högre grad erkänna kvalifikationer. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare insatser för att utarbeta en strategi för den externa dimensionen av det europeiska området för högre utbildning, genom samarbete med andra regioner i världen, i syfte att öka dess konkurrenskraft och attraktion på global nivå, förbättra tillhandahållandet av information om det europeiska området för högre utbildning, stärka samarbete baserat på partnerskap, intensifiera den politiska dialogen och i högre grad erkänna kvalifikationer.

| 49. | Europaparlamentet betonar behovet av förbättrad datainsamling bland länderna i det europeiska området för högre utbildning i syfte att bättre kunna kartlägga och bemästra Bolognaprocessens utmaningar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar behovet av förbättrad datainsamling bland länderna i det europeiska området för högre utbildning i syfte att bättre kunna kartlägga och bemästra Bolognaprocessens utmaningar.

| 50. | Europaparlamentet betonar vikten av nästa ministerkonferens om det europeiska området för högre utbildning, som ska hållas i Jerevan i maj 2015, för att objektivt och kritiskt utvärdera både framsteg och motgångar vad avser uppnåendet av prioriteringarna för 2012–2015, i syfte att stärka och ytterligare befästa det europeiska området för högre utbildning med unionens fulla stöd. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar vikten av nästa ministerkonferens om det europeiska området för högre utbildning, som ska hållas i Jerevan i maj 2015, för att objektivt och kritiskt utvärdera både framsteg och motgångar vad avser uppnåendet av prioriteringarna för 2012–2015, i syfte att stärka och ytterligare befästa det europeiska området för högre utbildning med unionens fulla stöd.

o

o o

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012(1).pdf

(6)  http://www.ehea.info/Uploads/%281%29/2012%20EHEA%20Mobility%20Strategy.pdf

(7)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 132.

(8)  EUT L 289, 3.11.2005, s. 23.

(9)  EUT L 64, 4.3.2006, s. 60.

(10)  EUT C 111, 6.5.2008, s. 1.

(11)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(12)  EUT C 302, 12.12.2009, s. 3.

(13)  EUT C 135, 26.5.2010, s. 12.

(14)  EUT C 191, 1.7.2011, s. 1.

(15)  EUT C 199, 7.7.2011, s. 1.

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf

(17)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf

(18)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bologna%20Process%20Implementation%20Repor t.pdf

(19)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf

(20)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf

(21)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5713011/KS-78-09-653-EN.PDF/3eb9f4ec-dc39-4e51-a18b-b61eb7c2518b?version=1.0

(22)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(23)  EUT C 8 E, 14.1.2010, s. 18.

(24)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 95.

(25)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 24.

(26)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 (COM(2015)0010).

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/10

---

P8_TA(2015)0108

Europeisk film i den digitala tidsåldern

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om Europeisk film i den digitala tidsåldern (2014/2148(INI))

(2016/C 346/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2014 om europeisk audiovisuell politik i den digitala eran (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2014 om europeisk audiovisuell politik i den digitala eran (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010En digital agenda för Europa (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010En digital agenda för Europa (COM(2010)0245),

| — | med beaktande av kommissionens första rapport av den 4 maj 2012 om tillämpningen av direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster – Audiovisuella medietjänster och internetanslutna utrustningar: tidigare och framtida perspektiv (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens första rapport av den 4 maj 2012 om tillämpningen av direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster – Audiovisuella medietjänster och internetanslutna utrustningar: tidigare och framtida perspektiv (COM(2012)0203),

| — | med beaktande av kommissionens första rapport av den 24 september 2012 om tillämpningen av artiklarna 13, 16 och 17 i direktiv 2010/13/EU under perioden 2009–2010 – Främjande av europeiska produktioner i EU-baserade tablålagda audiovisuella medietjänster på begäran (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens första rapport av den 24 september 2012 om tillämpningen av artiklarna 13, 16 och 17 i direktiv 2010/13/EU under perioden 2009–2010 – Främjande av europeiska produktioner i EU-baserade tablålagda audiovisuella medietjänster på begäran (COM(2012)0522),

| — | med beaktande av kommissions tredje rapport av den 7 december 2012On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (SWD(2012)0431), om genomförandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation (2005/865/EC) av den 16 november 2005 om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissions tredje rapport av den 7 december 2012On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (SWD(2012)0431), om genomförandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation (2005/865/EC) av den 16 november 2005 om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher,

| — | med beaktande av kommissions meddelande av den 18 december 2012 om innehåll i den digitala inre marknaden (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissions meddelande av den 18 december 2012 om innehåll i den digitala inre marknaden (COM(2012)0789),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 24 april 2013Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar (COM(2013)0231), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 24 april 2013Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar (COM(2013)0231),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2013 om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2013 om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2014Europeisk film i den digitala tidsåldern – Att förena kulturell mångfald och konkurrenskraft (COM(2014)0272), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2014Europeisk film i den digitala tidsåldern – Att förena kulturell mångfald och konkurrenskraft (COM(2014)0272),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 4 december 2014 om europeisk film i den digitala tidsåldern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 4 december 2014 om europeisk film i den digitala tidsåldern,

| — | med beaktande av sin resolution av 16 november 2011 om europeisk biograffilm i den digitala tidsåldern (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 16 november 2011 om europeisk biograffilm i den digitala tidsåldern (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om distribution på internet av audiovisuella verk inom EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om distribution på internet av audiovisuella verk inom EU (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2013 om genomförande av direktivet om audiovisuella medietjänster (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2013 om genomförande av direktivet om audiovisuella medietjänster (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld (9),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0123/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0123/2015), och av följande skäl:

| A. | Film är varor av både ekonomisk och kulturell karaktär, som i hög grad bidrar till den europeiska ekonomin i fråga om tillväxt och sysselsättning samtidigt som den hjälper till att utforma europeiska identiteter genom att spegla den kulturella och språkliga mångfalden, främja europeiska kulturer över gränserna och underlätta kulturella utbyten och ömsesidig förståelse bland medborgarna samt genom att bidra till uppkomsten och utvecklingen av kritiskt tänkande. |
| --- | --- |

A.

Film är varor av både ekonomisk och kulturell karaktär, som i hög grad bidrar till den europeiska ekonomin i fråga om tillväxt och sysselsättning samtidigt som den hjälper till att utforma europeiska identiteter genom att spegla den kulturella och språkliga mångfalden, främja europeiska kulturer över gränserna och underlätta kulturella utbyten och ömsesidig förståelse bland medborgarna samt genom att bidra till uppkomsten och utvecklingen av kritiskt tänkande.

| B. | De kulturella och kreativa sektorernas potential i Europa, framför allt filmindustrins, har ännu inte utnyttjats till fullo, vare sig vid främjandet av Europas kulturella mångfald och kulturarv eller vid skapandet av hållbar tillväxt och hållbara arbetstillfällen på ett sätt som i sin tur också kan bli till nytta för andra sektorer inom ekonomin, så att Europa får en konkurrensfördel på det globala planet. |
| --- | --- |

B.

De kulturella och kreativa sektorernas potential i Europa, framför allt filmindustrins, har ännu inte utnyttjats till fullo, vare sig vid främjandet av Europas kulturella mångfald och kulturarv eller vid skapandet av hållbar tillväxt och hållbara arbetstillfällen på ett sätt som i sin tur också kan bli till nytta för andra sektorer inom ekonomin, så att Europa får en konkurrensfördel på det globala planet.

| C. | Den europeiska filmindustrin är en av världens största producenter och 1 500 filmer släpptes under 2014, men den utmärks av en heterogen struktur både i fråga om finansiering och typer av produktion. |
| --- | --- |

C.

Den europeiska filmindustrin är en av världens största producenter och 1 500 filmer släpptes under 2014, men den utmärks av en heterogen struktur både i fråga om finansiering och typer av produktion.

| D. | Utmärkande för de europeiska filmerna är deras kvalitet, egenart och mångfald, men de produceras och distribueras i begränsad skala inom unionen och detta framgår av att de har en rätt ringa publik och samtidigt utsätts både för stark internationell konkurrens och svårigheter att distribueras, både inom och utanför Europa. |
| --- | --- |

D.

Utmärkande för de europeiska filmerna är deras kvalitet, egenart och mångfald, men de produceras och distribueras i begränsad skala inom unionen och detta framgår av att de har en rätt ringa publik och samtidigt utsätts både för stark internationell konkurrens och svårigheter att distribueras, både inom och utanför Europa.

| E. | Spridningen av europeiska icke-inhemska filmer i medlemsstaterna är fortfarande ringa, trots att så många filmer produceras varje år. Icke-europeiska alster sprids däremot i stor utsträckning inom unionen. |
| --- | --- |

E.

Spridningen av europeiska icke-inhemska filmer i medlemsstaterna är fortfarande ringa, trots att så många filmer produceras varje år. Icke-europeiska alster sprids däremot i stor utsträckning inom unionen.

| F. | Mångfalden i europeisk film återspeglar rikedomen och styrkan i Europas kulturella och språkliga mångfald, vilket betyder att den europeiska filmmarknaden är naturligt fragmenterad. |
| --- | --- |

F.

Mångfalden i europeisk film återspeglar rikedomen och styrkan i Europas kulturella och språkliga mångfald, vilket betyder att den europeiska filmmarknaden är naturligt fragmenterad.

| G. | Främjandet av produktion av kvalitetsfilmer är särskilt viktigt för mindre medlemsstater vilkas språk talas av bara några få människor. |
| --- | --- |

G.

Främjandet av produktion av kvalitetsfilmer är särskilt viktigt för mindre medlemsstater vilkas språk talas av bara några få människor.

| H. | Programmet Kreativa Europas delprogram Media (nedan kallat Media) erbjuder nya finansieringskällor och möjligheter till distribution och spridning av europeiska icke-inhemska filmer och till publikutveckling och stöd för mediekompetens. |
| --- | --- |

H.

Programmet Kreativa Europas delprogram Media (nedan kallat Media) erbjuder nya finansieringskällor och möjligheter till distribution och spridning av europeiska icke-inhemska filmer och till publikutveckling och stöd för mediekompetens.

| I. | Ett av huvudmålen för den digitala inre marknaden bör vara att skapa tillit till och förtroende för internet och bredda tillgången till lagligt audiovisuellt innehåll och på det sättet bidra till investeringar i europeisk film. |
| --- | --- |

I.

Ett av huvudmålen för den digitala inre marknaden bör vara att skapa tillit till och förtroende för internet och bredda tillgången till lagligt audiovisuellt innehåll och på det sättet bidra till investeringar i europeisk film.

| J. | Eftersom filmer först förevisas på biografer kommer en viktig del av intäkterna från dem just från sådana förevisningar. De är därför oerhört viktiga för att produktionen och distributionen av europeiska filmer ska kunna finansieras och dessutom spelar de en utslagsgivande roll för om filmerna ska ha framgång i andra visningsfönster längre fram. |
| --- | --- |

J.

Eftersom filmer först förevisas på biografer kommer en viktig del av intäkterna från dem just från sådana förevisningar. De är därför oerhört viktiga för att produktionen och distributionen av europeiska filmer ska kunna finansieras och dessutom spelar de en utslagsgivande roll för om filmerna ska ha framgång i andra visningsfönster längre fram.

| K. | Allt flera europeiska filmer med anspråkslös budget för produktion och marknadsföring skulle dock ha nytta av mera flexibla strategier för filmsläpp och av att tidigare bli tillgängliga i form av beställvideotjänster. |
| --- | --- |

K.

Allt flera europeiska filmer med anspråkslös budget för produktion och marknadsföring skulle dock ha nytta av mera flexibla strategier för filmsläpp och av att tidigare bli tillgängliga i form av beställvideotjänster.

| L. | Bättre organiserade visningsfönster skulle ge maximal potentiell publik och samtidigt göra det mindre attraktivt att konsumera film under olagliga förhållanden. |
| --- | --- |

L.

Bättre organiserade visningsfönster skulle ge maximal potentiell publik och samtidigt göra det mindre attraktivt att konsumera film under olagliga förhållanden.

| M. | Enligt artikel 13.1 i direktivet om audiovisuella medietjänster ska medlemsstaterna se till att leverantörer av beställtjänster (i direktivet kallade medietjänster på begäran) främjar europeiska produktioner. Denna bestämmelse har genomförts på många olika sätt med olika nivåer på de rättsliga kraven, vilket lett till att leverantörerna etablerar sig i de medlemsstater där kraven är lägst. |
| --- | --- |

M.

Enligt artikel 13.1 i direktivet om audiovisuella medietjänster ska medlemsstaterna se till att leverantörer av beställtjänster (i direktivet kallade medietjänster på begäran) främjar europeiska produktioner. Denna bestämmelse har genomförts på många olika sätt med olika nivåer på de rättsliga kraven, vilket lett till att leverantörerna etablerar sig i de medlemsstater där kraven är lägst.

| N. | Merparten av det offentliga stödet till den europeiska filmindustrin, både från nationella källor och EU-källor, är avsatt för filmproduktion. |
| --- | --- |

N.

Merparten av det offentliga stödet till den europeiska filmindustrin, både från nationella källor och EU-källor, är avsatt för filmproduktion.

| O. | I artikel 14 av förordning (EU) nr 1295/2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa står det att kommissionen ska inrätta en ”lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna” för att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag i de kulturella och kreativa sektorerna och för att underlätta medverkande finansiella förmedlares förmåga att effektivare bedöma risker i samband med projekt för vilka små och medelstora företag ansöker om lån och finansiering. |
| --- | --- |

O.

I artikel 14 av förordning (EU) nr 1295/2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa står det att kommissionen ska inrätta en ”lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna” för att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag i de kulturella och kreativa sektorerna och för att underlätta medverkande finansiella förmedlares förmåga att effektivare bedöma risker i samband med projekt för vilka små och medelstora företag ansöker om lån och finansiering.

| P. | I sin tredje rapport av den 7 december 2012On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era påpekade kommissionen att endast 1,5 procent av det europeiska filmarvet har digitaliserats. Procenttalet är det samma i dag, trots att man upprepade gånger befarat att en stor del av detta arv kan gå förlorat för kommande generationer, vilket framgår bland annat av att endast 10 procent av stumfilmerna bevarats. |
| --- | --- |

P.

I sin tredje rapport av den 7 december 2012On the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era påpekade kommissionen att endast 1,5 procent av det europeiska filmarvet har digitaliserats. Procenttalet är det samma i dag, trots att man upprepade gånger befarat att en stor del av detta arv kan gå förlorat för kommande generationer, vilket framgår bland annat av att endast 10 procent av stumfilmerna bevarats.

| Q. | Digitaliseringen och mediekonvergensen skapar nya möjligheter att distribuera och sprida europeiska filmer över gränserna samt större potential för innovation och flexibilitet samtidigt som tittarnas beteende och förväntningar förändras radikalt. |
| --- | --- |

Q.

Digitaliseringen och mediekonvergensen skapar nya möjligheter att distribuera och sprida europeiska filmer över gränserna samt större potential för innovation och flexibilitet samtidigt som tittarnas beteende och förväntningar förändras radikalt.

| R. | Anslag måste garanteras till att filmarvet och närstående material digitaliseras, bevaras och görs tillgängligt på internet och det måste fastställas europeiska standarder för bevarandet av digitala filmer. |
| --- | --- |

R.

Anslag måste garanteras till att filmarvet och närstående material digitaliseras, bevaras och görs tillgängligt på internet och det måste fastställas europeiska standarder för bevarandet av digitala filmer.

| S. | Tack vare mediekompetens och framför allt filmkunnighet kan medborgarna utveckla kritiskt tänkande och kritisk förståelse och stimulera sin egen kreativitet och uttrycksförmåga. |
| --- | --- |

S.

Tack vare mediekompetens och framför allt filmkunnighet kan medborgarna utveckla kritiskt tänkande och kritisk förståelse och stimulera sin egen kreativitet och uttrycksförmåga.

| T. | Upphovsrätten i den digitala tidsåldern bör fortsätta att stimulera investeringar i filmproduktion och filmskapande och säkerställa en lämplig ersättning för rättsinnehavarna, samtidigt som utvecklingen av nya tjänster och gränsöverskridande tillgång för medborgarna uppmuntras och de kulturella och kreativa sektorerna kan fortsätta bidra till tillväxt och sysselsättningsskapande. |
| --- | --- |

T.

Upphovsrätten i den digitala tidsåldern bör fortsätta att stimulera investeringar i filmproduktion och filmskapande och säkerställa en lämplig ersättning för rättsinnehavarna, samtidigt som utvecklingen av nya tjänster och gränsöverskridande tillgång för medborgarna uppmuntras och de kulturella och kreativa sektorerna kan fortsätta bidra till tillväxt och sysselsättningsskapande.

| U. | Det måste ses till att direktiv (2012/28/EU) om viss tillåten användning av anonyma verk genomförs effektivt och att filmer tas med i definitionen över allmänt tillgängliga anonyma verk. |
| --- | --- |

U.

Det måste ses till att direktiv (2012/28/EU) om viss tillåten användning av anonyma verk genomförs effektivt och att filmer tas med i definitionen över allmänt tillgängliga anonyma verk.

Marknadsföring, gränsöverskridande distribution och tillgång

| 1. | Europaparlamentet uppmanar den europeiska filmindustrin att fortsätta utveckla innovativa tjänster, nya affärsmodeller och distributionskanaler för att förbättra den gränsöverskridande tillgången till europeiska filmer inom unionen och utanför unionens gränser, så att tittare i hela unionen får tillgång till ett allt större utbud av filmer på allt fler plattformar. Parlamentet föreslår att den europeiska filmindustrin i detta hänseende bör dra lärdomar av bästa affärsmetoder utanför EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar den europeiska filmindustrin att fortsätta utveckla innovativa tjänster, nya affärsmodeller och distributionskanaler för att förbättra den gränsöverskridande tillgången till europeiska filmer inom unionen och utanför unionens gränser, så att tittare i hela unionen får tillgång till ett allt större utbud av filmer på allt fler plattformar. Parlamentet föreslår att den europeiska filmindustrin i detta hänseende bör dra lärdomar av bästa affärsmetoder utanför EU.

| 2. | Europaparlamentet inser hur otillåten användning av kreativa arbeten påverkar den kreativa cykeln och upphovsmännens rättigheter. Parlamentet betonar att det behövs ett större lagligt utbud med god kvalitet och att unga människor måste väckas till ökad medvetenhet om denna fråga. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet inser hur otillåten användning av kreativa arbeten påverkar den kreativa cykeln och upphovsmännens rättigheter. Parlamentet betonar att det behövs ett större lagligt utbud med god kvalitet och att unga människor måste väckas till ökad medvetenhet om denna fråga.

| 3. | Europaparlamentet föreslår att utvecklingen av gränsöverskridande överföring av audiovisuella tjänster, med hänsyn till den snabba framväxten av beställvideo och elektroniska transaktioner i hela unionen, undersöks mer eftersom tittarna härigenom skulle få tillgång till film var de än befinner sig. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet föreslår att utvecklingen av gränsöverskridande överföring av audiovisuella tjänster, med hänsyn till den snabba framväxten av beställvideo och elektroniska transaktioner i hela unionen, undersöks mer eftersom tittarna härigenom skulle få tillgång till film var de än befinner sig.

| 4. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av en riktad marknadsföring i hela unionen som beaktar de kulturella särdragen hos den europeiska publiken för att bättre och effektivare främja europeiska filmer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av en riktad marknadsföring i hela unionen som beaktar de kulturella särdragen hos den europeiska publiken för att bättre och effektivare främja europeiska filmer.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser följaktligen med kraft ett större utbud av textade filmer för att öka spridningen av europeiska filmer över gränserna, tittarnas medvetenhet om Europas kulturella och språkliga mångfald samt den ömsesidiga förståelsen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser följaktligen med kraft ett större utbud av textade filmer för att öka spridningen av europeiska filmer över gränserna, tittarnas medvetenhet om Europas kulturella och språkliga mångfald samt den ömsesidiga förståelsen.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar framför allt vilken roll Media spelat genom att stödja textning och dubbning för att europeiska filmer ska bli mer tillgängliga, framför allt i textade originalversioner, något som gör det lättare för dem att spridas och förbättrar förståelsen av europeiska kulturer och språk. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar framför allt vilken roll Media spelat genom att stödja textning och dubbning för att europeiska filmer ska bli mer tillgängliga, framför allt i textade originalversioner, något som gör det lättare för dem att spridas och förbättrar förståelsen av europeiska kulturer och språk.

| 7. | Europaparlamentet understryker vikten av den nyligen antagna förberedande åtgärden Textning med hjälp av crowdsourcing för att öka spridningen av europeiska verk och det arbete som kommissionen ska göra för att genomföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker vikten av den nyligen antagna förberedande åtgärden Textning med hjälp av crowdsourcing för att öka spridningen av europeiska verk och det arbete som kommissionen ska göra för att genomföra denna åtgärd.

| 8. | Europaparlamentet stöder dessutom initiativ såsom kommissionens pilotprojekt Främjande av europeisk integration via kulturen, vars syfte är att tillhandahålla flera textade europeiska filmer genom nya textade versioner av ett urval tv-program över hela Europa. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder dessutom initiativ såsom kommissionens pilotprojekt Främjande av europeisk integration via kulturen, vars syfte är att tillhandahålla flera textade europeiska filmer genom nya textade versioner av ett urval tv-program över hela Europa.

| 9. | Europaparlamentet upprepar hur oerhört viktigt det är att ytterligare öka utbudet av filmer för personer med funktionsnedsättning, särskilt genom syntolkning och textning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar hur oerhört viktigt det är att ytterligare öka utbudet av filmer för personer med funktionsnedsättning, särskilt genom syntolkning och textning.

| 10. | Europaparlamentet betonar att privata och offentliga europeiska tv-stationer är särskilt viktiga för filmproduktion, både för tv-produktioner och för samproduktion av biograffilmer, och understryker hur de kan trygga framtiden för många filmproduktionsbolag i EU, framför allt små och medelstora sådana. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att privata och offentliga europeiska tv-stationer är särskilt viktiga för filmproduktion, både för tv-produktioner och för samproduktion av biograffilmer, och understryker hur de kan trygga framtiden för många filmproduktionsbolag i EU, framför allt små och medelstora sådana.

| 11. | Europaparlamentet påminner om sitt LUX-pris som under årens lopp har fått ett större erkännande för främjandet av europeiska filmer genom att översätta undertexter för den vinnande filmen till alla unionens 24 officiella språk och därmed öka synligheten för, medvetenheten om och tillgången till europeiska filmer. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att ytterligare verka för LUX-priset i medlemsstaterna, i samarbete med Europaparlamentets informationskontor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om sitt LUX-pris som under årens lopp har fått ett större erkännande för främjandet av europeiska filmer genom att översätta undertexter för den vinnande filmen till alla unionens 24 officiella språk och därmed öka synligheten för, medvetenheten om och tillgången till europeiska filmer. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att ytterligare verka för LUX-priset i medlemsstaterna, i samarbete med Europaparlamentets informationskontor.

| 12. | Europaparlamentet hävdar att europeiska samproduktioner behöver främjas och stödjas och att ett ökat antal sådana produktioner kan leda till att europeisk film vinner vidare spridning över hela Europa. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet hävdar att europeiska samproduktioner behöver främjas och stödjas och att ett ökat antal sådana produktioner kan leda till att europeisk film vinner vidare spridning över hela Europa.

| 13. | Europaparlamentet framhåller dessutom att europeiska tv-serier av god kvalitet blivit alltmer framgångsrika samt att det är strategiskt viktigt att ytterligare uppmuntra till produktion, distribution och marknadsföring av sådana serier på de europeiska och de globala marknaderna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller dessutom att europeiska tv-serier av god kvalitet blivit alltmer framgångsrika samt att det är strategiskt viktigt att ytterligare uppmuntra till produktion, distribution och marknadsföring av sådana serier på de europeiska och de globala marknaderna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja och främja särskilda evenemang, såsom initiativ till filmfestivaler och filmturnéer, för att uppmuntra och stödja lanseringen och spridningen av europeiska filmer på sina territorier. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja och främja särskilda evenemang, såsom initiativ till filmfestivaler och filmturnéer, för att uppmuntra och stödja lanseringen och spridningen av europeiska filmer på sina territorier.

| 15. | Europaparlamentet föreslår att de befintliga åtgärderna ska stärkas för att bättre optimera priset på biobiljetter och utveckla innovativ marknadsföring och innovativa abonnemangserbjudanden såsom ett bidrag till att biobesök ska bli attraktiva och möjliga för alla. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet föreslår att de befintliga åtgärderna ska stärkas för att bättre optimera priset på biobiljetter och utveckla innovativ marknadsföring och innovativa abonnemangserbjudanden såsom ett bidrag till att biobesök ska bli attraktiva och möjliga för alla.

Publikutveckling

| 16. | Europaparlamentet uppmanar filmdistributörerna och filmförevisarna att göra filmer från andra europeiska länder mera synliga och tillgängliga för att de ska nå ut till en bredare publik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar filmdistributörerna och filmförevisarna att göra filmer från andra europeiska länder mera synliga och tillgängliga för att de ska nå ut till en bredare publik.

| 17. | Europaparlamentet inser att biograferna fortfarande är de viktigaste ställena för att förevisa filmer och marknadsföra dem, samtidigt som de också har en viktig social dimension, eftersom människor möts och diskuterar där. Parlamentet betonar att möjligheterna att ta del av Europas kulturtillgångar, kulturarv och dialogen i Europa begränsas i och med att små och oberoende biografer försvinner, framför allt i småstäder och mindre utvecklade regioner, och uppmanar här kommissionen och medlemsstaterna att ge stöd till att alla filmdukar utrustas med digital projicerings- och ljudteknik för att dessa biografer ska kunna finnas kvar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet inser att biograferna fortfarande är de viktigaste ställena för att förevisa filmer och marknadsföra dem, samtidigt som de också har en viktig social dimension, eftersom människor möts och diskuterar där. Parlamentet betonar att möjligheterna att ta del av Europas kulturtillgångar, kulturarv och dialogen i Europa begränsas i och med att små och oberoende biografer försvinner, framför allt i småstäder och mindre utvecklade regioner, och uppmanar här kommissionen och medlemsstaterna att ge stöd till att alla filmdukar utrustas med digital projicerings- och ljudteknik för att dessa biografer ska kunna finnas kvar.

| 18. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att marknadsföra filmer i ett tidigt skede av produktionen för att öka spridningen och medvetenheten hos en potentiell publik runt om i Europa. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att marknadsföra filmer i ett tidigt skede av produktionen för att öka spridningen och medvetenheten hos en potentiell publik runt om i Europa.

| 19. | Europaparlamentet betonar betydelsen av Media när innovativa metoder för publikutveckling testas, särskilt genom stöd till festivaler, initiativ till förmån för filmkunnighet och åtgärder för publikutveckling. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar betydelsen av Media när innovativa metoder för publikutveckling testas, särskilt genom stöd till festivaler, initiativ till förmån för filmkunnighet och åtgärder för publikutveckling.

Lika villkor

| 20. | Europaparlamentet påminner om att artikel 13.1 i direktivet om audiovisuella medietjänster kräver att medlemsstaterna ser till att leverantörer av beställtjänster främjar europeiska verk. Parlamentet betonar att genomförandet av denna bestämmelse har varit oenhetligt med olika nivåer på de rättsliga kraven, och att detta skulle kunna leda till att leverantörerna etablerar sig i de medlemsstater där kraven är lägst. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att artikel 13.1 i direktivet om audiovisuella medietjänster kräver att medlemsstaterna ser till att leverantörer av beställtjänster främjar europeiska verk. Parlamentet betonar att genomförandet av denna bestämmelse har varit oenhetligt med olika nivåer på de rättsliga kraven, och att detta skulle kunna leda till att leverantörerna etablerar sig i de medlemsstater där kraven är lägst.

| 21. | Europaparlamentet anser att alla som drar nytta av europeiska kinematografiska verk, också om så sker indirekt, genom att tillhandahålla dem, saluföra dem eller sprida dem, också i form av länkar eller tillhandahållande genom beställvideo, bör bidra ekonomiskt till att det görs europeiska filmer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta detta som rättesnöre, också vid undersökningar ur konkurrensperspektiv av medlemsstaternas system för finansiering av filmer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att alla som drar nytta av europeiska kinematografiska verk, också om så sker indirekt, genom att tillhandahålla dem, saluföra dem eller sprida dem, också i form av länkar eller tillhandahållande genom beställvideo, bör bidra ekonomiskt till att det görs europeiska filmer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta detta som rättesnöre, också vid undersökningar ur konkurrensperspektiv av medlemsstaternas system för finansiering av filmer.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta detta när den föreslår en översyn av den gällande rättsliga ramen för att få igenom lika villkor på den europeiska audiovisuella marknaden, med rättvisa och lika förutsättningar för alla leverantörer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta detta när den föreslår en översyn av den gällande rättsliga ramen för att få igenom lika villkor på den europeiska audiovisuella marknaden, med rättvisa och lika förutsättningar för alla leverantörer.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar plattformarna för beställvideo och prenumeration på beställvideo att i sin katalog offentliggöra uppgifter om konsumtionen av varje film, för att man ska kunna göra en ordentlig bedömning av deras inverkan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar plattformarna för beställvideo och prenumeration på beställvideo att i sin katalog offentliggöra uppgifter om konsumtionen av varje film, för att man ska kunna göra en ordentlig bedömning av deras inverkan.

Finansiering

| 24. | Europaparlamentet anser att en större spridning av europeiska filmer på både de europeiska och internationella marknaderna förutsätter en bättre avvägd offentlig finansiering av produktions- och distributionsbehoven i syfte att öka stödet för utveckling, marknadsföring och internationell distribution. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att en större spridning av europeiska filmer på både de europeiska och internationella marknaderna förutsätter en bättre avvägd offentlig finansiering av produktions- och distributionsbehoven i syfte att öka stödet för utveckling, marknadsföring och internationell distribution.

| 25. | Europaparlamentet anser att det behövs ökade reella anslag till distribution, säljfrämjande och saluföring av filmer, utan att detta sker på bekostnad av produktionsfinansieringen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det behövs ökade reella anslag till distribution, säljfrämjande och saluföring av filmer, utan att detta sker på bekostnad av produktionsfinansieringen.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka den offentliga finansieringen för att på ett tidigt stadium stödja distribution och säljfrämjande av inhemska filmer utomlands, samt av icke-inhemska europeiska filmer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka den offentliga finansieringen för att på ett tidigt stadium stödja distribution och säljfrämjande av inhemska filmer utomlands, samt av icke-inhemska europeiska filmer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja incitament för att underlätta produktion och distribution av europeiska filmer samt för att göra dem bättre tillgängliga och mera attraktiva. Parlamentet anser att det stimulerar framväxten av nya tjänster och plattformar om man tillämpar samma sänkta momssatser på kulturella audiovisuella verk, antingen de säljs på nätet eller utanför nätet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja incitament för att underlätta produktion och distribution av europeiska filmer samt för att göra dem bättre tillgängliga och mera attraktiva. Parlamentet anser att det stimulerar framväxten av nya tjänster och plattformar om man tillämpar samma sänkta momssatser på kulturella audiovisuella verk, antingen de säljs på nätet eller utanför nätet.

| 28. | Europaparlamentet uppmärksammar den roll som programmet Kreativa Europas lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna spelar när det gäller att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag i de kulturella och kreativa sektorerna och uppmuntra flera investeringar från finansförmedlare, för att därmed öka finansieringsmöjligheterna för filmindustrin. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmärksammar den roll som programmet Kreativa Europas lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna spelar när det gäller att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag i de kulturella och kreativa sektorerna och uppmuntra flera investeringar från finansförmedlare, för att därmed öka finansieringsmöjligheterna för filmindustrin.

| 29. | Europaparlamentet föreslår att det görs en utredning av hur effektiva och ändamålsenliga de europeiska och de nationella systemen för filmfinansiering är, med särskild uppmärksamhet inriktad på kvaliteten och omfånget på de filmer som finansieras, och med samtidig hänsyn tagen till att de instrument som finns för finansering av saluföring och publikutveckling är åtkomliga och effektiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera andra medlemsstater om exempel på bästa praxis som framgår av resultaten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet föreslår att det görs en utredning av hur effektiva och ändamålsenliga de europeiska och de nationella systemen för filmfinansiering är, med särskild uppmärksamhet inriktad på kvaliteten och omfånget på de filmer som finansieras, och med samtidig hänsyn tagen till att de instrument som finns för finansering av saluföring och publikutveckling är åtkomliga och effektiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera andra medlemsstater om exempel på bästa praxis som framgår av resultaten.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att produktion och samproduktion av film kräver avsevärda ekonomiska investeringar och att dagens rättsliga ram inte förhindrar gränsöverskridande licensiering, och betonar därför att systemen för produktion och distribution bör fortsätta att vara olika, för att investeringar i europeiska filmer ska uppmuntras, såsom ett sätt att bemöta den språkligt och kulturellt mångskiftande europeiska marknaden och att slå vakt om och främja den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att produktion och samproduktion av film kräver avsevärda ekonomiska investeringar och att dagens rättsliga ram inte förhindrar gränsöverskridande licensiering, och betonar därför att systemen för produktion och distribution bör fortsätta att vara olika, för att investeringar i europeiska filmer ska uppmuntras, såsom ett sätt att bemöta den språkligt och kulturellt mångskiftande europeiska marknaden och att slå vakt om och främja den kulturella mångfalden.

| 31. | Europaparlamentet betonar att europeiska filmer får anslag ur flera olika offentliga fonder på europeisk, nationell och regional nivå och att man bör uppmuntra till att dessa fonder används på ett sådant sätt att de i större utsträckning kompletterar varandra och således blir mer effektiva. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att europeiska filmer får anslag ur flera olika offentliga fonder på europeisk, nationell och regional nivå och att man bör uppmuntra till att dessa fonder används på ett sådant sätt att de i större utsträckning kompletterar varandra och således blir mer effektiva.

Europeiska filmforumet

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att inrätta ett europeiskt filmforum för att underlätta en strukturerad dialog med alla berörda parter i den audiovisuella sektorn om de utmaningar som sektorn för närvarande står inför under den digitala tidsåldern, för att förbättra samarbetet, sammanförandet av information och utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att inrätta ett europeiskt filmforum för att underlätta en strukturerad dialog med alla berörda parter i den audiovisuella sektorn om de utmaningar som sektorn för närvarande står inför under den digitala tidsåldern, för att förbättra samarbetet, sammanförandet av information och utbytet av bästa praxis.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser med tanke på detta ett brett upplagt deltagande och samarbete mellan alla berörda institutioner, framför allt med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser med tanke på detta ett brett upplagt deltagande och samarbete mellan alla berörda institutioner, framför allt med Europaparlamentet.

Mediekompetens

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra betydligt mer för att förbättra mediekompetensen och särskilt filmkunnigheten i skolornas läroplaner och inom institutioner för kulturfostran, och att utveckla initiativ på nationell, regional eller lokal nivå på alla nivåer av formell, informell och icke-formell allmän utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra betydligt mer för att förbättra mediekompetensen och särskilt filmkunnigheten i skolornas läroplaner och inom institutioner för kulturfostran, och att utveckla initiativ på nationell, regional eller lokal nivå på alla nivåer av formell, informell och icke-formell allmän utbildning och yrkesutbildning.

| 35. | Europaparlamentet är medvetet om att biograferna har en särskild betydelse för filmkunnigheten och mediekompetensen eftersom de är generationsöverskridande läroställen. Parlamentet välkomnar alla åtgärder som på ett målinriktat sätt främjar denna funktion hos biograferna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är medvetet om att biograferna har en särskild betydelse för filmkunnigheten och mediekompetensen eftersom de är generationsöverskridande läroställen. Parlamentet välkomnar alla åtgärder som på ett målinriktat sätt främjar denna funktion hos biograferna.

| 36. | Europaparlamentet uppmärksammar främjandet av undervisningsfilmer för ungdomar och stöder tävlingar där ungdomar uppmuntras att skapa audiovisuella verk. Parlamentet understryker också vilka möjligheter Media erbjuder till stöd för filmkunnighetsprojekt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmärksammar främjandet av undervisningsfilmer för ungdomar och stöder tävlingar där ungdomar uppmuntras att skapa audiovisuella verk. Parlamentet understryker också vilka möjligheter Media erbjuder till stöd för filmkunnighetsprojekt.

Innovation

| 37. | Europaparlamentet stöder innovativa projekt och innovativ praxis, såsom kommissionens förberedande åtgärd om spridningen av europeiska filmer i den digitala tidsåldern, vilka utformas för att testa en flexiblare lansering av filmer genom olika medier i flera medlemsstater, och välkomnar att denna åtgärd integrerats i programmet Kreativa Europa. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet stöder innovativa projekt och innovativ praxis, såsom kommissionens förberedande åtgärd om spridningen av europeiska filmer i den digitala tidsåldern, vilka utformas för att testa en flexiblare lansering av filmer genom olika medier i flera medlemsstater, och välkomnar att denna åtgärd integrerats i programmet Kreativa Europa.

| 38. | Europaparlamentet anser att sådana initiativ, med mer flexibla visningsfönster, kan gynna vissa typer av europeiska filmer genom att öka synligheten, nå en ny publik, generera intäkter och spara kostnader, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att än en gång överväga dessa initiativ. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att sådana initiativ, med mer flexibla visningsfönster, kan gynna vissa typer av europeiska filmer genom att öka synligheten, nå en ny publik, generera intäkter och spara kostnader, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att än en gång överväga dessa initiativ.

Digitalisering och arkivering

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att kinematografiska verk digitaliseras och att inrätta obligatoriska system för arkivexemplar i digitalt format eller att anpassa sina befintliga system till sådana format genom att kräva arkivdeposition av en internationellt standardiserad originalkopia av digitala filmer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att kinematografiska verk digitaliseras och att inrätta obligatoriska system för arkivexemplar i digitalt format eller att anpassa sina befintliga system till sådana format genom att kräva arkivdeposition av en internationellt standardiserad originalkopia av digitala filmer.

| 40. | Europaparlamentet framhåller vikten av audiovisuella arkiv, särskilt dem som finns hos institutioner för filmarvet och hos radio och tv i allmänhetens tjänst och uppmanar med kraft medlemsstaterna att garantera dem lämpliga ekonomiska resurser och system för rättighetsklarering, för att de lättare ska kunna utföra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, också i form av att filmarvet bevaras, digitaliseras och görs tillgängligt för allmänheten. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller vikten av audiovisuella arkiv, särskilt dem som finns hos institutioner för filmarvet och hos radio och tv i allmänhetens tjänst och uppmanar med kraft medlemsstaterna att garantera dem lämpliga ekonomiska resurser och system för rättighetsklarering, för att de lättare ska kunna utföra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, också i form av att filmarvet bevaras, digitaliseras och görs tillgängligt för allmänheten.

| 41. | Europaparlamentet framhåller det europeiska digitala biblioteket Europeanas viktiga roll såsom ett digitalt bibliotek för Europas audiovisuella arv (både film och television). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller det europeiska digitala biblioteket Europeanas viktiga roll såsom ett digitalt bibliotek för Europas audiovisuella arv (både film och television).

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(2)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 221.

(4)  EUT C 433, 3.12.2014, s. 2.

(5)  EUT C 332, 15.11.2013, s. 1.

(6)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 102.

(7)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 64.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0215.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2014)0232.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/17

---

P8_TA(2015)0109

En ny EU-skogsstrategi för skogarna och den skogsbaserade sektorn

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om en ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (2014/2223(INI))

(2016/C 346/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (COM(2013)0659),

| — | med beaktande av de arbetsdokument från kommissionens avdelningar som bifogats detta meddelande, SWD(2013)0342 och SWD(2013)0343, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de arbetsdokument från kommissionens avdelningar som bifogats detta meddelande, SWD(2013)0342 och SWD(2013)0343,

| — | med beaktande av rådets (jordbruk och fiske) slutsatser av den 19 maj 2014 om den nya EU-skogsstrategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (jordbruk och fiske) slutsatser av den 19 maj 2014 om den nya EU-skogsstrategin,

| — | med beaktande av Regionkommitténs förslag till yttrande av den 30 januari 2014En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs förslag till yttrande av den 30 januari 2014En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juli 2014 över kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juli 2014 över kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2006 om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2006 om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser,

| — | med beaktande av Europa 2020-strategin inklusive Innovationsunionen och Ett resurseffektivt Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa 2020-strategin inklusive Innovationsunionen och Ett resurseffektivt Europa,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En EU-strategi för klimatanpassning (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En EU-strategi för klimatanpassning (COM(2013)0216),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Vår livförsäkring, vårt naturkapital en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Vår livförsäkring, vårt naturkapital en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2011)0244),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industri, forskning och energi (A8-0126/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industri, forskning och energi (A8-0126/2015),

| A. | Europeiska unionen har inga befogenheter att utarbeta en gemensam skogspolitik, men vissa av EU:s politikområden kan påverka den nationella skogspolitiken, i en situation där det är medlemsstaterna som beslutar om politiken i fråga om skogsbruk och skogar. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inga befogenheter att utarbeta en gemensam skogspolitik, men vissa av EU:s politikområden kan påverka den nationella skogspolitiken, i en situation där det är medlemsstaterna som beslutar om politiken i fråga om skogsbruk och skogar.

| B. | Trots att skogsfrågor uppenbart faller inom medlemsstaternas ansvarsområde kan skogsföretagen ha nytta av en bättre och aktivare samordning och en högre profil för denna ekonomiskt viktiga sektor, som garanterar sysselsättning på europeisk nivå, framför allt i landsbygdsområden, samtidigt som den skyddar ekosystemen och är miljönyttig för alla, utan att detta påverkar medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

B.

Trots att skogsfrågor uppenbart faller inom medlemsstaternas ansvarsområde kan skogsföretagen ha nytta av en bättre och aktivare samordning och en högre profil för denna ekonomiskt viktiga sektor, som garanterar sysselsättning på europeisk nivå, framför allt i landsbygdsområden, samtidigt som den skyddar ekosystemen och är miljönyttig för alla, utan att detta påverkar medlemsstaternas ansvar.

| C. | Trä är en förnybar naturtillgång, som i Europa ofta underutnyttjas, och det måste, bland annat genom vidareutveckling och utbyte av fackkompetens, garanteras att denna råvara används på ett intelligent och hållbart sätt. |
| --- | --- |

C.

Trä är en förnybar naturtillgång, som i Europa ofta underutnyttjas, och det måste, bland annat genom vidareutveckling och utbyte av fackkompetens, garanteras att denna råvara används på ett intelligent och hållbart sätt.

| D. | Skogar är en källa till unika växter, djur och svampar. |
| --- | --- |

D.

Skogar är en källa till unika växter, djur och svampar.

| E. | Skogarna har högst olika storlek och karaktär och i vissa medlemsstater är mer än halva territoriet täckt av skog. Ett hållbart skogsbruk har en enorm betydelse för värdeskapandet på lokal, regional, europeisk och internationell nivå, för tryggandet av sysselsättningen på landsbygden och såsom bidrag till ett samhälle som bygger på bioekonomi och är till nytta för människors hälsa, särskilt i strukturellt missgynnade regioner, och ger samtidigt ett viktigt bidrag till miljö- och klimatskydd samt biologisk mångfald. |
| --- | --- |

E.

Skogarna har högst olika storlek och karaktär och i vissa medlemsstater är mer än halva territoriet täckt av skog. Ett hållbart skogsbruk har en enorm betydelse för värdeskapandet på lokal, regional, europeisk och internationell nivå, för tryggandet av sysselsättningen på landsbygden och såsom bidrag till ett samhälle som bygger på bioekonomi och är till nytta för människors hälsa, särskilt i strukturellt missgynnade regioner, och ger samtidigt ett viktigt bidrag till miljö- och klimatskydd samt biologisk mångfald.

| F. | Skogsbiomassa är en mycket viktig källa till förnybar energi. Europas skogar absorberar och lagrar för närvarande omkring 10 procent av EU:s koldioxidutsläpp och bidrar därmed kraftigt till ansträngningarna för begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

F.

Skogsbiomassa är en mycket viktig källa till förnybar energi. Europas skogar absorberar och lagrar för närvarande omkring 10 procent av EU:s koldioxidutsläpp och bidrar därmed kraftigt till ansträngningarna för begränsning av klimatförändringarna.

| G. | Urbaniseringen av vårt samhälle har lett till att unionsmedborgarna har mindre kontakt med skogen och inte vet särskilt mycket om skogsbruket eller dess inverkan på välståndet, sysselsättningen, klimatet, miljön, människors hälsa och hela den värdeskapande kedjan samt kopplingen till de bredare ekosystemen. |
| --- | --- |

G.

Urbaniseringen av vårt samhälle har lett till att unionsmedborgarna har mindre kontakt med skogen och inte vet särskilt mycket om skogsbruket eller dess inverkan på välståndet, sysselsättningen, klimatet, miljön, människors hälsa och hela den värdeskapande kedjan samt kopplingen till de bredare ekosystemen.

| H. | Allt flera av EU:s politiska åtgärder ställer högre krav på skogarna. Dessa krav måste vara väl avvägda och krav på nya användningsområden för trä inom bioekonomin och för bioenergi måste åtföljas av resurseffektivitet, användning av ny teknik och respekt för gränsen för vad som hållbart kan levereras. |
| --- | --- |

H.

Allt flera av EU:s politiska åtgärder ställer högre krav på skogarna. Dessa krav måste vara väl avvägda och krav på nya användningsområden för trä inom bioekonomin och för bioenergi måste åtföljas av resurseffektivitet, användning av ny teknik och respekt för gränsen för vad som hållbart kan levereras.

| I. | Det europeiska skogsbruket präglas av hållbarhet och långsiktig planering och hållbarhetsprincipen borde inskärpas ännu kraftfullare på alla plan, från det lokala till det globala, för att skapa arbetstillfällen, skydda den biologiska mångfalden, begränsa klimatförändringarna och bekämpa ökenspridningen. |
| --- | --- |

I.

Det europeiska skogsbruket präglas av hållbarhet och långsiktig planering och hållbarhetsprincipen borde inskärpas ännu kraftfullare på alla plan, från det lokala till det globala, för att skapa arbetstillfällen, skydda den biologiska mångfalden, begränsa klimatförändringarna och bekämpa ökenspridningen.

| J. | Skogarnas roll för ekonomi, samhälle och miljö måste framhållas, också i samband med skyddet av och arbetet för kultur- och naturarvet och främjandet av hållbar (miljöanpassad) turism. |
| --- | --- |

J.

Skogarnas roll för ekonomi, samhälle och miljö måste framhållas, också i samband med skyddet av och arbetet för kultur- och naturarvet och främjandet av hållbar (miljöanpassad) turism.

| K. | Världens ökande befolkning innebär en växande efterfrågan på energi och därför bör skogar spela en viktigare roll i EU:s framtida energimix. |
| --- | --- |

K.

Världens ökande befolkning innebär en växande efterfrågan på energi och därför bör skogar spela en viktigare roll i EU:s framtida energimix.

Allmänna synpunkter – skogens, skogsbrukets och den skogsbaserade sektorns betydelse för samhället

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi och de tillhörande arbetsdokumenten och betonar att tyngdpunkten för en EU-skogsstrategi måste vila vid hållbart skogsbruk och ett hållbart handhavande av skogarnas mångsidiga roll ur synvinkel av ekonomi, samhälle och miljö. Skogsstrategin måste också säkerställa att gemenskapens politik med direkt eller indirekt anknytning till skogsbruk bättre samordnas och förs ut till kännedom. Parlamentet påpekar här att allt fler europeiska politiska initiativ inom sådana områden som ekonomisk politik och sysselsättningspolitik, energipolitik och miljö- och klimatskyddspolitik kräver ett starkare bidrag från skogsbrukets sida. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi och de tillhörande arbetsdokumenten och betonar att tyngdpunkten för en EU-skogsstrategi måste vila vid hållbart skogsbruk och ett hållbart handhavande av skogarnas mångsidiga roll ur synvinkel av ekonomi, samhälle och miljö. Skogsstrategin måste också säkerställa att gemenskapens politik med direkt eller indirekt anknytning till skogsbruk bättre samordnas och förs ut till kännedom. Parlamentet påpekar här att allt fler europeiska politiska initiativ inom sådana områden som ekonomisk politik och sysselsättningspolitik, energipolitik och miljö- och klimatskyddspolitik kräver ett starkare bidrag från skogsbrukets sida.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man måste fastställa värdet på skogens ekosystemtjänster på ett mer systematiskt sätt och beakta det vid beslutsfattande inom både den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att man måste fastställa värdet på skogens ekosystemtjänster på ett mer systematiskt sätt och beakta det vid beslutsfattande inom både den offentliga och privata sektorn.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att endast friska och stabila bergskogar fullt ut kan erbjuda skyddsfunktioner för människor och natur, genom att motverka laviner och jordskred och fungera som ett naturligt översvämningsskydd. Parlamentet påpekar att det framför allt i detta sammanhang är mycket viktigt med ett gränsöverskridande utbyte. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att endast friska och stabila bergskogar fullt ut kan erbjuda skyddsfunktioner för människor och natur, genom att motverka laviner och jordskred och fungera som ett naturligt översvämningsskydd. Parlamentet påpekar att det framför allt i detta sammanhang är mycket viktigt med ett gränsöverskridande utbyte.

| 4. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att alla försök att göra skogsbruket till en fråga för EU:s politik bör motverkas och att sektorns lokala och regionala grundval och medlemsstaternas behörighet att träffa avgöranden måste respekteras, under samtidig strävan efter konsekvens mellan EU:s och medlemsstaternas respektive behörighet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att alla försök att göra skogsbruket till en fråga för EU:s politik bör motverkas och att sektorns lokala och regionala grundval och medlemsstaternas behörighet att träffa avgöranden måste respekteras, under samtidig strävan efter konsekvens mellan EU:s och medlemsstaternas respektive behörighet.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att skogarna i EU är högst mångskiftande, med avsevärt olika ägandeförhållanden, storlek, karaktär och aktuella utmaningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att skogarna i EU är högst mångskiftande, med avsevärt olika ägandeförhållanden, storlek, karaktär och aktuella utmaningar.

| 6. | Europaparlamentet betonar att EU i sin skogsstrategi måste ta hänsyn till att över halva territoriet i vissa medlemsstater är skogbevuxet och att hållbart förvaltade skogar är mycket viktiga mervärdesskapande faktorer på lokal och regional nivå samt för att garantera arbetstillfällen på landsbygden, samtidigt som de ger ett livsviktigt bidrag till miljön. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att EU i sin skogsstrategi måste ta hänsyn till att över halva territoriet i vissa medlemsstater är skogbevuxet och att hållbart förvaltade skogar är mycket viktiga mervärdesskapande faktorer på lokal och regional nivå samt för att garantera arbetstillfällen på landsbygden, samtidigt som de ger ett livsviktigt bidrag till miljön.

| 7. | Europaparlamentet understryker den särskilt värdefulla ställning som stabila blandskogar med inhemska lokalanpassade trädarter intar samt deras oumbärliga funktion i ekosystemet och deras bidrag till den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker den särskilt värdefulla ställning som stabila blandskogar med inhemska lokalanpassade trädarter intar samt deras oumbärliga funktion i ekosystemet och deras bidrag till den biologiska mångfalden.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja skogsägarnas arbete för att bevara och även anlägga inhemska blandskogar av områdestypiskt slag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja skogsägarnas arbete för att bevara och även anlägga inhemska blandskogar av områdestypiskt slag.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att skogsarbetares arbetsvillkor inte tas med som en referenspunkt i den föreslagna strategin och ber kommissionen ta hänsyn till intelligent organisation av arbetet, höga tekniska standarder och arbetstillfällen av god kvalitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att skogsarbetares arbetsvillkor inte tas med som en referenspunkt i den föreslagna strategin och ber kommissionen ta hänsyn till intelligent organisation av arbetet, höga tekniska standarder och arbetstillfällen av god kvalitet.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att över tre miljoner invånare i Europa i dag arbetar inom skogssektorn och betonar att man endast med hjälp av yrkeskunnig arbetskraft kan uppnå konkurrenskraft inom denna sektor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att över tre miljoner invånare i Europa i dag arbetar inom skogssektorn och betonar att man endast med hjälp av yrkeskunnig arbetskraft kan uppnå konkurrenskraft inom denna sektor.

| 11. | Europaparlamentet anser att EU:s skogsstrategi bör fastställa förutsättningarna för att EU ska kunna ordna med relevanta utbildningsmöjligheter och en arbetskraft som är fullt medveten om de aktuella utmaningarna och hoten inom skogssektorn, men också om de säkerhetsbestämmelser som är en del av skogsbruket. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att EU:s skogsstrategi bör fastställa förutsättningarna för att EU ska kunna ordna med relevanta utbildningsmöjligheter och en arbetskraft som är fullt medveten om de aktuella utmaningarna och hoten inom skogssektorn, men också om de säkerhetsbestämmelser som är en del av skogsbruket.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att det behövs en omfattande och helhetsbetonad gemensam strategi och välkomnar att skogarnas roll för ekonomin, miljön och samhället erkänts, liksom också de olika slag av nytta som skogarna och den skogsbaserade sektorn medför i EU. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att det behövs en omfattande och helhetsbetonad gemensam strategi och välkomnar att skogarnas roll för ekonomin, miljön och samhället erkänts, liksom också de olika slag av nytta som skogarna och den skogsbaserade sektorn medför i EU.

| 13. | Europaparlamentet anser att detta erkännande ger en solid grund för stöd till EU:s skogssektor, bland annat med att förhindra och hantera skogskatastrofer, förbättra resurseffektiviteten, öka konkurrenskraften och sysselsättningen, stärka de skogsbaserade industrierna och bevara de ekologiska funktionerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att detta erkännande ger en solid grund för stöd till EU:s skogssektor, bland annat med att förhindra och hantera skogskatastrofer, förbättra resurseffektiviteten, öka konkurrenskraften och sysselsättningen, stärka de skogsbaserade industrierna och bevara de ekologiska funktionerna.

| 14. | Europaparlamentet betonar att bioekonomin är mycket viktig för att kommissionens nya prioriteringar för tillväxt, sysselsättning och investeringar ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att bioekonomin är mycket viktig för att kommissionens nya prioriteringar för tillväxt, sysselsättning och investeringar ska kunna uppnås.

| 15. | Europaparlamentet erkänner att EU har i uppgift att stödja sådana nationella politiska insatser som syftar till att uppnå ett aktivt, mångsidigt och hållbart skogsbruk, även skogsbruk för olika skogstyper, och att stärka samarbetet mot tilltagande gränsöverskridande hot, såsom skogsbränder, klimatförändringar och naturkatastrofer eller invasiva främmande arter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erkänner att EU har i uppgift att stödja sådana nationella politiska insatser som syftar till att uppnå ett aktivt, mångsidigt och hållbart skogsbruk, även skogsbruk för olika skogstyper, och att stärka samarbetet mot tilltagande gränsöverskridande hot, såsom skogsbränder, klimatförändringar och naturkatastrofer eller invasiva främmande arter.

| 16. | Europaparlamentet anser att strategin i högre grad måste behandla problemet med trädsjukdomar, såsom sjukdomen oak decline som härjar i Portugals, Frankrikes och Spaniens korkeksdungar, och som även påverkar särskilda skyddsområden och biosfärreservat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att strategin i högre grad måste behandla problemet med trädsjukdomar, såsom sjukdomen oak decline som härjar i Portugals, Frankrikes och Spaniens korkeksdungar, och som även påverkar särskilda skyddsområden och biosfärreservat.

| 17. | Europaparlamentet betonar att den förutspådda ökningen av efterfrågan på virke utgör såväl en möjlighet som en utmaning för skogarna och alla skogsbaserade sektorer, särskilt med tanke på att torka, skogsbränder, stormar och skadegörare förväntas orsaka fler och allvarligare skador på skogen på grund av klimatförändringarna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att skydda skogarna från dessa tilltagande hot och jämka samman deras produktiva och skyddande funktioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att den förutspådda ökningen av efterfrågan på virke utgör såväl en möjlighet som en utmaning för skogarna och alla skogsbaserade sektorer, särskilt med tanke på att torka, skogsbränder, stormar och skadegörare förväntas orsaka fler och allvarligare skador på skogen på grund av klimatförändringarna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att skydda skogarna från dessa tilltagande hot och jämka samman deras produktiva och skyddande funktioner.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar insatser för att öka skogstäckningen, särskilt med inhemska arter, i områden som inte lämpar sig för livsmedelsproduktion och i synnerhet i närheten av tätortsområden, för att reducera negativ uppvärmning, minska föroreningar och stärka bandet mellan människorna och skogen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar insatser för att öka skogstäckningen, särskilt med inhemska arter, i områden som inte lämpar sig för livsmedelsproduktion och i synnerhet i närheten av tätortsområden, för att reducera negativ uppvärmning, minska föroreningar och stärka bandet mellan människorna och skogen.

| 19. | Europaparlamentet stöder uttryckligen kommissionens strävanden för att långsiktigt främja sysselsättningen inom skogssektorn och skogarnas välståndsskapande roll i Europa. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder uttryckligen kommissionens strävanden för att långsiktigt främja sysselsättningen inom skogssektorn och skogarnas välståndsskapande roll i Europa.

| 20. | Europaparlamentet understryker att en hållbar produktion och användning av virke och andra skogsbaserade material, såsom kork och träderivat, inklusive textilfibrer, har stor betydelse för utvecklingen av hållbara ekonomiska koncept och skapandet av gröna arbetstillfällen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att en hållbar produktion och användning av virke och andra skogsbaserade material, såsom kork och träderivat, inklusive textilfibrer, har stor betydelse för utvecklingen av hållbara ekonomiska koncept och skapandet av gröna arbetstillfällen.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka svårigheterna längre fram i leverantörsledet i samband med den ökande efterfrågan på framför allt rundvirke i tredjeland och att stödja denna sektor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka svårigheterna längre fram i leverantörsledet i samband med den ökande efterfrågan på framför allt rundvirke i tredjeland och att stödja denna sektor.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa incitament så att den allt större gruppen kvinnliga skogsägare får särskilda former av rådgivning och stöd för en aktiv och hållbar skogsförvaltning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa incitament så att den allt större gruppen kvinnliga skogsägare får särskilda former av rådgivning och stöd för en aktiv och hållbar skogsförvaltning.

| 23. | Europaparlamentet betonar att omkring 60 procent av EU:s skogar är privatägda, med omkring 16 miljoner privata skogsägare, och understryker i detta sammanhang egendomens och äganderättens betydelse och stöder alla åtgärder som gör det möjligt för intresseföreningar att delta i dialogen om att förstärka och förverkliga ett hållbart skogsbruk samt att förbättra informationsutbytet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att omkring 60 procent av EU:s skogar är privatägda, med omkring 16 miljoner privata skogsägare, och understryker i detta sammanhang egendomens och äganderättens betydelse och stöder alla åtgärder som gör det möjligt för intresseföreningar att delta i dialogen om att förstärka och förverkliga ett hållbart skogsbruk samt att förbättra informationsutbytet.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att skogsägarna intar en nyckelposition på landsbygden och välkomnar i detta sammanhang erkänslan för skogsbruket och skogsjordbruket inom programmen för landsbygdens utveckling inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken under perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att skogsägarna intar en nyckelposition på landsbygden och välkomnar i detta sammanhang erkänslan för skogsbruket och skogsjordbruket inom programmen för landsbygdens utveckling inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken under perioden 2014–2020.

| 25. | Europaparlamentet anser att EU:s skogsstrategi skulle genomföras bättre med stöd av lämplig samordning med tillgänglig EU-finansiering, bl.a. Ejflu. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att EU:s skogsstrategi skulle genomföras bättre med stöd av lämplig samordning med tillgänglig EU-finansiering, bl.a. Ejflu.

| 26. | Europaparlamentet betonar samtidigt möjligheten för medlemsstater och regioner att anlita de medel som finns att tillgå inom deras respektive program för landsbygdsutveckling för att stödja hållbart skogsbruk och stärka skogsjordbruket och för att leverera kollektiva miljönyttigheter såsom produktion av syre, upptagande av koldioxid och skydd av grödor mot klimatets effekter samt stimulera lokala ekonomier och skapa gröna arbetstillfällen |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar samtidigt möjligheten för medlemsstater och regioner att anlita de medel som finns att tillgå inom deras respektive program för landsbygdsutveckling för att stödja hållbart skogsbruk och stärka skogsjordbruket och för att leverera kollektiva miljönyttigheter såsom produktion av syre, upptagande av koldioxid och skydd av grödor mot klimatets effekter samt stimulera lokala ekonomier och skapa gröna arbetstillfällen

| 27. | Europaparlamentet inser behovet av bättre transport och logistik för skogsbruk och utvinning av timmer. Medlemsstaterna uppmanas att utveckla hållbara system för logistik och avverkning med minskade negativa effekter på klimatet, inklusive användning av lastbilar och fartyg som drivs med hållbara biodrivmedel samt ökad användning av järnvägar. Parlamentet uppmuntrar till att EU:s strukturfonder och program för landsbygdsutveckling ska användas för dessa ändamål. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet inser behovet av bättre transport och logistik för skogsbruk och utvinning av timmer. Medlemsstaterna uppmanas att utveckla hållbara system för logistik och avverkning med minskade negativa effekter på klimatet, inklusive användning av lastbilar och fartyg som drivs med hållbara biodrivmedel samt ökad användning av järnvägar. Parlamentet uppmuntrar till att EU:s strukturfonder och program för landsbygdsutveckling ska användas för dessa ändamål.

| 28. | Europaparlamentet erkänner att skogarna är samhällsnyttiga med tanke på medborgarnas fysiska och psykiska hälsa och att kollektiva nyttigheter som levererats av skogar har stort värde ur miljö- och rekreationssynvinkel och bidrar till livskvalitet, särskilt när det gäller syretillförsel, koldioxidbindning, luftfiltrering, lagring och filtrering av vatten, erosionskontroll och lavinskydd, samt som plats för friluftsverksamhet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erkänner att skogarna är samhällsnyttiga med tanke på medborgarnas fysiska och psykiska hälsa och att kollektiva nyttigheter som levererats av skogar har stort värde ur miljö- och rekreationssynvinkel och bidrar till livskvalitet, särskilt när det gäller syretillförsel, koldioxidbindning, luftfiltrering, lagring och filtrering av vatten, erosionskontroll och lavinskydd, samt som plats för friluftsverksamhet.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser kollektivtrafik mellan stadsområden och skogar för att man lättare ska kunna komma ut i skog och skogsmark. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser kollektivtrafik mellan stadsområden och skogar för att man lättare ska kunna komma ut i skog och skogsmark.

| 30. | Europaparlamentet framhåller vikten av annan verksamhet med anknytning till skogen, såsom insamling av skogsprodukter av annat slag än trä, exempelvis svamp eller bär, liksom också att skogen är viktig som betesmark och för biodlarna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller vikten av annan verksamhet med anknytning till skogen, såsom insamling av skogsprodukter av annat slag än trä, exempelvis svamp eller bär, liksom också att skogen är viktig som betesmark och för biodlarna.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ekonomisk verksamhet som kan tjäna som råvarukälla för läkemedels-, kosmetik- och livsmedelsindustrin och som ett alternativt sätt att komma till rätta med arbetslösheten och flykten från landsbygden, samt också att föra fram produkterna från sådan verksamhet såsom nyttiga för människors hälsa. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ekonomisk verksamhet som kan tjäna som råvarukälla för läkemedels-, kosmetik- och livsmedelsindustrin och som ett alternativt sätt att komma till rätta med arbetslösheten och flykten från landsbygden, samt också att föra fram produkterna från sådan verksamhet såsom nyttiga för människors hälsa.

Resurseffektivitet – trä som hållbar råvara (hållbart skogsbruk)

| 32. | Europaparlamentet betonar att både användningen av timmer och andra avverkade träprodukter som förnybara och klimatvänliga råvaror och det hållbara skogsbruket självt spelar en viktig roll för uppnåendet av Europeiska unionens samhällspolitiska mål, t.ex. energiomställning, begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och genomförande av målen för Europa 2020-strategin samt målen i fråga om biologisk mångfald. Parlamentet konstaterar att en avsaknad av aktivt skogsbruk skulle motverka dessa mål. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att både användningen av timmer och andra avverkade träprodukter som förnybara och klimatvänliga råvaror och det hållbara skogsbruket självt spelar en viktig roll för uppnåendet av Europeiska unionens samhällspolitiska mål, t.ex. energiomställning, begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och genomförande av målen för Europa 2020-strategin samt målen i fråga om biologisk mångfald. Parlamentet konstaterar att en avsaknad av aktivt skogsbruk skulle motverka dessa mål.

| 33. | Europaparlamentet betonar att skogar som sköts tar upp mera koldioxid än skogar som inte sköts, och understryker vikten av hållbart skogsbruk för att maximera koldioxidbindningspotentialen i EU:s skogar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att skogar som sköts tar upp mera koldioxid än skogar som inte sköts, och understryker vikten av hållbart skogsbruk för att maximera koldioxidbindningspotentialen i EU:s skogar.

| 34. | Europaparlamentet anser att skogarna inte enbart ska betraktas som kolsänkor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att skogarna inte enbart ska betraktas som kolsänkor.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att man måste se till att Europas skogsresurser och trämaterial används och återanvänds effektivt, eftersom man på det sättet kan minska underskottet i unionens handelsbalans, förbättra EU:s självförsörjning med trä och konkurrenskraften inom EU:s skogsnäring, bidra till en minskning av icke hållbart skogsbruk, skydda miljön och minska avskogningen i tredjeländer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller att man måste se till att Europas skogsresurser och trämaterial används och återanvänds effektivt, eftersom man på det sättet kan minska underskottet i unionens handelsbalans, förbättra EU:s självförsörjning med trä och konkurrenskraften inom EU:s skogsnäring, bidra till en minskning av icke hållbart skogsbruk, skydda miljön och minska avskogningen i tredjeländer.

| 36. | Europaparlamentet stöder uttryckligen en resurseffektiv användning av trä såsom en förnybar och mångsidig råvara med begränsad tillgång och vänder sig mot en rättsligt bindande prioritering i samband med användningen av trä, eftersom detta inte bara inskränker marknaden för energi samt utvecklingen av nya och innovativa användningar av biomassa utan också, redan av infrastrukturella skäl, mångenstädes på landsbygden och i perifera områden är omöjligt att genomföra. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder uttryckligen en resurseffektiv användning av trä såsom en förnybar och mångsidig råvara med begränsad tillgång och vänder sig mot en rättsligt bindande prioritering i samband med användningen av trä, eftersom detta inte bara inskränker marknaden för energi samt utvecklingen av nya och innovativa användningar av biomassa utan också, redan av infrastrukturella skäl, mångenstädes på landsbygden och i perifera områden är omöjligt att genomföra.

| 37. | Europaparlamentet stöder ett öppet och marknadsorienterat grepp på frågeställningarna, tillsammans med frihet för alla marknadsdeltagare, genom att lokalavverkat timmer ges förtur, för att koldioxidavtrycket till följd av transporter från andra länder ska minimeras och hållbar lokal produktion stimuleras. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet stöder ett öppet och marknadsorienterat grepp på frågeställningarna, tillsammans med frihet för alla marknadsdeltagare, genom att lokalavverkat timmer ges förtur, för att koldioxidavtrycket till följd av transporter från andra länder ska minimeras och hållbar lokal produktion stimuleras.

| 38. | Europaparlamentet anser, med tanke på att några av unionens största biomassaresurser finns i dess mest glesbefolkade och avlägset belägna områden, att strategin också bör ta full hänsyn till dessa områdens särdrag. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser, med tanke på att några av unionens största biomassaresurser finns i dess mest glesbefolkade och avlägset belägna områden, att strategin också bör ta full hänsyn till dessa områdens särdrag.

| 39. | Europaparlamentet erkänner träets värde för energiändamål, där det dels bidrar till kampen mot energifattigdom och till målen för förnybar energi inom den klimat- och energipolitiska ramen för 2030 och dels öppnar nya affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet erkänner träets värde för energiändamål, där det dels bidrar till kampen mot energifattigdom och till målen för förnybar energi inom den klimat- och energipolitiska ramen för 2030 och dels öppnar nya affärsmöjligheter.

| 40. | Europaparlamentet anser att den nya skogsstrategin bör tillåta ett utökat samarbete i fråga om skogsindustrins struktur och omgrupperingen av aktörerna för att skogsresurserna ska tas till vara på bästa sätt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att den nya skogsstrategin bör tillåta ett utökat samarbete i fråga om skogsindustrins struktur och omgrupperingen av aktörerna för att skogsresurserna ska tas till vara på bästa sätt.

| 41. | Europaparlamentet anser att hållbart skogsbruk måste utgå från allmänt erkända och godkända principer och verktyg, såsom kriterier och indikatorer för hållbart skogsbruk som alltid inriktar sig på sektorn som helhet, oavsett vilket slutändamål träet har. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att hållbart skogsbruk måste utgå från allmänt erkända och godkända principer och verktyg, såsom kriterier och indikatorer för hållbart skogsbruk som alltid inriktar sig på sektorn som helhet, oavsett vilket slutändamål träet har.

| 42. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att tillsammans med medlemsstaterna och berörda parter utforma långtgående, objektiva och bevisbara kriterier och indikatorer för hållbart skogsbruk, med beaktande av det arbete som genomförts inom Forest Europe (ministerkonferensen till skydd för skogarna i Europa) (2), som erbjuder en allmäneuropeisk grund för en enhetlig rapportering om hållbart skogsbruk och en grundval för hållbarhetscertifieringar, med samtidig hänsyn tagen till de olika typer av skogar som finns i Europa. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att tillsammans med medlemsstaterna och berörda parter utforma långtgående, objektiva och bevisbara kriterier och indikatorer för hållbart skogsbruk, med beaktande av det arbete som genomförts inom Forest Europe (ministerkonferensen till skydd för skogarna i Europa) (2), som erbjuder en allmäneuropeisk grund för en enhetlig rapportering om hållbart skogsbruk och en grundval för hållbarhetscertifieringar, med samtidig hänsyn tagen till de olika typer av skogar som finns i Europa.

| 43. | Europaparlamentet erkänner att den växande efterfrågan på skogsråvaror, framför allt till följd av att antalet förnybara energikällor från biomassa ökat, förutsätter nya åtgärder för att öka tillgången på trä för att garantera ett hållbart utnyttjande av skogarna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erkänner att den växande efterfrågan på skogsråvaror, framför allt till följd av att antalet förnybara energikällor från biomassa ökat, förutsätter nya åtgärder för att öka tillgången på trä för att garantera ett hållbart utnyttjande av skogarna.

| 44. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att man kommit långt med förhandlingarna inom ramen för Forest Europe, som syftar till att skapa en ”europeisk skogskonvention” (3) såsom en bindande ram för hållbart skogsbruk och för en bättre sammanjämkning av intressena inom skogspolitiken, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra allt för att återuppta och föra vidare förhandlingarna till ett framgångsrikt slut. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att man kommit långt med förhandlingarna inom ramen för Forest Europe, som syftar till att skapa en ”europeisk skogskonvention” (3) såsom en bindande ram för hållbart skogsbruk och för en bättre sammanjämkning av intressena inom skogspolitiken, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra allt för att återuppta och föra vidare förhandlingarna till ett framgångsrikt slut.

| 45. | Europaparlamentet anser att skogsbruksplaner eller motsvarande instrument kan bli viktiga strategiska redskap för genomförande av konkreta åtgärder på företagsnivå, med tanke på långtidsplanering och förverkligande av ett hållbart skogsbruk i Europas skogar. Parlamentet framhåller dock att genomförandet av de konkreta åtgärder som ingår i dessa planer också i fortsättningen måste regleras av nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att skogsbruksplaner eller motsvarande instrument kan bli viktiga strategiska redskap för genomförande av konkreta åtgärder på företagsnivå, med tanke på långtidsplanering och förverkligande av ett hållbart skogsbruk i Europas skogar. Parlamentet framhåller dock att genomförandet av de konkreta åtgärder som ingår i dessa planer också i fortsättningen måste regleras av nationell lagstiftning.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, övervaka och främja genomförandet av skogsbruksplanerna, utan att skapa onödiga administrativa bördor. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, övervaka och främja genomförandet av skogsbruksplanerna, utan att skapa onödiga administrativa bördor.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar att det gjorts en klar åtskillnad mellan skogsbruksplanerna, och förvaltningsplanerna enligt Natura 2000. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar att det gjorts en klar åtskillnad mellan skogsbruksplanerna, och förvaltningsplanerna enligt Natura 2000.

| 48. | Europaparlamentet påpekar att det endast är för förmånstagare med innehav över en viss nivå som skogsbruksplaner är ett villkor för att erhålla EU-medel för landsbygdsutveckling och att skogar som understiger denna gräns är undantagna. Likvärdiga instrument kan också godkännas. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påpekar att det endast är för förmånstagare med innehav över en viss nivå som skogsbruksplaner är ett villkor för att erhålla EU-medel för landsbygdsutveckling och att skogar som understiger denna gräns är undantagna. Likvärdiga instrument kan också godkännas.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att till fullo använda sig av den flexibilitet som finns när man genomför lagstiftning, särskilt till förmån för mindre aktörer. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att till fullo använda sig av den flexibilitet som finns när man genomför lagstiftning, särskilt till förmån för mindre aktörer.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa incitament och stödja nya affärsmodeller, till exempel produktionskooperativ, som sporrar små privata skogsägare till ett aktivt och hållbart skogsbruk. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa incitament och stödja nya affärsmodeller, till exempel produktionskooperativ, som sporrar små privata skogsägare till ett aktivt och hållbart skogsbruk.

| 51. | Europaparlamentet understryker att ett lyckat genomförande av strategin förutsätter en konkret och långsiktig handlingsplan, där man betonar tillgängliggörandet och det hållbara utnyttjandet av virke från skogarna, i syfte att skapa mervärde och arbetstillfällen, samtidigt som man tillhandahåller åtgärder för att stärka privata skogsbolag och stödja sammanslutningar av skogsägare. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att ett lyckat genomförande av strategin förutsätter en konkret och långsiktig handlingsplan, där man betonar tillgängliggörandet och det hållbara utnyttjandet av virke från skogarna, i syfte att skapa mervärde och arbetstillfällen, samtidigt som man tillhandahåller åtgärder för att stärka privata skogsbolag och stödja sammanslutningar av skogsägare.

| 52. | Europaparlamentet understryker att en effektiv resursförvaltning bör omfatta stödprogram för att plantera skog på mark som inte är lämplig för jordbruk och för att motverka minskningar av skogsbeståndet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker att en effektiv resursförvaltning bör omfatta stödprogram för att plantera skog på mark som inte är lämplig för jordbruk och för att motverka minskningar av skogsbeståndet.

Forskning och utveckling – utbildning och fortbildning

| 53. | Europaparlamentet anser att praktisk tillämpning av forskning bör prioriteras, eftersom hela sektorn kan ha nytta av nya idéer och eftersom de skogsbaserade industrierna har stor tillväxtpotential. Parlamentet anser också att ytterligare investeringar i innovation inom sektorn kan skapa nya produktionsnischer och effektivare industriprocesser som skulle medföra smartare användning av tillgängliga resurser och minimera negativa följder för skogsresurserna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att praktisk tillämpning av forskning bör prioriteras, eftersom hela sektorn kan ha nytta av nya idéer och eftersom de skogsbaserade industrierna har stor tillväxtpotential. Parlamentet anser också att ytterligare investeringar i innovation inom sektorn kan skapa nya produktionsnischer och effektivare industriprocesser som skulle medföra smartare användning av tillgängliga resurser och minimera negativa följder för skogsresurserna.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, ur synvinkel av skogsbruk och trävaror, undersöka arbetsprioriteringarna i de europeiska programmen för forskning och utveckling (Horisont 2020) och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), samt att vid behov utveckla nya instrument för den skogsbaserade sektorn och främja riktad forskning om kostnadseffektiva lösningar för nya, innovativa timmerprodukter, till stöd för utvecklingen av den hållbara träbaserade bioekonomin. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, ur synvinkel av skogsbruk och trävaror, undersöka arbetsprioriteringarna i de europeiska programmen för forskning och utveckling (Horisont 2020) och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), samt att vid behov utveckla nya instrument för den skogsbaserade sektorn och främja riktad forskning om kostnadseffektiva lösningar för nya, innovativa timmerprodukter, till stöd för utvecklingen av den hållbara träbaserade bioekonomin.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar nyttan med att dela med sig av bästa praxis och förhandenvarande kunskaper om skogar mellan medlemsstaterna, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja utbyten mellan näringslivet, vetenskapen och producenterna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar nyttan med att dela med sig av bästa praxis och förhandenvarande kunskaper om skogar mellan medlemsstaterna, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja utbyten mellan näringslivet, vetenskapen och producenterna.

| 56. | Europaparlamentet betonar vikten av stöd till EU:s ramprogram för forskning, utveckling och innovation för att uppnå en smart och hållbar tillväxt, produkter med högre mervärde, en renare teknik och en hög grad av tekniska framsteg, framför allt inom områden såsom raffinerade biodrivmedel och byggande av industrifastigheter av trä, tillsammans med sektorerna för bilar och textilier. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar vikten av stöd till EU:s ramprogram för forskning, utveckling och innovation för att uppnå en smart och hållbar tillväxt, produkter med högre mervärde, en renare teknik och en hög grad av tekniska framsteg, framför allt inom områden såsom raffinerade biodrivmedel och byggande av industrifastigheter av trä, tillsammans med sektorerna för bilar och textilier.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att den bioekonomiska marknaden enligt kommissionen år 2009 beräknades vara värd över 2 000 miljarder euro, tillhandahålla 20 miljoner arbetstillfällen och stå för 9 procent av den totala sysselsättningen i EU. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påminner om att den bioekonomiska marknaden enligt kommissionen år 2009 beräknades vara värd över 2 000 miljarder euro, tillhandahålla 20 miljoner arbetstillfällen och stå för 9 procent av den totala sysselsättningen i EU.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att varje euro som investeras i bioekonomisk forskning och innovation enligt Horisont 2020 kommer att generera omkring 10 euro i mervärde. Parlamentet framhåller att skogen är mycket viktig för bioekonomin nu och kommer att fortsätta att vara det i framtiden. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att varje euro som investeras i bioekonomisk forskning och innovation enligt Horisont 2020 kommer att generera omkring 10 euro i mervärde. Parlamentet framhåller att skogen är mycket viktig för bioekonomin nu och kommer att fortsätta att vara det i framtiden.

| 59. | Europaparlamentet anser att man bör uppmuntra till att ersätta oljebaserade eller energiintensiva råvaror med trä och avverkade träprodukter, i linje med framstegen inom forskning och teknik, vilket kan bidra positivt till ytterligare vinster både när det gäller att begränsa klimatförändringarna och skapa fler arbetstillfällen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att man bör uppmuntra till att ersätta oljebaserade eller energiintensiva råvaror med trä och avverkade träprodukter, i linje med framstegen inom forskning och teknik, vilket kan bidra positivt till ytterligare vinster både när det gäller att begränsa klimatförändringarna och skapa fler arbetstillfällen.

| 60. | Europaparlamentet betonar att det behöver genomföras en kostnadsbedömning av all EU-lagstiftning som påverkar den skogsbaserade industrins värdekedja, för att man ska få bort all onödig och betungande byråkrati och fastställa ramar som skapar förutsättningar för att öka industrins långsiktiga konkurrenskraft på ett hållbart sätt. Parlamentet anser även att man måste stödja principen om att lagförslag som påverkar skogssektorn och den skogsbaserade industrins värdekedja noggrant bör bedömas med en konsekvensanalys. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar att det behöver genomföras en kostnadsbedömning av all EU-lagstiftning som påverkar den skogsbaserade industrins värdekedja, för att man ska få bort all onödig och betungande byråkrati och fastställa ramar som skapar förutsättningar för att öka industrins långsiktiga konkurrenskraft på ett hållbart sätt. Parlamentet anser även att man måste stödja principen om att lagförslag som påverkar skogssektorn och den skogsbaserade industrins värdekedja noggrant bör bedömas med en konsekvensanalys.

| 61. | Europaparlamentet anser att en breddad kunskapsbas om skogarna har mycket stor betydelse för forskningen och att tillförlitlig information är oumbärlig för genomförandet av skogsstrategin. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att en breddad kunskapsbas om skogarna har mycket stor betydelse för forskningen och att tillförlitlig information är oumbärlig för genomförandet av skogsstrategin.

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att det finns tillgång till informations- och övervakningsresurser genom Copernicusprogrammet och andra rymdinitiativ på EU-nivå, och förordar en utökad användning av dessa resurser och verktyg. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet konstaterar att det finns tillgång till informations- och övervakningsresurser genom Copernicusprogrammet och andra rymdinitiativ på EU-nivå, och förordar en utökad användning av dessa resurser och verktyg.

| 63. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att de nationella skogstaxeringarna innebär en omfattande övervakning för inventeringarna av skogarna och tillgodoser både den regionala aspekten och kravet på mindre byråkrati och kostnader. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att de nationella skogstaxeringarna innebär en omfattande övervakning för inventeringarna av skogarna och tillgodoser både den regionala aspekten och kravet på mindre byråkrati och kostnader.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att inrätta ett europeiskt skogsinformationssystem baserat på nationella uppgifter och initiativ som förbättrar möjligheterna att jämföra nya och befintliga data med varandra och vill förstärka analysen av uppgifterna om ekonomi och sysselsättning inom skogsbruket och skogsindustrin. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att inrätta ett europeiskt skogsinformationssystem baserat på nationella uppgifter och initiativ som förbättrar möjligheterna att jämföra nya och befintliga data med varandra och vill förstärka analysen av uppgifterna om ekonomi och sysselsättning inom skogsbruket och skogsindustrin.

| 65. | Europaparlamentet anser särskilt att det behövs mer långsiktiga datasammanställningar för att bidra till förståelsen av trender inom skogsbruket och dess anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser särskilt att det behövs mer långsiktiga datasammanställningar för att bidra till förståelsen av trender inom skogsbruket och dess anpassning till klimatförändringar.

| 66. | Europaparlamentet anser att en kvalificerad och välutbildad arbetskraft är mycket viktig för framgångsrikt genomförande av ett hållbart skogsbruk och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram åtgärder och att, i mån av möjlighet, använda nuvarande europeiska instrument såsom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EFL), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF) och de europeiska utbildningsprogrammen (Utbildning 2020) för att motverka bristen på kvalificerad arbetskraft inom skogsbruket. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att en kvalificerad och välutbildad arbetskraft är mycket viktig för framgångsrikt genomförande av ett hållbart skogsbruk och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram åtgärder och att, i mån av möjlighet, använda nuvarande europeiska instrument såsom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EFL), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF) och de europeiska utbildningsprogrammen (Utbildning 2020) för att motverka bristen på kvalificerad arbetskraft inom skogsbruket.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja förberedelsearbetet med informationskampanjer för skogssektorn och att öka informationen om möjligheterna för denna sektor att bekämpa arbetslöshet och avfolkning samt få den att framstå som mera attraktiv för unga människor. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja förberedelsearbetet med informationskampanjer för skogssektorn och att öka informationen om möjligheterna för denna sektor att bekämpa arbetslöshet och avfolkning samt få den att framstå som mera attraktiv för unga människor.

| 68. | Europaparlamentet anser att det bör tas fram program för utbildning och fortbildning, framför allt också för nykomlingar inom branschen och för unga skogsbrukare samt för dagens anställda inom byggindustrin så att de får större kunskap om vilka möjligheter användning av trä skapar, för att man ska få garantier för en fortsatt kunskapsöverföring inom skogsbruket och industrisektorerna i efterföljande led. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att det bör tas fram program för utbildning och fortbildning, framför allt också för nykomlingar inom branschen och för unga skogsbrukare samt för dagens anställda inom byggindustrin så att de får större kunskap om vilka möjligheter användning av trä skapar, för att man ska få garantier för en fortsatt kunskapsöverföring inom skogsbruket och industrisektorerna i efterföljande led.

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att en hållbar förvaltning under skogsprodukternas hela livscykel kan ge ett betydande bidrag till uppnåendet av målen för en grön ekonomi, i synnerhet de mål som är knutna till åtgärder för att begränsa klimatförändringarnas effekter och till en effektiv resursanvändning. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet konstaterar att en hållbar förvaltning under skogsprodukternas hela livscykel kan ge ett betydande bidrag till uppnåendet av målen för en grön ekonomi, i synnerhet de mål som är knutna till åtgärder för att begränsa klimatförändringarnas effekter och till en effektiv resursanvändning.

| 70. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör främja hållbar användning av skogsprodukter inom bostadssektorn, bland annat då det byggs mer överkomliga bostäder utgående från råvaror från hållbara källor. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör främja hållbar användning av skogsprodukter inom bostadssektorn, bland annat då det byggs mer överkomliga bostäder utgående från råvaror från hållbara källor.

| 71. | Europaparlamentet påpekar vikten av traditionella användningsändamål med högt värde och fortsatt enorm tillväxtpotential, såsom när trä används för byggnads- eller förpackningsändamål. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påpekar vikten av traditionella användningsändamål med högt värde och fortsatt enorm tillväxtpotential, såsom när trä används för byggnads- eller förpackningsändamål.

| 72. | Europaparlamentet konstaterar att den aktuella tekniska utvecklingen möjliggör byggande av bostadsområden med hög kapacitet som till största delen tillverkats av trä och därmed avsevärt minskar byggsektorns koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet konstaterar att den aktuella tekniska utvecklingen möjliggör byggande av bostadsområden med hög kapacitet som till största delen tillverkats av trä och därmed avsevärt minskar byggsektorns koldioxidutsläpp.

| 73. | Europaparlamentet betonar att olika medlemsstater har olika regelverk för användningen av trä inom byggindustrin och efterlyser därför ett åtagande om antagande av EU-regler för att öka användningen av trä i byggnader. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar att olika medlemsstater har olika regelverk för användningen av trä inom byggindustrin och efterlyser därför ett åtagande om antagande av EU-regler för att öka användningen av trä i byggnader.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla initiativ för att stödja kunskaps- och tekniköverföring och att till fullo utnyttja befintliga EU-program för att stödja forskning och innovation inom skogsbruket och den skogsbaserade sektorn. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla initiativ för att stödja kunskaps- och tekniköverföring och att till fullo utnyttja befintliga EU-program för att stödja forskning och innovation inom skogsbruket och den skogsbaserade sektorn.

| 75. | Europaparlamentet konstaterar att det finns betydande luckor i den vetenskapliga och tekniska forskningen om anpassning av skogsbruket till klimatförändringar och även om effekten av en ökning av skadegörare och sjukdomar, vilket utgör ett allvarligt hot mot Europas skogar och skogsbaserade sektorer. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet konstaterar att det finns betydande luckor i den vetenskapliga och tekniska forskningen om anpassning av skogsbruket till klimatförändringar och även om effekten av en ökning av skadegörare och sjukdomar, vilket utgör ett allvarligt hot mot Europas skogar och skogsbaserade sektorer.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att arbeta för ökad medvetenhet, dels om de europeiska skogarnas och skogsbrukets roll för ekonomin, miljön och samhället, dels om vilken betydelse den hållbara skogsbaserade bioekonomin och träet har, såsom en av EU:s viktigaste förnybara råvaror. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att arbeta för ökad medvetenhet, dels om de europeiska skogarnas och skogsbrukets roll för ekonomin, miljön och samhället, dels om vilken betydelse den hållbara skogsbaserade bioekonomin och träet har, såsom en av EU:s viktigaste förnybara råvaror.

| 77. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att främja vetenskapligt forskningsarbete som syftar till rationell användning av biomassa och utveckling av snabbväxande energigrödor samt att utarbeta en modell för ekonomiska incitament för användningen av restprodukter från biomassa. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att främja vetenskapligt forskningsarbete som syftar till rationell användning av biomassa och utveckling av snabbväxande energigrödor samt att utarbeta en modell för ekonomiska incitament för användningen av restprodukter från biomassa.

Globala utmaningar – miljön och klimatförändringarna

| 78. | Europaparlamentet betonar att hållbart skogsbruk har en positiv inverkan på den biologiska mångfalden och på begränsningen av klimatförändringarna och kan minska riskerna för skogsbränder, skadedjursangrepp och sjukdomar. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet betonar att hållbart skogsbruk har en positiv inverkan på den biologiska mångfalden och på begränsningen av klimatförändringarna och kan minska riskerna för skogsbränder, skadedjursangrepp och sjukdomar.

| 79. | Europaparlamentet betonar att EU har beslutat att förlusten av biologisk mångfald och förstöringen av ekosystemtjänsterna, däribland pollinering, måste stoppas, att ekosystemen och deras tjänster måste bevaras och att minst 15 % av de förstörda ekosystemen måste ha återställts senast 2020. Dessutom har EU slagit fast att skogsförvaltningen måste vara hållbar, att skogarna, deras biologiska mångfald och de tjänster de tillhandahåller måste skyddas och, i möjligaste mån, stärkas och att skogarnas motståndskraft mot klimatförändringar, bränder, stormar, skadegörare och sjukdomar måste förbättras. Parlamentet betonar därför att det måste utarbetas och genomföras en förnyad EU-skogsstrategi för att hantera de många krav som ställs på skogen och de många fördelar som skogen ger och för att bidra till ett mer strategiskt tillvägagångssätt för skydd och förbättring av skogarna, bl.a. genom hållbar skogsförvaltning (4). |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet betonar att EU har beslutat att förlusten av biologisk mångfald och förstöringen av ekosystemtjänsterna, däribland pollinering, måste stoppas, att ekosystemen och deras tjänster måste bevaras och att minst 15 % av de förstörda ekosystemen måste ha återställts senast 2020. Dessutom har EU slagit fast att skogsförvaltningen måste vara hållbar, att skogarna, deras biologiska mångfald och de tjänster de tillhandahåller måste skyddas och, i möjligaste mån, stärkas och att skogarnas motståndskraft mot klimatförändringar, bränder, stormar, skadegörare och sjukdomar måste förbättras. Parlamentet betonar därför att det måste utarbetas och genomföras en förnyad EU-skogsstrategi för att hantera de många krav som ställs på skogen och de många fördelar som skogen ger och för att bidra till ett mer strategiskt tillvägagångssätt för skydd och förbättring av skogarna, bl.a. genom hållbar skogsförvaltning (4).

| 80. | Europaparlamentet påpekar att andra frågor bör ytterligare undersökas, framför allt problemet med de alltför stora populationerna av gräsätande djur och med skogens hälsa, och att man dessutom bör underlätta hållbar timmerproduktion, genetiska skogsbruksresurser, åtgärder för förebyggande och bekämpning av skogsbränder samt för undvikande av erosion och för vegetationstäckets återhämtning. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påpekar att andra frågor bör ytterligare undersökas, framför allt problemet med de alltför stora populationerna av gräsätande djur och med skogens hälsa, och att man dessutom bör underlätta hållbar timmerproduktion, genetiska skogsbruksresurser, åtgärder för förebyggande och bekämpning av skogsbränder samt för undvikande av erosion och för vegetationstäckets återhämtning.

| 81. | Europaparlamentet konstaterar att energiskogsbruk med snabb omsättning skulle ge en hållbar produktion av träbiomassa, som samtidigt bevarar landskapet och därmed minskar risken för jorderosion och jordskred på obrukad eller nedlagd jordbruksmark. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet konstaterar att energiskogsbruk med snabb omsättning skulle ge en hållbar produktion av träbiomassa, som samtidigt bevarar landskapet och därmed minskar risken för jorderosion och jordskred på obrukad eller nedlagd jordbruksmark.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta specifika åtgärder för att uppnå Aichi-mål 5, enligt vilket förlusten av alla naturliga livsmiljöer, inklusive skogar, bör minskas med minst hälften fram till 2020 och, där så är möjligt, sänkas till nära noll, och försämringen och fragmenteringen bör reduceras kraftigt. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta specifika åtgärder för att uppnå Aichi-mål 5, enligt vilket förlusten av alla naturliga livsmiljöer, inklusive skogar, bör minskas med minst hälften fram till 2020 och, där så är möjligt, sänkas till nära noll, och försämringen och fragmenteringen bör reduceras kraftigt.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma sin skogsbrukspolitik på ett sätt som tar full hänsyn till skogarnas viktiga funktioner, dvs. att skydda den biologiska mångfalden, förhindra jorderosion, binda koldioxid och rena luften, samt upprätthålla vattnets kretslopp. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma sin skogsbrukspolitik på ett sätt som tar full hänsyn till skogarnas viktiga funktioner, dvs. att skydda den biologiska mångfalden, förhindra jorderosion, binda koldioxid och rena luften, samt upprätthålla vattnets kretslopp.

| 84. | Europaparlamentet påpekar att bioekonomin är ett nyckelinslag för intelligent och miljövänlig tillväxt i Europa och för förverkligandet av målen inom flaggskeppsinitiativen ”Innovationsunionen” och ”Ett resurseffektivt Europa” inom ramen för Europa 2020-strategin och att trä som råvara spelar en betydande roll för framsteg i riktning mot en biobaserad ekonomi. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet påpekar att bioekonomin är ett nyckelinslag för intelligent och miljövänlig tillväxt i Europa och för förverkligandet av målen inom flaggskeppsinitiativen ”Innovationsunionen” och ”Ett resurseffektivt Europa” inom ramen för Europa 2020-strategin och att trä som råvara spelar en betydande roll för framsteg i riktning mot en biobaserad ekonomi.

| 85. | Europaparlamentet betonar behovet av att omgående utreda hur skogsbiomassa som energikälla bidrar till växthuseffekten, beroende på vilken metod som används, och kartlägga vilka metoder som i störst utsträckning kan bidra till en minskning av klimatförändringarna inom för politiken relevanta tidsramar. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet betonar behovet av att omgående utreda hur skogsbiomassa som energikälla bidrar till växthuseffekten, beroende på vilken metod som används, och kartlägga vilka metoder som i störst utsträckning kan bidra till en minskning av klimatförändringarna inom för politiken relevanta tidsramar.

| 86. | Europaparlamentet anser att tillämpningen av bioekonomikonceptet måste främjas samtidigt som man tar hänsyn till gränserna för hållbarhet vad gäller råvaruförsörjningen, för att gynna skogsbrukskedjornas ekonomiska lönsamhet genom innovation och tekniköverföring. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att tillämpningen av bioekonomikonceptet måste främjas samtidigt som man tar hänsyn till gränserna för hållbarhet vad gäller råvaruförsörjningen, för att gynna skogsbrukskedjornas ekonomiska lönsamhet genom innovation och tekniköverföring.

| 87. | Europaparlamentet efterlyser mera stöd till olika skogsprodukter, så att efterfrågan på olika skogsprodukter avvägs och utvärderas mot möjligheten till hållbar produktion och de andra ekosystemfunktioner och ekosystemtjänster som skogen tillhandahåller. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet efterlyser mera stöd till olika skogsprodukter, så att efterfrågan på olika skogsprodukter avvägs och utvärderas mot möjligheten till hållbar produktion och de andra ekosystemfunktioner och ekosystemtjänster som skogen tillhandahåller.

| 88. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över avskogningstakten i världen, särskilt i utvecklingsländer och ofta på grund av olaglig avverkning. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uttrycker stor oro över avskogningstakten i världen, särskilt i utvecklingsländer och ofta på grund av olaglig avverkning.

| 89. | Europaparlamentet stöder mekanismer som främjar en global vidareutveckling av skogsbruket i riktning mot ett mer hållbart utnyttjande och pekar i det sammanhanget framför allt på EU:s direktiv om trä (5) som syftar till att bekämpa olagligavverkningar och utsläpp på marknaden av olagligt timmer som importerats från tredjeländer, samt på systemet med licenser för import av trä i Europeiska gemenskapen (Flegt) (6) samt på de frivilliga partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet stöder mekanismer som främjar en global vidareutveckling av skogsbruket i riktning mot ett mer hållbart utnyttjande och pekar i det sammanhanget framför allt på EU:s direktiv om trä (5) som syftar till att bekämpa olagligavverkningar och utsläpp på marknaden av olagligt timmer som importerats från tredjeländer, samt på systemet med licenser för import av trä i Europeiska gemenskapen (Flegt) (6) samt på de frivilliga partnerskapsavtalen.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra den emotsedda översynen av hur EU:s timmerförordning fungerat och om hur effektiv den varit och betonar att en ny förordning bör vara proportionerlig och söka nedbringa onödiga kostnader och rapporteringskrav för Europas skogsägare och skogvaktare, utan att för den skull syftet med förordningen äventyras. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra den emotsedda översynen av hur EU:s timmerförordning fungerat och om hur effektiv den varit och betonar att en ny förordning bör vara proportionerlig och söka nedbringa onödiga kostnader och rapporteringskrav för Europas skogsägare och skogvaktare, utan att för den skull syftet med förordningen äventyras.

| 91. | Givet de utmaningar som global uppvärmning och klimatförändringar medför anser Europaparlamentet att ekosystem och artpopulationer måste vara sunda, präglade av biologisk mångfald och robusta för att vara motståndskraftiga. |
| --- | --- |

91.

Givet de utmaningar som global uppvärmning och klimatförändringar medför anser Europaparlamentet att ekosystem och artpopulationer måste vara sunda, präglade av biologisk mångfald och robusta för att vara motståndskraftiga.

| 92. | Europaparlamentet understryker de möjligheter som erbjuds av Natura 2000-områdena där man, tack vare de unika naturtillgångarna, kan skapa produkter och tjänster med högt miljövärde och kulturvärde. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet understryker de möjligheter som erbjuds av Natura 2000-områdena där man, tack vare de unika naturtillgångarna, kan skapa produkter och tjänster med högt miljövärde och kulturvärde.

| 93. | Europaparlamentet understryker vikten av sunda skogsekosystem med livsmiljöer för djur och växter, men betonar att välmenande lagstiftning av typ EU:s livsmiljödirektiv, påverkar beslut om markförvaltning och därför måste genomföras korrekt. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet understryker vikten av sunda skogsekosystem med livsmiljöer för djur och växter, men betonar att välmenande lagstiftning av typ EU:s livsmiljödirektiv, påverkar beslut om markförvaltning och därför måste genomföras korrekt.

| 94. | Europaparlamentet erkänner den roll som skogarna har för närstående sektorer och poängterar i detta sammanhang att det är viktigt att stödja odling av honungsväxter som även främjar pollineringsprocessen. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet erkänner den roll som skogarna har för närstående sektorer och poängterar i detta sammanhang att det är viktigt att stödja odling av honungsväxter som även främjar pollineringsprocessen.

| 95. | Europaparlamentet anser att vissa problem berör skogsindustrin på global nivå, särskilt olaglig avverkning, och uppmanar därför kommissionen att stärka stödet till den skogsbaserade sektorn i internationella sammanhang. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet anser att vissa problem berör skogsindustrin på global nivå, särskilt olaglig avverkning, och uppmanar därför kommissionen att stärka stödet till den skogsbaserade sektorn i internationella sammanhang.

| 96. | Europaparlamentet konstaterar att efterfrågan på biomassa, särskilt trä, ökar och välkomnar därför kommissionens och medlemsstaternas insatser för att stödja utvecklingsländerna i deras åtgärder att förbättra skogspolitiken och skogslagstiftningen, framför allt inom ramen för REDD+ (7) (bekämpning av de utslagsgivande faktorerna för avskogning och skogsförstörelse). |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet konstaterar att efterfrågan på biomassa, särskilt trä, ökar och välkomnar därför kommissionens och medlemsstaternas insatser för att stödja utvecklingsländerna i deras åtgärder att förbättra skogspolitiken och skogslagstiftningen, framför allt inom ramen för REDD+ (7) (bekämpning av de utslagsgivande faktorerna för avskogning och skogsförstörelse).

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en handlingsplan om avskogning och skogsförstörelse för att ta itu med de mål som anges i kommissionens meddelande om avskogning, såsom det efterlyses i det sjunde miljöhandlingsprogrammet Parlamentet anser att det är viktigt att besluta inte bara att bevara och sköta befintliga skogar utan också att återplantera avskogade områden. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en handlingsplan om avskogning och skogsförstörelse för att ta itu med de mål som anges i kommissionens meddelande om avskogning, såsom det efterlyses i det sjunde miljöhandlingsprogrammet Parlamentet anser att det är viktigt att besluta inte bara att bevara och sköta befintliga skogar utan också att återplantera avskogade områden.

| 98. | Europaparlamentet anser dessutom att särskild hänsyn måste tas till behovet av omfattande återbeskogning i de områden som drabbats av upprepade skogsbränder. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet anser dessutom att särskild hänsyn måste tas till behovet av omfattande återbeskogning i de områden som drabbats av upprepade skogsbränder.

Genomförande och rapportering

| 99. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av EU:s skogsstrategi bör vara en flerårig samordnad process där Europaparlamentets synpunkter bör beaktas och att strategin bör genomföras effektivt och konsekvent och med ett minimum av byråkrati. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av EU:s skogsstrategi bör vara en flerårig samordnad process där Europaparlamentets synpunkter bör beaktas och att strategin bör genomföras effektivt och konsekvent och med ett minimum av byråkrati.

| 100. | Europaparlamentet beklagar att genomförandeprocessen delvis inletts innan parlamentet antagit sin ståndpunkt, och anser att detta inte är i linje med målsättningen att förbättra samordningen av skogsrelaterad politik, vilken kommissionen anger i sin strategi. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet beklagar att genomförandeprocessen delvis inletts innan parlamentet antagit sin ståndpunkt, och anser att detta inte är i linje med målsättningen att förbättra samordningen av skogsrelaterad politik, vilken kommissionen anger i sin strategi.

| 101. | Europaparlamentet anser att den nya strategin måste innefatta kopplingar mellan EU:s och medlemsstaternas finansieringsstrategier och planer och att planeringen, finansieringen och genomförandet av sektorsöverskridande verksamhet, finansiering och genomförande måste bli mera konsekvent. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet anser att den nya strategin måste innefatta kopplingar mellan EU:s och medlemsstaternas finansieringsstrategier och planer och att planeringen, finansieringen och genomförandet av sektorsöverskridande verksamhet, finansiering och genomförande måste bli mera konsekvent.

| 102. | Europaparlamentet efterlyser ett inkluderande, välstrukturerat och balanserat genomförande av strategin. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet efterlyser ett inkluderande, välstrukturerat och balanserat genomförande av strategin.

| 103. | Europaparlamentet anser därför att mandatet för den ständiga kommittén för skogsbruk bör förstärkas och ges bättre resurser så att kommissionen till fullo kan utnyttja medlemsstaternas sakkunskap i samband med genomförandet av den nya EU-skogsstrategin på EU-nivå. Kommissionen uppmanas därför att i tillräckligt god tid samråda med den ständiga kommittén för skogsbruk, innan initiativ eller förslag till texter som påverkar skogsbruket och skogsindustrin utarbetas. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet anser därför att mandatet för den ständiga kommittén för skogsbruk bör förstärkas och ges bättre resurser så att kommissionen till fullo kan utnyttja medlemsstaternas sakkunskap i samband med genomförandet av den nya EU-skogsstrategin på EU-nivå. Kommissionen uppmanas därför att i tillräckligt god tid samråda med den ständiga kommittén för skogsbruk, innan initiativ eller förslag till texter som påverkar skogsbruket och skogsindustrin utarbetas.

| 104. | Europaparlamentet framhåller att Civil Dialogue Group on Forestry and Cork spelar en viktig roll och begär att den vederbörligen involveras i genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet framhåller att Civil Dialogue Group on Forestry and Cork spelar en viktig roll och begär att den vederbörligen involveras i genomförandet av strategin.

| 105. | Europaparlamentet anser att skogsfrågornas gränsöverskridande karaktär innebär att kommissionens olika tjänsteavdelningar måste samarbeta internt vid behandlingen av åtgärder som kan påverka den särskilda karaktären hos hållbart skogsbruk och anknutna industrier. Parlamentet uppmanar därför GD Miljö, GD Klimatpolitik, GD Jordbruk, GD Energi och GD Forskning och innovation att samarbeta strategiskt för ett effektivt genomförande av strategin genom bättre samordning och informationsinsatser. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet anser att skogsfrågornas gränsöverskridande karaktär innebär att kommissionens olika tjänsteavdelningar måste samarbeta internt vid behandlingen av åtgärder som kan påverka den särskilda karaktären hos hållbart skogsbruk och anknutna industrier. Parlamentet uppmanar därför GD Miljö, GD Klimatpolitik, GD Jordbruk, GD Energi och GD Forskning och innovation att samarbeta strategiskt för ett effektivt genomförande av strategin genom bättre samordning och informationsinsatser.

| 106. | Europaparlamentet påpekar, med anledning av kommissionens förteckning över prioriteringar för tillväxt, sysselsättning och investeringar, att man vid genomförandet av den nya EU-skogsstrategin också bör prioritera främjandet av en konkurrenskraftig och hållbar skogssektor, stöd till områden på landsbygden och i städerna, breddande av kunskapsbasen, skydd av skogarna och bevarande av deras ekosystem, främjande av samarbete och kommunikation och en utökad användning av trä och andra skogsprodukter än trä. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet påpekar, med anledning av kommissionens förteckning över prioriteringar för tillväxt, sysselsättning och investeringar, att man vid genomförandet av den nya EU-skogsstrategin också bör prioritera främjandet av en konkurrenskraftig och hållbar skogssektor, stöd till områden på landsbygden och i städerna, breddande av kunskapsbasen, skydd av skogarna och bevarande av deras ekosystem, främjande av samarbete och kommunikation och en utökad användning av trä och andra skogsprodukter än trä.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera strategin med en kraftfull handlingsplan med specifika åtgärder och att inför parlamentet årligen avlägga rapport om vilka framsteg som gjorts vid genomförandet av specifika åtgärder inom strategin. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera strategin med en kraftfull handlingsplan med specifika åtgärder och att inför parlamentet årligen avlägga rapport om vilka framsteg som gjorts vid genomförandet av specifika åtgärder inom strategin.

| 108. | Europaparlamentet vill att det tillsätts ett utvidgat utskott AGRI – ENVI – ITRE för att det ska gå att föra en balanserad diskussion om framstegen med genomförandet av den nya EU-skogsstrategin. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet vill att det tillsätts ett utvidgat utskott AGRI – ENVI – ITRE för att det ska gå att föra en balanserad diskussion om framstegen med genomförandet av den nya EU-skogsstrategin.

o

o o

| 109. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 413.

(2)  Forest Europe – Ministerkonferens till skydd för skogarna i Europa, mellanstatlig förhandlingskommitté för ingående av ett rättsligt bindande avtal om Europas skogar: http://www.foresteurope.org/

(3)  Se även http://www.forestnegotiations.org/

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden.

(6)  Rådets förordning (EG) nr 2173/2005 av den 20 december 2005 om upprättande av ett system med Flegtlicenser för import av timmer till Europeiska gemenskapen (Flegt = skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog).

(7)  Program för minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse: http://unfccc.int/methods/redd/items/7377.php

---

Onsdagen den 29 april 2015

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/27

---

P8_TA(2015)0173

Europeiska åklagarmyndigheten

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2016/C 346/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om förslaget till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (1),

| — | med beaktande av förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (COM(2012)0363),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (2),

| — | med beaktande av förslaget till förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 30 november 2009 om en färdplan för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 30 november 2009 om en färdplan för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 86, 218, 263, 265, 267, 268 och 340, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 86, 218, 263, 265, 267, 268 och 340,

| — | med beaktande av artikel 99.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0055/2015) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0055/2015) och av följande skäl:

| A. | Genom uppgifter som samlats in och analyserats av kommissionen har man fastställt att de misstänkta bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen i genomsnitt uppgår till omkring 500 miljoner euro per år, men man bör räkna med att det föreligger risk för bedrägerier beträffande cirka 3 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

A.

Genom uppgifter som samlats in och analyserats av kommissionen har man fastställt att de misstänkta bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen i genomsnitt uppgår till omkring 500 miljoner euro per år, men man bör räkna med att det föreligger risk för bedrägerier beträffande cirka 3 miljarder euro per år.

| B. | Det väcks få åtal – under åttaårsperioden från 2006 till 2013 i cirka 31 procent av ärendena – om man jämför med antalet rättsliga rekommendationer från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) till medlemsstaterna. Ett av målen för Europeiska åklagarmyndigheten är att överbrygga denna klyfta. |
| --- | --- |

B.

Det väcks få åtal – under åttaårsperioden från 2006 till 2013 i cirka 31 procent av ärendena – om man jämför med antalet rättsliga rekommendationer från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) till medlemsstaterna. Ett av målen för Europeiska åklagarmyndigheten är att överbrygga denna klyfta.

| C. | Vissa medlemsstater kan möjligen vara mindre effektiva när det gäller att upptäcka och lagföra bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, vilket är till skada för alla medlemsstater som bidrar till unionens budget. |
| --- | --- |

C.

Vissa medlemsstater kan möjligen vara mindre effektiva när det gäller att upptäcka och lagföra bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, vilket är till skada för alla medlemsstater som bidrar till unionens budget.

| D. | I sin resolution av den 12 mars 2014 uppmanade parlamentet rådet att i hög grad involvera parlamentet i sitt lagstiftningsarbete genom ett konstant informationsflöde och löpande samråd. |
| --- | --- |

D.

I sin resolution av den 12 mars 2014 uppmanade parlamentet rådet att i hög grad involvera parlamentet i sitt lagstiftningsarbete genom ett konstant informationsflöde och löpande samråd.

| E. | Olika slags rättspraxis, rättsliga traditioner, brottsbekämpningssystem och juridiska system i medlemsstaterna bör inte hindra eller undergräva bekämpningen av bedrägerier och brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

E.

Olika slags rättspraxis, rättsliga traditioner, brottsbekämpningssystem och juridiska system i medlemsstaterna bör inte hindra eller undergräva bekämpningen av bedrägerier och brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

| F. | Den organiserade brottsligheten finansierar också terrorism i och med att kriminella grupper samlar in pengar genom bedrägerier. |
| --- | --- |

F.

Den organiserade brottsligheten finansierar också terrorism i och med att kriminella grupper samlar in pengar genom bedrägerier.

| G. | Artikel 86 i EUF-fördraget möjliggör en utvidgning av Europeiska åklagarmyndighetens befogenhet till att även omfatta grov gränsöverskridande brottslighet. Rådet kommer att kunna beakta denna möjlighet när åklagarmyndigheten har inrättats och fungerar väl. |
| --- | --- |

G.

Artikel 86 i EUF-fördraget möjliggör en utvidgning av Europeiska åklagarmyndighetens befogenhet till att även omfatta grov gränsöverskridande brottslighet. Rådet kommer att kunna beakta denna möjlighet när åklagarmyndigheten har inrättats och fungerar väl.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sin starka vilja att ta itu med prioriteringarna för inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten och fastställa vilka principer och villkor som ska gälla för att det ska kunna ge sitt godkännande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sin starka vilja att ta itu med prioriteringarna för inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten och fastställa vilka principer och villkor som ska gälla för att det ska kunna ge sitt godkännande.

| 2. | Europaparlamentet betonar på nytt innehållet i sitt föregående interimsbetänkande, som antogs genom resolutionen av den 12 mars 2014 och strävar efter att komplettera och uppdatera detta i enlighet med den senaste utvecklingen i rådets diskussioner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar på nytt innehållet i sitt föregående interimsbetänkande, som antogs genom resolutionen av den 12 mars 2014 och strävar efter att komplettera och uppdatera detta i enlighet med den senaste utvecklingen i rådets diskussioner.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet att säkerställa en så hög nivå av öppenhet och demokratisk legitimitet som möjligt genom att hålla parlamentet fullständigt underrättat och fortlöpande samråda med det. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att ta vederbörlig hänsyn till dess synpunkter, som en förutsättning för att säkra samtycke om antagandet av förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet att säkerställa en så hög nivå av öppenhet och demokratisk legitimitet som möjligt genom att hålla parlamentet fullständigt underrättat och fortlöpande samråda med det. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att ta vederbörlig hänsyn till dess synpunkter, som en förutsättning för att säkra samtycke om antagandet av förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska åklagarmyndigheten bör vara behörig när det gäller brott som är relaterade till bedrägerier riktade mot unionens ekonomiska intressen. I detta sammanhang påminner parlamentet om att de relevanta brotten ska fastställas i förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (PIF-direktivet). Parlamentet erkänner de framsteg som medlagstiftarna har gjort under förhandlingarna om antagandet av PIF-direktivet och uppmanar rådet att förnya sina insatser för att komma fram till en överenskommelse om det direktivet i syfte att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska åklagarmyndigheten bör vara behörig när det gäller brott som är relaterade till bedrägerier riktade mot unionens ekonomiska intressen. I detta sammanhang påminner parlamentet om att de relevanta brotten ska fastställas i förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (PIF-direktivet). Parlamentet erkänner de framsteg som medlagstiftarna har gjort under förhandlingarna om antagandet av PIF-direktivet och uppmanar rådet att förnya sina insatser för att komma fram till en överenskommelse om det direktivet i syfte att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten.

| 5. | Europaparlamentet anser att det behövs en nyskapande metod för att utreda, lagföra och väcka talan mot personer som begår brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, i syfte att effektivisera bedrägeribekämpningen, utöka andelen återbetalade fordringar och stärka skattebetalarnas förtroende för EU-institutionerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det behövs en nyskapande metod för att utreda, lagföra och väcka talan mot personer som begår brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, i syfte att effektivisera bedrägeribekämpningen, utöka andelen återbetalade fordringar och stärka skattebetalarnas förtroende för EU-institutionerna.

| 6. | Europaparlamentet ser det som avgörande att man säkerställer inrättandet av en enda, kraftfull och oberoende europeisk åklagarmyndighet som kan utreda, lagföra och väcka talan mot personer som begår brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, och anser att en svagare lösning skulle innebära en utgift för unionens budget. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ser det som avgörande att man säkerställer inrättandet av en enda, kraftfull och oberoende europeisk åklagarmyndighet som kan utreda, lagföra och väcka talan mot personer som begår brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, och anser att en svagare lösning skulle innebära en utgift för unionens budget.

En oberoende europeisk åklagarmyndighet

| 7. | Europaparlamentet betonar att Europeiska åklagarmyndighetens struktur bör vara fullständigt oberoende av nationella regeringar och EU:s institutioner samt skyddad mot politiskt inflytande och politiska påtryckningar. Parlamentet efterlyser därför öppenhet, objektivitet och insyn i samband med förfarandena för urval och utnämning av den europeiska chefsåklagaren, hans eller hennes biträdande åklagare, de europeiska åklagarna och de europeiska delegerade åklagarna. Parlamentet anser att posten som europeisk åklagare bör vara en heltidstjänst för att man ska kunna förhindra eventuella intressekonflikter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att Europeiska åklagarmyndighetens struktur bör vara fullständigt oberoende av nationella regeringar och EU:s institutioner samt skyddad mot politiskt inflytande och politiska påtryckningar. Parlamentet efterlyser därför öppenhet, objektivitet och insyn i samband med förfarandena för urval och utnämning av den europeiska chefsåklagaren, hans eller hennes biträdande åklagare, de europeiska åklagarna och de europeiska delegerade åklagarna. Parlamentet anser att posten som europeisk åklagare bör vara en heltidstjänst för att man ska kunna förhindra eventuella intressekonflikter.

| 8. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att det görs delaktigt i förfarandena för utnämning av de europeiska åklagarna och föreslår ett öppet urvalsförfarande för kandidater som uppfyller de nödvändiga kriterierna för integritet, yrkeskunnande, erfarenhet och kunskap. Parlamentet anser att de europeiska åklagarna bör utses gemensamt av rådet och parlamentet utgående från en slutlista som utarbetas av kommissionen, efter en bedömning utförd av en oberoende expertpanel bestående av utvalda domare, åklagare och advokater med erkänd kompetens. Den europeiska chefsåklagaren bör utses enligt samma förfarande, efter en utfrågning i parlamentet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att det görs delaktigt i förfarandena för utnämning av de europeiska åklagarna och föreslår ett öppet urvalsförfarande för kandidater som uppfyller de nödvändiga kriterierna för integritet, yrkeskunnande, erfarenhet och kunskap. Parlamentet anser att de europeiska åklagarna bör utses gemensamt av rådet och parlamentet utgående från en slutlista som utarbetas av kommissionen, efter en bedömning utförd av en oberoende expertpanel bestående av utvalda domare, åklagare och advokater med erkänd kompetens. Den europeiska chefsåklagaren bör utses enligt samma förfarande, efter en utfrågning i parlamentet.

| 9. | Europaparlamentet anser att åklagarkollegiets medlemmar bör entledigas efter beslut av Europeiska unionens domstol, på begäran av rådet, kommissionen, parlamentet och/eller den europeiska chefsåklagaren. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att åklagarkollegiets medlemmar bör entledigas efter beslut av Europeiska unionens domstol, på begäran av rådet, kommissionen, parlamentet och/eller den europeiska chefsåklagaren.

| 10. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste involvera nationella, självstyrande rättsliga myndigheter i förfarandena för urval av europeiska delegerade åklagare i enlighet med nationell rätt och praxis. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste involvera nationella, självstyrande rättsliga myndigheter i förfarandena för urval av europeiska delegerade åklagare i enlighet med nationell rätt och praxis.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den bestämmelse i rådets text som avser en årsrapport till EU-institutionerna för att garantera kontinuerlig utvärdering av verksamheten inom det nya organet. Parlamentet uppmanar rådet att se till att årsrapporten bland annat innehåller detaljerade uppgifter om de nationella myndigheternas vilja att samarbeta med Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den bestämmelse i rådets text som avser en årsrapport till EU-institutionerna för att garantera kontinuerlig utvärdering av verksamheten inom det nya organet. Parlamentet uppmanar rådet att se till att årsrapporten bland annat innehåller detaljerade uppgifter om de nationella myndigheternas vilja att samarbeta med Europeiska åklagarmyndigheten.

En tydlig behörighetsuppdelning mellan Europeiska åklagarmyndigheten och nationella myndigheter

| 12. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna om uppdelningen av behörighet mellan Europeiska åklagarmyndigheten och de nationella myndigheterna bör fastställas tydligt för att man ska kunna förhindra all osäkerhet eller eventuella feltolkningar i det operativa skedet: Europeiska åklagarmyndigheten bör vara behörig att utreda och lagföra brott i form av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, i enlighet med direktivet om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. Därför anser parlamentet att Europeiska åklagarmyndigheten först bör avgöra om den är behörig innan nationella myndigheter inleder en egen utredning, för att man ska kunna undvika parallella utredningar som är ineffektiva. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att bestämmelserna om uppdelningen av behörighet mellan Europeiska åklagarmyndigheten och de nationella myndigheterna bör fastställas tydligt för att man ska kunna förhindra all osäkerhet eller eventuella feltolkningar i det operativa skedet: Europeiska åklagarmyndigheten bör vara behörig att utreda och lagföra brott i form av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, i enlighet med direktivet om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. Därför anser parlamentet att Europeiska åklagarmyndigheten först bör avgöra om den är behörig innan nationella myndigheter inleder en egen utredning, för att man ska kunna undvika parallella utredningar som är ineffektiva.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att nationella myndigheter som utreder brott som kan komma att ingå i Europeiska åklagarmyndighetens behörighet bör åläggas en skyldighet att hålla åklagarmyndigheten underrättad om sådana utredningar. För att garantera att åklagarmyndigheten är oberoende och effektiv upprepar parlamentet att den måste ha rätt att ta över sådana utredningar när den bedömer detta som lämpligt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet insisterar på att nationella myndigheter som utreder brott som kan komma att ingå i Europeiska åklagarmyndighetens behörighet bör åläggas en skyldighet att hålla åklagarmyndigheten underrättad om sådana utredningar. För att garantera att åklagarmyndigheten är oberoende och effektiv upprepar parlamentet att den måste ha rätt att ta över sådana utredningar när den bedömer detta som lämpligt.

| 14. | Europarparlamentet upprepar att Europeiska åklagarmyndighetens befogenhet bör omfatta andra brott än de som skadar unionens ekonomiska intressen endast då samtliga nedanstående villkor uppfylls samtidigt:






  a) | Handlingen i fråga utgör samtidigt ett brott som skadar unionens ekonomiska intressen och andra brott, och |
| --- | --- | --- |

14.

Europarparlamentet upprepar att Europeiska åklagarmyndighetens befogenhet bör omfatta andra brott än de som skadar unionens ekonomiska intressen endast då samtliga nedanstående villkor uppfylls samtidigt:

a)

Handlingen i fråga utgör samtidigt ett brott som skadar unionens ekonomiska intressen och andra brott, och

| b) | de brott som skadar unionens ekonomiska intressen är av överordnad betydelse och övriga brott är bara av underordnad betydelse, och |
| --- | --- |

b)

de brott som skadar unionens ekonomiska intressen är av överordnad betydelse och övriga brott är bara av underordnad betydelse, och

| c) | de övriga brotten skulle inte kunna bli föremål för ytterligare prövning och bestraffning om de inte lagfördes och behandlades i domstol tillsammans med de brott som skadar unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

c)

de övriga brotten skulle inte kunna bli föremål för ytterligare prövning och bestraffning om de inte lagfördes och behandlades i domstol tillsammans med de brott som skadar unionens ekonomiska intressen.

Om meningsskiljaktighet uppstår mellan Europeiska åklagarmyndigheten och de nationella åklagarmyndigheterna beträffande utövandet av behörighet ska Europeiska åklagarmyndigheten fatta beslut på central nivå om vem som ska ansvara för utredning och lagföring. Parlamentet anser dessutom att fastställandet av behörighet i enlighet med dessa kriterier alltid bör bli föremål för rättslig omprövning.

En ändamålsenlig struktur för effektiv handläggning av ärendena

| 15. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna överväger möjligheten att ha en kollegial struktur i stället för den hierarkiska som kommissionen ursprungligen föreslog. I detta avseende anser parlamentet att alla beslut om åtal, val av behörig domstol, beslut om omfördelning eller avskrivning av ett ärende och beslut om förlikning bör fattas centralt av de nationella parlamentens kammare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna överväger möjligheten att ha en kollegial struktur i stället för den hierarkiska som kommissionen ursprungligen föreslog. I detta avseende anser parlamentet att alla beslut om åtal, val av behörig domstol, beslut om omfördelning eller avskrivning av ett ärende och beslut om förlikning bör fattas centralt av de nationella parlamentens kammare.

| 16. | Europaparlamentet understryker att dessa kammare bör ha en ledande roll i utredningar och lagföring och inte begränsa sin verksamhet till enbart samordningsuppgifter, utan i stället övervaka de europeiska delegerade åklagarnas arbete på fältet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att dessa kammare bör ha en ledande roll i utredningar och lagföring och inte begränsa sin verksamhet till enbart samordningsuppgifter, utan i stället övervaka de europeiska delegerade åklagarnas arbete på fältet.

| 17. | Europaparlamentet är bekymrat över den automatiska kopplingen mellan en europeisk åklagare vid det centrala huvudkontoret och ett ärende som anhängiggörs i hans eller hennes medlemsstat, eftersom detta kan medföra uppenbara brister med tanke på åklagarnas oberoende och en jämn fördelning av ärenden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är bekymrat över den automatiska kopplingen mellan en europeisk åklagare vid det centrala huvudkontoret och ett ärende som anhängiggörs i hans eller hennes medlemsstat, eftersom detta kan medföra uppenbara brister med tanke på åklagarnas oberoende och en jämn fördelning av ärenden.

| 18. | Därför vill Europaparlamentet att arbetsbördan för åklagarmyndigheten ska organiseras rationellt på central nivå. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att systemet för fördelning av ärenden mellan de nationella parlamentens kammare bör följa objektiva, på förhand fastställda kriterier. Parlamentet föreslår också att det i ett senare skede kan fastställas en särskild specialisering för dessa kammare. |
| --- | --- |

18.

Därför vill Europaparlamentet att arbetsbördan för åklagarmyndigheten ska organiseras rationellt på central nivå. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att systemet för fördelning av ärenden mellan de nationella parlamentens kammare bör följa objektiva, på förhand fastställda kriterier. Parlamentet föreslår också att det i ett senare skede kan fastställas en särskild specialisering för dessa kammare.

| 19. | Europaparlamentet är övertygat om att den nödvändiga kunskapen, erfarenheten och expertisen inom de nationella brottsbekämpningssystemen likaledes kommer att garanteras av Europeiska åklagarmyndighetens personal på det centrala huvudkontoret. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är övertygat om att den nödvändiga kunskapen, erfarenheten och expertisen inom de nationella brottsbekämpningssystemen likaledes kommer att garanteras av Europeiska åklagarmyndighetens personal på det centrala huvudkontoret.

Utredningsåtgärder och tillåtlighet av bevismaterial

| 20. | Europaparlamentet uppmanar den lagstiftande myndigheten att säkerställa effektiva förfaranden för att Europeiska åklagarmyndigheten ska få tillstånd för utredningsåtgärder i gränsöverskridande ärenden, i enlighet med lagstiftningen i de medlemsstater där åtgärden i fråga ska verkställas. Parlamentet påminner om att medlagstiftarna enades om kriterier för medlemsstaterna när det gäller att begära utredningsåtgärder mot bakgrund av principen om ömsesidigt erkännande enligt direktiv 2014/41/EU om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området. Parlamentet anser att samma kriterier bör tillämpas på utredningsåtgärder som ska godkännas av Europeiska åklagarmyndigheten, särskilt när det gäller grunder för vägran. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar den lagstiftande myndigheten att säkerställa effektiva förfaranden för att Europeiska åklagarmyndigheten ska få tillstånd för utredningsåtgärder i gränsöverskridande ärenden, i enlighet med lagstiftningen i de medlemsstater där åtgärden i fråga ska verkställas. Parlamentet påminner om att medlagstiftarna enades om kriterier för medlemsstaterna när det gäller att begära utredningsåtgärder mot bakgrund av principen om ömsesidigt erkännande enligt direktiv 2014/41/EU om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området. Parlamentet anser att samma kriterier bör tillämpas på utredningsåtgärder som ska godkännas av Europeiska åklagarmyndigheten, särskilt när det gäller grunder för vägran.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar rådet att säkerställa tillåtlighet av bevismaterial som samlats in av Europeiska åklagarmyndigheten med fullständig respekt för den relevanta EU-lagstiftningen och nationella lagstiftningen i hela unionen, eftersom detta är avgörande för att garantera en effektiv lagföring i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar rådet att säkerställa tillåtlighet av bevismaterial som samlats in av Europeiska åklagarmyndigheten med fullständig respekt för den relevanta EU-lagstiftningen och nationella lagstiftningen i hela unionen, eftersom detta är avgörande för att garantera en effektiv lagföring i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att Europeiska åklagarmyndigheten bör ta fram allt relevant bevismaterial, både inkulperande och exkulperande. Vidare insisterar parlamentet på behovet av att i varje utredning som Europeiska åklagarmyndigheten utför bevilja den misstänkte eller åtalade vissa rättigheter rörande bevisning, framför allt följande:






  a) | Misstänkta och åtalade bör ha rätt att framlägga bevis för Europeiska åklagarmyndighetens övervägande. |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar att Europeiska åklagarmyndigheten bör ta fram allt relevant bevismaterial, både inkulperande och exkulperande. Vidare insisterar parlamentet på behovet av att i varje utredning som Europeiska åklagarmyndigheten utför bevilja den misstänkte eller åtalade vissa rättigheter rörande bevisning, framför allt följande:

a)

Misstänkta och åtalade bör ha rätt att framlägga bevis för Europeiska åklagarmyndighetens övervägande.

| b) | Misstänkta och åtalade bör ha rätt att kräva att Europeiska åklagarmyndigheten ska samla in all bevisning som är relevant för utredningar, inbegripet utnämning av sakkunniga och hörande av vittnen. |
| --- | --- |

b)

Misstänkta och åtalade bör ha rätt att kräva att Europeiska åklagarmyndigheten ska samla in all bevisning som är relevant för utredningar, inbegripet utnämning av sakkunniga och hörande av vittnen.

| 23. | Med tanke på att brott med gränsöverskridande karaktär som ingår i Europeiska åklagarmyndighetens behörighet kan omfattas av flera jurisdiktioner betraktar Europaparlamentet det som centralt att säkerställa att de europeiska åklagarna, de delegerade europeiska åklagarna och de nationella åklagarmyndigheterna till fullo respekterar principen ne bis in idem i samband med lagföring av brott som omfattas av Europeiska åklagarmyndighetens behörighet. |
| --- | --- |

23.

Med tanke på att brott med gränsöverskridande karaktär som ingår i Europeiska åklagarmyndighetens behörighet kan omfattas av flera jurisdiktioner betraktar Europaparlamentet det som centralt att säkerställa att de europeiska åklagarna, de delegerade europeiska åklagarna och de nationella åklagarmyndigheterna till fullo respekterar principen ne bis in idem i samband med lagföring av brott som omfattas av Europeiska åklagarmyndighetens behörighet.

Tillgång till domstolsprövning

| 24. | Europaparlamentet framhåller att rätten till rättsmedel alltid bör upprätthållas i samband med Europeiska åklagarmyndighetens verksamhet. Parlamentet betonar också att åklagarmyndigheten måste kunna arbeta effektivt. Europeiska åklagarmyndighetens samtliga beslut bör därför bli föremål för rättslig omprövning vid den behöriga domstolen. Parlamentet betonar att beslut som fattas av de nationella parlamentens kammare, t.ex. beslut om val av behörig domstol för lagföringen, beslut att avskriva eller omfördela ärenden och beslut om förlikning bör kunna överklagas vid unionens domstolar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller att rätten till rättsmedel alltid bör upprätthållas i samband med Europeiska åklagarmyndighetens verksamhet. Parlamentet betonar också att åklagarmyndigheten måste kunna arbeta effektivt. Europeiska åklagarmyndighetens samtliga beslut bör därför bli föremål för rättslig omprövning vid den behöriga domstolen. Parlamentet betonar att beslut som fattas av de nationella parlamentens kammare, t.ex. beslut om val av behörig domstol för lagföringen, beslut att avskriva eller omfördela ärenden och beslut om förlikning bör kunna överklagas vid unionens domstolar.

| 25. | Europaparlamentet anser att Europeiska åklagarmyndigheten bör betraktas som en nationell myndighet inför de behöriga domstolarna i medlemsstaterna i samband med domstolsprövning av alla utredningsåtgärder och övriga processuella åtgärder som den vidtar under utövandet av sin åklagarbefogenhet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att Europeiska åklagarmyndigheten bör betraktas som en nationell myndighet inför de behöriga domstolarna i medlemsstaterna i samband med domstolsprövning av alla utredningsåtgärder och övriga processuella åtgärder som den vidtar under utövandet av sin åklagarbefogenhet.

Ett konsekvent rättsligt skydd för misstänkta och åtalade personer

| 26. | Europaparlamentet påminner om att den nya myndigheten bör utföra sina uppgifter med fullständig respekt för rättigheterna för misstänkta eller åtalade personer, som finns inskrivna i artikel 6 i EU-fördraget, artikel 16 i EUF-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, liksom i den lagstiftning som redan har antagits på unionsnivå avseende de processuella rättigheterna för misstänkta eller åtalade personer vid straffrättsliga förfaranden samt avseende skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att den nya myndigheten bör utföra sina uppgifter med fullständig respekt för rättigheterna för misstänkta eller åtalade personer, som finns inskrivna i artikel 6 i EU-fördraget, artikel 16 i EUF-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, liksom i den lagstiftning som redan har antagits på unionsnivå avseende de processuella rättigheterna för misstänkta eller åtalade personer vid straffrättsliga förfaranden samt avseende skydd av personuppgifter.

| 27. | Europaparlamentet bekräftar att det framtida direktivet om rättshjälp bör vara lika tillämpligt på alla misstänkta och åtalade vilkas ärenden utreds eller lagförs av Europeiska åklagarmyndigheten. Eftersom det inte finns något relevant EU-direktiv uppmanas medlemsstaterna att säkerställa effektiv tillgång till rättshjälp i enlighet med relevanta nationella rättsakter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet bekräftar att det framtida direktivet om rättshjälp bör vara lika tillämpligt på alla misstänkta och åtalade vilkas ärenden utreds eller lagförs av Europeiska åklagarmyndigheten. Eftersom det inte finns något relevant EU-direktiv uppmanas medlemsstaterna att säkerställa effektiv tillgång till rättshjälp i enlighet med relevanta nationella rättsakter.

| 28. | Europaparlamentet betonar att alla misstänkta och åtalade vilkas ärenden utreds eller lagförs av Europeiska åklagarmyndigheten har rätt till skydd av personuppgifter. I detta sammanhang understryker parlamentet att behandling av personuppgifter som genomförs av Europeiska åklagarmyndigheten omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001. Parlamentet betonar att särskilda bestämmelser om uppgiftsskydd i rådets förordning om inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten endast får komplettera och förtydliga bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001, och endast i den omfattning som det är nödvändigt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att alla misstänkta och åtalade vilkas ärenden utreds eller lagförs av Europeiska åklagarmyndigheten har rätt till skydd av personuppgifter. I detta sammanhang understryker parlamentet att behandling av personuppgifter som genomförs av Europeiska åklagarmyndigheten omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001. Parlamentet betonar att särskilda bestämmelser om uppgiftsskydd i rådets förordning om inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten endast får komplettera och förtydliga bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001, och endast i den omfattning som det är nödvändigt.

| 29. | Europaparlamentet bekräftar sin starka vilja att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten och reformera Eurojust i enlighet med det som kommissionen anför i sina båda förslag. Parlamentet vill att kommissionen justerar sina uppskattningar av den kollegiala strukturens budgetkonsekvenser. Parlamentet vill att man klargör förbindelserna mellan Eurojust, Europeiska åklagarmyndigheten och Olaf, så att deras respektive roller i skyddet av unionens finansiella intressen är tydligt differentierade. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utreda möjligheten till en mer integrerad strategi för dessa organ i syfte att effektivisera utredningarna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet bekräftar sin starka vilja att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten och reformera Eurojust i enlighet med det som kommissionen anför i sina båda förslag. Parlamentet vill att kommissionen justerar sina uppskattningar av den kollegiala strukturens budgetkonsekvenser. Parlamentet vill att man klargör förbindelserna mellan Eurojust, Europeiska åklagarmyndigheten och Olaf, så att deras respektive roller i skyddet av unionens finansiella intressen är tydligt differentierade. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utreda möjligheten till en mer integrerad strategi för dessa organ i syfte att effektivisera utredningarna.

o

o o

| 30. | Europaparlamentet uppmanar bestämt rådet att följa dessa rekommendationer och understryker att ovanstående villkor är avgörande för att parlamentet ska godkänna förslaget till rådets förordning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar bestämt rådet att följa dessa rekommendationer och understryker att ovanstående villkor är avgörande för att parlamentet ska godkänna förslaget till rådets förordning.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0234.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0444.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/32

---

P8_TA(2015)0174

Alkoholstrategi

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om alkoholstrategi (2015/2543(RSP))

(2016/C 346/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om EU:s alkoholstrategi (O-000008/2015 – B8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om EU:s alkoholstrategi (O-000008/2015 – B8-0108/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett tredje program för unionens åtgärder på hälsoområdet (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1350/2007/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett tredje program för unionens åtgärder på hälsoområdet (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1350/2007/EG (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om att minska ojämlikhet i hälsa i EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om att minska ojämlikhet i hälsa i EU (2),

| — | med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det står att unionen endast ska komplettera medlemsstaternas insatser i folkhälsofrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det står att unionen endast ska komplettera medlemsstaternas insatser i folkhälsofrågor,

| — | med beaktande av årsrapporten från 2011 för EU:s plattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från 2011 för EU:s plattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 september 2007 om en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 september 2007 om en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna (3),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) möte den 1–2 december 2011 om utjämning av skillnaderna i hälsa i EU genom samordnade åtgärder för att främja en hälsosam livsstil, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) möte den 1–2 december 2011 om utjämning av skillnaderna i hälsa i EU genom samordnade åtgärder för att främja en hälsosam livsstil,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Alkoholmissbruk är den näst vanligaste livsstilsrelaterade sjukdomsorsaken i vissa medlemsstater, och alkoholberoende utgör en riskfaktor för över 60 kroniska sjukdomar, bland annat alkoholbetingade leversjukdomar, alkoholbetingad kronisk bukspottkörtelinflammation och nästan alla andra matsmältningssjukdomar, cancer, diabetes, hjärt-kärlsjukdomar, fetma, fetala alkoholspektrumstörningar och neuropsykiatriska syndrom såsom alkoholberoende. |
| --- | --- |

A.

Alkoholmissbruk är den näst vanligaste livsstilsrelaterade sjukdomsorsaken i vissa medlemsstater, och alkoholberoende utgör en riskfaktor för över 60 kroniska sjukdomar, bland annat alkoholbetingade leversjukdomar, alkoholbetingad kronisk bukspottkörtelinflammation och nästan alla andra matsmältningssjukdomar, cancer, diabetes, hjärt-kärlsjukdomar, fetma, fetala alkoholspektrumstörningar och neuropsykiatriska syndrom såsom alkoholberoende.

| B. | De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har bäst förutsättningar att utarbeta individuella strategier för att förhindra att människor missbrukar alkohol. |
| --- | --- |

B.

De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har bäst förutsättningar att utarbeta individuella strategier för att förhindra att människor missbrukar alkohol.

| C. | Det finns ett orsakssamband mellan alkoholmissbruk och en lång rad psykiska och beteendemässiga störningar, andra icke överförbara sjukdomar och skador. |
| --- | --- |

C.

Det finns ett orsakssamband mellan alkoholmissbruk och en lång rad psykiska och beteendemässiga störningar, andra icke överförbara sjukdomar och skador.

| D. | De direkta och indirekta samhällskostnaderna till följd av alkoholmissbruk beräknades 2010 uppgå till 155,8 miljarder euro i Europa, varav merparten (82,9 miljarder euro) låg utanför hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

D.

De direkta och indirekta samhällskostnaderna till följd av alkoholmissbruk beräknades 2010 uppgå till 155,8 miljarder euro i Europa, varav merparten (82,9 miljarder euro) låg utanför hälso- och sjukvårdssystemet.

| E. | Alkoholmissbruk orsakar årligen 3,3 miljoner dödsfall globalt, eller 5,9 procent av dödsfallen. Omkring 25 procent av alla dödsfall i åldersgruppen 20–39 år kan hänföras till alkoholmissbruk. Dödsfallen inträffar ofta på grund av olyckor, våld eller leverskador. |
| --- | --- |

E.

Alkoholmissbruk orsakar årligen 3,3 miljoner dödsfall globalt, eller 5,9 procent av dödsfallen. Omkring 25 procent av alla dödsfall i åldersgruppen 20–39 år kan hänföras till alkoholmissbruk. Dödsfallen inträffar ofta på grund av olyckor, våld eller leverskador.

| F. | Uppskattningsvis 5–9 miljoner barn lever i familjer som påverkas negativt av alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

F.

Uppskattningsvis 5–9 miljoner barn lever i familjer som påverkas negativt av alkoholkonsumtion.

| G. | All alkoholkonsumtion får inte samma konsekvenser eftersom detta i hög grad beror på konsumtionsmönstret, inbegripet vad som konsumeras och hur. Dryckesmönster och trender varierar stort mellan olika regioner i EU, med tydliga lokala konsumtionsmönster och hälsoeffekter som kan knytas till en skadlig konsumtion av alkohol. Sociala, kulturella, geografiska och ekonomiska variationer i EU-länderna gör att det blir nödvändigt att skilja mellan olika konsumtionsmönster och konsumtionstrender. |
| --- | --- |

G.

All alkoholkonsumtion får inte samma konsekvenser eftersom detta i hög grad beror på konsumtionsmönstret, inbegripet vad som konsumeras och hur. Dryckesmönster och trender varierar stort mellan olika regioner i EU, med tydliga lokala konsumtionsmönster och hälsoeffekter som kan knytas till en skadlig konsumtion av alkohol. Sociala, kulturella, geografiska och ekonomiska variationer i EU-länderna gör att det blir nödvändigt att skilja mellan olika konsumtionsmönster och konsumtionstrender.

| H. | En politik som syftar till att minska alkoholrelaterade skador och stödja en ansvarsfull alkoholkonsumtion som är skräddarsydd efter specifika lokala och regionala situationer skulle medföra minskade hälso- och socialvårdsutgifter med anknytning till de direkta och indirekta effekterna av alkoholrelaterade skador, såsom alkoholberoende, kroniska sjukdomar, dödstal och våld i hemmet, samt alkoholrelaterade kostnader. En politik för att minska alkoholrelaterade skador bör inte bara inkludera hälso- och sjukvården utan även relevanta aktörer, inklusive föreningar som stödjer personer som lider av alkoholism, och bör ligga helt i linje med subsidiaritetsprincipen och hälsoprincipen i alla strategier, samtidigt som betydande förbättringar i folkhälsan säkerställs. |
| --- | --- |

H.

En politik som syftar till att minska alkoholrelaterade skador och stödja en ansvarsfull alkoholkonsumtion som är skräddarsydd efter specifika lokala och regionala situationer skulle medföra minskade hälso- och socialvårdsutgifter med anknytning till de direkta och indirekta effekterna av alkoholrelaterade skador, såsom alkoholberoende, kroniska sjukdomar, dödstal och våld i hemmet, samt alkoholrelaterade kostnader. En politik för att minska alkoholrelaterade skador bör inte bara inkludera hälso- och sjukvården utan även relevanta aktörer, inklusive föreningar som stödjer personer som lider av alkoholism, och bör ligga helt i linje med subsidiaritetsprincipen och hälsoprincipen i alla strategier, samtidigt som betydande förbättringar i folkhälsan säkerställs.

| I. | Missbruk och skadlig alkoholkonsumtion kan leda till alkoholberoende, vilket måste ges ökad uppmärksamhet och mer stöd inom medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

I.

Missbruk och skadlig alkoholkonsumtion kan leda till alkoholberoende, vilket måste ges ökad uppmärksamhet och mer stöd inom medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem.

| J. | Det bör betonas att vissa grupper löper större risk att ha ett felaktigt förhållningssätt till alkoholkonsumtion, däribland ungdomar. 25 procent av alla dödsfall bland unga män mellan 15 och 29 år är alkoholrelaterade, medan motsvarande siffra för unga kvinnor är 10 procent. En överdriven alkoholkonsumtion bland ungdomar är ett missbruk som sprider sig i medlemsstaterna och omfattar speciella konsumtionsmönster, såsom berusningsdrickande. En mans lever bryter i regel ner alkohol många gånger snabbare än en kvinnas lever, vilket innebär att kvinnor blir kroniska alkoholister betydligt snabbare och genom att dricka mindre mängd alkohol. |
| --- | --- |

J.

Det bör betonas att vissa grupper löper större risk att ha ett felaktigt förhållningssätt till alkoholkonsumtion, däribland ungdomar. 25 procent av alla dödsfall bland unga män mellan 15 och 29 år är alkoholrelaterade, medan motsvarande siffra för unga kvinnor är 10 procent. En överdriven alkoholkonsumtion bland ungdomar är ett missbruk som sprider sig i medlemsstaterna och omfattar speciella konsumtionsmönster, såsom berusningsdrickande. En mans lever bryter i regel ner alkohol många gånger snabbare än en kvinnas lever, vilket innebär att kvinnor blir kroniska alkoholister betydligt snabbare och genom att dricka mindre mängd alkohol.

| K. | En persons utsatthet för alkoholrelaterade skador hänger samman med en rad olika faktorer, såsom socioekonomisk nivå, kulturell bakgrund och föräldrars och vänners dryckesmönster, samt i hur hög grad lämpliga strategier på detta område genomförs och genomdrivs. Utsattheten inom en samhällsgrupp kan ibland skilja sig lika mycket åt som utsattheten mellan olika samhällsgrupper. |
| --- | --- |

K.

En persons utsatthet för alkoholrelaterade skador hänger samman med en rad olika faktorer, såsom socioekonomisk nivå, kulturell bakgrund och föräldrars och vänners dryckesmönster, samt i hur hög grad lämpliga strategier på detta område genomförs och genomdrivs. Utsattheten inom en samhällsgrupp kan ibland skilja sig lika mycket åt som utsattheten mellan olika samhällsgrupper.

| L. | En småskalig produktion av alkoholhaltiga drycker är i en del regioner i Europa också en grundpelare för turistnäringen där. |
| --- | --- |

L.

En småskalig produktion av alkoholhaltiga drycker är i en del regioner i Europa också en grundpelare för turistnäringen där.

| M. | Reklam och marknadsföring påverkar alkoholkonsumtionen, särskilt hos ungdomar. Genomförandet av direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster är grundläggande för att skydda barns och minderårigas fysiska, mentala och moraliska utveckling. Det finns ett samband mellan tidig alkoholdebut och sannolikheten för alkoholproblem som vuxen. De mest effektiva metoderna för att förhindra överdriven alkoholkonsumtion bland unga är utbildning, information och preventiva kampanjer. Därför bör kommissionen utan dröjsmål utarbeta en ny alkoholstrategi för EU i syfte att bekämpa överkonsumtionen av alkohol, samt via informationskampanjer informera medborgarna om alkoholkonsumtionens skadliga hälsoeffekter. |
| --- | --- |

M.

Reklam och marknadsföring påverkar alkoholkonsumtionen, särskilt hos ungdomar. Genomförandet av direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster är grundläggande för att skydda barns och minderårigas fysiska, mentala och moraliska utveckling. Det finns ett samband mellan tidig alkoholdebut och sannolikheten för alkoholproblem som vuxen. De mest effektiva metoderna för att förhindra överdriven alkoholkonsumtion bland unga är utbildning, information och preventiva kampanjer. Därför bör kommissionen utan dröjsmål utarbeta en ny alkoholstrategi för EU i syfte att bekämpa överkonsumtionen av alkohol, samt via informationskampanjer informera medborgarna om alkoholkonsumtionens skadliga hälsoeffekter.

| N. | Världshälsorganisationen (WHO) framhåller att det behövs ytterligare kunskap och åtgärder inom områden som hur alkoholkonsumtion påverkar foster, alkohol och äldre, socialt missgynnade personer och alkoholrelaterat socialt utanförskap. |
| --- | --- |

N.

Världshälsorganisationen (WHO) framhåller att det behövs ytterligare kunskap och åtgärder inom områden som hur alkoholkonsumtion påverkar foster, alkohol och äldre, socialt missgynnade personer och alkoholrelaterat socialt utanförskap.

| O. | Det finns olika vanor och trender när det gäller alkoholkonsumtionen inom EU vilket även avspeglas på lokal nivå, bland annat på grund av sociala, kulturella, geografiska och ekonomiska skillnader, och detta leder till olika attityder till drickande. |
| --- | --- |

O.

Det finns olika vanor och trender när det gäller alkoholkonsumtionen inom EU vilket även avspeglas på lokal nivå, bland annat på grund av sociala, kulturella, geografiska och ekonomiska skillnader, och detta leder till olika attityder till drickande.

| P. | Det behövs en tydlig åtskillnad mellan ansvarsfull och skadlig alkoholkonsumtion. En ansvarsfull alkoholkonsumtion är förenlig med en hälsosam livsstil. |
| --- | --- |

P.

Det behövs en tydlig åtskillnad mellan ansvarsfull och skadlig alkoholkonsumtion. En ansvarsfull alkoholkonsumtion är förenlig med en hälsosam livsstil.

| Q. | Ungefär en trafikolycka av fyra kan kopplas till rattfylleri, och minst 5 200 människor dödas varje år i alkoholrelaterade trafikolyckor i EU. Rattfylleri är den näst vanligaste orsaken till dödsolyckor på EU:s vägar. |
| --- | --- |

Q.

Ungefär en trafikolycka av fyra kan kopplas till rattfylleri, och minst 5 200 människor dödas varje år i alkoholrelaterade trafikolyckor i EU. Rattfylleri är den näst vanligaste orsaken till dödsolyckor på EU:s vägar.

| R. | Många EU-medborgare, särskilt ungdomar, är inte tillräckligt informerade om hälsofarorna med skadlig alkoholkonsumtion och alkoholberoende, och förebyggande och medvetandegörande är därför nödvändiga delar av den nya alkoholstrategin för EU. En tidig identifiering av och rådgivning för personer med skadliga alkoholkonsumtionsmönster har visat sig effektivt. Det finns ett stort utrymme för förbättringar när det gäller att skydda minderåriga från alkoholreklam. |
| --- | --- |

R.

Många EU-medborgare, särskilt ungdomar, är inte tillräckligt informerade om hälsofarorna med skadlig alkoholkonsumtion och alkoholberoende, och förebyggande och medvetandegörande är därför nödvändiga delar av den nya alkoholstrategin för EU. En tidig identifiering av och rådgivning för personer med skadliga alkoholkonsumtionsmönster har visat sig effektivt. Det finns ett stort utrymme för förbättringar när det gäller att skydda minderåriga från alkoholreklam.

| S. | I förordning (EU) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 (4) fastställs att livsmedel ska anses som icke säkra om de anses vara skadliga för hälsan. |
| --- | --- |

S.

I förordning (EU) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 (4) fastställs att livsmedel ska anses som icke säkra om de anses vara skadliga för hälsan.

| T. | Olika ålderskategorier uppvisar olika dryckesmönster, vilket hittills inte har belysts i tillräckligt hög grad. |
| --- | --- |

T.

Olika ålderskategorier uppvisar olika dryckesmönster, vilket hittills inte har belysts i tillräckligt hög grad.

| U. | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (5) undantogs drycker med en alkoholhalt på över 1,2 volymprocent från två av bestämmelserna, närmare bestämt från ingrediensförteckningen och näringsdeklarationen. De risker som är förknippade med alkohol innebär dock att det krävs heltäckande information om alkoholhaltiga drycker. |
| --- | --- |

U.

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (5) undantogs drycker med en alkoholhalt på över 1,2 volymprocent från två av bestämmelserna, närmare bestämt från ingrediensförteckningen och näringsdeklarationen. De risker som är förknippade med alkohol innebär dock att det krävs heltäckande information om alkoholhaltiga drycker.

| V. | Genom förordning (EU) nr 1169/2011 ålades kommissionen att senast i december 2014 lägga fram en rapport med en utvärdering om huruvida alkoholhaltiga drycker i framtiden bör omfattas av kravet på att tillhandahålla uppgifter om energivärdet och skälen till eventuella undantag, samt ett lagförslag, om lämpligt, med bestämmelser om en ingrediensförteckning eller obligatorisk näringsdeklaration för dessa produkter. |
| --- | --- |

V.

Genom förordning (EU) nr 1169/2011 ålades kommissionen att senast i december 2014 lägga fram en rapport med en utvärdering om huruvida alkoholhaltiga drycker i framtiden bör omfattas av kravet på att tillhandahålla uppgifter om energivärdet och skälen till eventuella undantag, samt ett lagförslag, om lämpligt, med bestämmelser om en ingrediensförteckning eller obligatorisk näringsdeklaration för dessa produkter.

| W. | EU:s alkoholstrategi har varit ett framgångsrikt stöd för medlemsstaterna i arbetet med att minska de skador som alkoholmissbruk ger, i synnerhet genom utbyte av bästa praxis inom områden som skydd av unga, minskning av alkoholrelaterade trafikolyckor, medvetandegörande information om alkoholkonsumtion och en gemensam databas och gemensam övervakning på EU-nivå, samt bidragit till en ökad samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna som i slutändan ledde till att handlingsplanen om ungdomars drickande och berusningsdrickande (2014–2016) utarbetades av kommittén för nationell alkoholpolitik och alkoholrelaterade åtgärder (CNAPA). |
| --- | --- |

W.

EU:s alkoholstrategi har varit ett framgångsrikt stöd för medlemsstaterna i arbetet med att minska de skador som alkoholmissbruk ger, i synnerhet genom utbyte av bästa praxis inom områden som skydd av unga, minskning av alkoholrelaterade trafikolyckor, medvetandegörande information om alkoholkonsumtion och en gemensam databas och gemensam övervakning på EU-nivå, samt bidragit till en ökad samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna som i slutändan ledde till att handlingsplanen om ungdomars drickande och berusningsdrickande (2014–2016) utarbetades av kommittén för nationell alkoholpolitik och alkoholrelaterade åtgärder (CNAPA).

| X. | Deltagandet av en bred uppsättning aktörer inom det europeiska forumet för alkohol och hälsa, och även utanför detta, har främjat utvecklingen av konkreta och mätbara åtgärder för att minska alkoholmissbruksrelaterade skador på lokal nivå inom hela EU. |
| --- | --- |

X.

Deltagandet av en bred uppsättning aktörer inom det europeiska forumet för alkohol och hälsa, och även utanför detta, har främjat utvecklingen av konkreta och mätbara åtgärder för att minska alkoholmissbruksrelaterade skador på lokal nivå inom hela EU.

| Y. | Det tredje gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2014–2020) främjar spridning av validerad bästa praxis för kostnadseffektiva förebyggande åtgärder med fokus på de viktigaste riskfaktorerna, däribland alkoholmissbruk. |
| --- | --- |

Y.

Det tredje gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2014–2020) främjar spridning av validerad bästa praxis för kostnadseffektiva förebyggande åtgärder med fokus på de viktigaste riskfaktorerna, däribland alkoholmissbruk.

| Z. | Den externa utvärdering av strategin som genomfördes 2012 bekräftade att den befintliga strategins angreppssätt och prioriteringar är relevanta och användbara. |
| --- | --- |

Z.

Den externa utvärdering av strategin som genomfördes 2012 bekräftade att den befintliga strategins angreppssätt och prioriteringar är relevanta och användbara.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen vid CNAPA-mötet den 22 oktober 2013 informerade om sin avsikt att ha ett nära samarbete med medlemsstaterna för att ta fram en europeisk handlingsplan för att minska alkoholrelaterade skador. Parlamentet noterar att handlingsplanen om ungdomars drickande och berusningsdrickande (2014–2016) antogs i september 2014 och uppmanar kommissionen att övervaka medlemsstaternas genomförande av den. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen vid CNAPA-mötet den 22 oktober 2013 informerade om sin avsikt att ha ett nära samarbete med medlemsstaterna för att ta fram en europeisk handlingsplan för att minska alkoholrelaterade skador. Parlamentet noterar att handlingsplanen om ungdomars drickande och berusningsdrickande (2014–2016) antogs i september 2014 och uppmanar kommissionen att övervaka medlemsstaternas genomförande av den.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge vägledning rörande alkoholrelaterade skador samt att fortsätta sitt arbete med att stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter i de fall då detta ger ett mervärde, samtidigt som man respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge vägledning rörande alkoholrelaterade skador samt att fortsätta sitt arbete med att stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter i de fall då detta ger ett mervärde, samtidigt som man respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 3. | Europaparlamentet betonar att för att minska de hälso- och säkerhetsmässiga problem och de socioekonomiska problem som orsakas av alkohol krävs det insatser rörande alkoholkonsumtionens omfattning, mönster och kontext, samt rörande de bredare tillhörande sociala bestämningsfaktorerna genom bland annat utbildning och informationskampanjer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att för att minska de hälso- och säkerhetsmässiga problem och de socioekonomiska problem som orsakas av alkohol krävs det insatser rörande alkoholkonsumtionens omfattning, mönster och kontext, samt rörande de bredare tillhörande sociala bestämningsfaktorerna genom bland annat utbildning och informationskampanjer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart påbörja arbetet med en ny alkoholstrategi för EU (2016–2022) med samma mål, och att uppdatera regelverket för att stödja de nationella regeringarna i deras arbete mot alkoholrelaterade skador, att stödja kontroll och insamling av pålitliga uppgifter, att uppmuntra förebyggande och hälsofrämjande åtgärder och utbildning, tidig diagnos, bättre tillgång till behandling och kontinuerligt stöd till drabbade och deras anhöriga, däribland rådgivning, att minska de trafikolyckor som orsakas av rattfylleri samt att i större utsträckning särskilja dryckesmönster, beteenden och attityder till alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart påbörja arbetet med en ny alkoholstrategi för EU (2016–2022) med samma mål, och att uppdatera regelverket för att stödja de nationella regeringarna i deras arbete mot alkoholrelaterade skador, att stödja kontroll och insamling av pålitliga uppgifter, att uppmuntra förebyggande och hälsofrämjande åtgärder och utbildning, tidig diagnos, bättre tillgång till behandling och kontinuerligt stöd till drabbade och deras anhöriga, däribland rådgivning, att minska de trafikolyckor som orsakas av rattfylleri samt att i större utsträckning särskilja dryckesmönster, beteenden och attityder till alkoholkonsumtion.

| 5. | Europaparlamentet anser att den nuvarande EU-strategin för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska alkoholrelaterade skador i stort sett bör förnyas med samma upplägg och samma mål, det vill säga att bekämpa alkoholrelaterade skador på medlemsstaternas nivå, vara handlingsinriktad och främja ett angreppssätt med flera deltagande aktörer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att den nuvarande EU-strategin för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska alkoholrelaterade skador i stort sett bör förnyas med samma upplägg och samma mål, det vill säga att bekämpa alkoholrelaterade skador på medlemsstaternas nivå, vara handlingsinriktad och främja ett angreppssätt med flera deltagande aktörer.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart utarbeta den rapport som föreskrivs i förordning (EU) nr 1169/2011 senast i december 2014 och utvärdera om alkoholhaltiga drycker i framtiden bör omfattas av kravet att tillhandahålla information om ingredienser och näringsinnehåll, samtidigt som man i synnerhet tar hänsyn till effekterna på små och medelstora företag och på den hantverksmässiga produktionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart utarbeta den rapport som föreskrivs i förordning (EU) nr 1169/2011 senast i december 2014 och utvärdera om alkoholhaltiga drycker i framtiden bör omfattas av kravet att tillhandahålla information om ingredienser och näringsinnehåll, samtidigt som man i synnerhet tar hänsyn till effekterna på små och medelstora företag och på den hantverksmässiga produktionen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart begära att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) gör en ny bedömning av användningen av acetaldehyd som smakämne i alkoholhaltiga och alkoholfria drycker. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart begära att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) gör en ny bedömning av användningen av acetaldehyd som smakämne i alkoholhaltiga och alkoholfria drycker.

| 8. | Europaparlamentet betonar att åtminstone kaloriinnehållet i alkoholhaltiga drycker behöver anges på etiketter så snart som möjligt, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta senast 2016. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att åtminstone kaloriinnehållet i alkoholhaltiga drycker behöver anges på etiketter så snart som möjligt, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta senast 2016.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart påbörja arbetet med en ny alkoholstrategi för EU (2016–2022) och att då beakta CNAPA:s handlingsplan och slutsatserna från den oberoende utvärderingen av EU:s strategi mot alkoholrelaterade skador, för att på så sätt säkerställa att de resultat som har nåtts hittills ger en varaktig effekt och för att fortsätta stödja nationella regeringar med att få bukt med alkoholrelaterade skador på lång sikt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart påbörja arbetet med en ny alkoholstrategi för EU (2016–2022) och att då beakta CNAPA:s handlingsplan och slutsatserna från den oberoende utvärderingen av EU:s strategi mot alkoholrelaterade skador, för att på så sätt säkerställa att de resultat som har nåtts hittills ger en varaktig effekt och för att fortsätta stödja nationella regeringar med att få bukt med alkoholrelaterade skador på lång sikt.

| 10. | Europaparlamentet understryker att komplementariteten mellan lagstiftning och uppförandekoder för att skydda minderåriga från den riskfyllda alkoholkonsumtionens skadliga effekter är nödvändig för att garantera ett effektivt skydd av minderåriga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att strikt genomdriva befintlig nationell lagstiftning om åldersgränser för alkoholkonsumtion och utvärdera behoven av ytterligare rättsligt bindande bestämmelser för att säkerställa ett effektivt skydd av minderåriga. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att komplementariteten mellan lagstiftning och uppförandekoder för att skydda minderåriga från den riskfyllda alkoholkonsumtionens skadliga effekter är nödvändig för att garantera ett effektivt skydd av minderåriga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att strikt genomdriva befintlig nationell lagstiftning om åldersgränser för alkoholkonsumtion och utvärdera behoven av ytterligare rättsligt bindande bestämmelser för att säkerställa ett effektivt skydd av minderåriga.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina hälso- och sjukvårdssystem driva en politik och ge behandlingar som minskar enskilda personers alkoholberoende. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina hälso- och sjukvårdssystem driva en politik och ge behandlingar som minskar enskilda personers alkoholberoende.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina utbildningsinsatser, särskilt för minderåriga och gravida, om alkoholkonsumtionens skadliga effekter, och att om så är nödvändigt lagstifta i enlighet härmed. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina utbildningsinsatser, särskilt för minderåriga och gravida, om alkoholkonsumtionens skadliga effekter, och att om så är nödvändigt lagstifta i enlighet härmed.

| 13. | Europaparlamentet är medvetet om skillnaderna i konsumtionsmönster mellan medlemsstaterna och om de kulturella aspekterna av en ansvarsfylld alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är medvetet om skillnaderna i konsumtionsmönster mellan medlemsstaterna och om de kulturella aspekterna av en ansvarsfylld alkoholkonsumtion.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av EU-omfattande informationskampanj som varnar gravida kvinnor för att dricka alkohol, och uppmanar kommissionen att granska effekterna av en märkning med en sådan varning samt lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta senast 2016. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av EU-omfattande informationskampanj som varnar gravida kvinnor för att dricka alkohol, och uppmanar kommissionen att granska effekterna av en märkning med en sådan varning samt lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta senast 2016.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna, som är de som i första hand bär ansvaret för att utarbeta, genomföra och utvärdera folkhälsopolitiska riktlinjer som syftar till att minska skadlig alkoholkonsumtion, att införa strikta regler för marknadsföring av alkoholhaltiga drycker, särskilt mot minderåriga. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna, som är de som i första hand bär ansvaret för att utarbeta, genomföra och utvärdera folkhälsopolitiska riktlinjer som syftar till att minska skadlig alkoholkonsumtion, att införa strikta regler för marknadsföring av alkoholhaltiga drycker, särskilt mot minderåriga.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa en EU-märkning som uppmärksammar konsumenterna på riskerna med alkohol och körning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa en EU-märkning som uppmärksammar konsumenterna på riskerna med alkohol och körning.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och vid behov reformera det europeiska forumet för alkohol och hälsa och dess roll och funktionssätt, för att medlemskapet ska vara verkligt representativt för alla relevanta aktörer på ett välavvägt sätt. Även ekonomiska aktörer och icke-statliga organisationer bör delta i vederbörlig grad, och deras deltagande i forumet och i utarbetandet av konkreta och effektiva insatser för att minska alkoholrelaterade skador bör uppmuntras och stödjas, liksom främjandet av relevanta målinriktade insatser på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och vid behov reformera det europeiska forumet för alkohol och hälsa och dess roll och funktionssätt, för att medlemskapet ska vara verkligt representativt för alla relevanta aktörer på ett välavvägt sätt. Även ekonomiska aktörer och icke-statliga organisationer bör delta i vederbörlig grad, och deras deltagande i forumet och i utarbetandet av konkreta och effektiva insatser för att minska alkoholrelaterade skador bör uppmuntras och stödjas, liksom främjandet av relevanta målinriktade insatser på nationell, regional och lokal nivå.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till ytterligare förbättringar av genomförandet av den nuvarande EU-strategin, exempelvis genom att låta alla berörda aktörer bli medlemmar av det europeiska forumet för alkohol och hälsa, öka interaktionen med CNAPA på EU-nivå, främja god praxis i fråga om utformning, övervakning och utvärdering av insatserna, samla in bättre indikatorer som ger en objektiv, uppdaterad och realistisk bild av dryckesmönster och alkoholrelaterade skador och stödja relevanta målinriktade insatser på lokal nivå som till fullo respekterar de grundläggande bestämmelserna i EU-fördraget. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till ytterligare förbättringar av genomförandet av den nuvarande EU-strategin, exempelvis genom att låta alla berörda aktörer bli medlemmar av det europeiska forumet för alkohol och hälsa, öka interaktionen med CNAPA på EU-nivå, främja god praxis i fråga om utformning, övervakning och utvärdering av insatserna, samla in bättre indikatorer som ger en objektiv, uppdaterad och realistisk bild av dryckesmönster och alkoholrelaterade skador och stödja relevanta målinriktade insatser på lokal nivå som till fullo respekterar de grundläggande bestämmelserna i EU-fördraget.

| 19. | Europaparlamentet betonar att EU:s nya alkoholstrategi inte bör införa nya mål utan i stället bör stödja de mål som man redan har enats om inom ramen för WHO:s europeiska handlingsplan för 2012–2020 för att minska skadlig alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att EU:s nya alkoholstrategi inte bör införa nya mål utan i stället bör stödja de mål som man redan har enats om inom ramen för WHO:s europeiska handlingsplan för 2012–2020 för att minska skadlig alkoholkonsumtion.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att en ny EU-strategi kan ge medlemsstaterna värdefulla evidensbaserade insatsalternativ eftersom det åligger nationella, regionala och lokala myndigheter att använda det lämpligaste tillvägagångssättet för att minska alkoholrelaterade skador. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta spela en viktig roll för främjandet av god forskning och evidensutbyte. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att en ny EU-strategi kan ge medlemsstaterna värdefulla evidensbaserade insatsalternativ eftersom det åligger nationella, regionala och lokala myndigheter att använda det lämpligaste tillvägagångssättet för att minska alkoholrelaterade skador. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta spela en viktig roll för främjandet av god forskning och evidensutbyte.

| 21. | Europaparlamentet upprepar vikten av ett starkt politiskt åtagande från kommissionens, rådets och medlemsstaternas sida för att stärka förebyggande insatser mot alkoholrelaterade skador och göra en adekvat evidensbaserad politisk insats för att bemöta de allvarliga och mångsidiga hälsoeffekterna och socioekonomiska effekterna av alkoholrelaterade skador och deras samband med andra riskfaktorer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar vikten av ett starkt politiskt åtagande från kommissionens, rådets och medlemsstaternas sida för att stärka förebyggande insatser mot alkoholrelaterade skador och göra en adekvat evidensbaserad politisk insats för att bemöta de allvarliga och mångsidiga hälsoeffekterna och socioekonomiska effekterna av alkoholrelaterade skador och deras samband med andra riskfaktorer.

| 22. | Europaparlamentet erinrar om betydelsen av mätbara och genomgripande politiska mål och lämpliga fleråriga mekanismer för att övervaka framstegen och säkerställa ett effektivt genomförande av strategin i samtliga medlemsstater. Parlamentet understryker behovet av att övervaka genomförandet av alkoholrelaterad nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erinrar om betydelsen av mätbara och genomgripande politiska mål och lämpliga fleråriga mekanismer för att övervaka framstegen och säkerställa ett effektivt genomförande av strategin i samtliga medlemsstater. Parlamentet understryker behovet av att övervaka genomförandet av alkoholrelaterad nationell lagstiftning.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja en förbättring av indikatorer, insamling av tillförlitliga uppgifter, jämförbarhet och skyndsam analys när det gäller alkoholkonsumtion och dess hälsomässiga och sociala konsekvenser, att avsätta tillräckliga resurser för att ytterliga minska den börda som alkoholmissbruket medför och de direkta och indirekta samhällskostnaderna av alkoholrelaterade skador, samt att främja en effektiv integrering av relevant statistik i europeisk och nationell alkoholpolitik med hjälp av en gemensam evidensbas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja en förbättring av indikatorer, insamling av tillförlitliga uppgifter, jämförbarhet och skyndsam analys när det gäller alkoholkonsumtion och dess hälsomässiga och sociala konsekvenser, att avsätta tillräckliga resurser för att ytterliga minska den börda som alkoholmissbruket medför och de direkta och indirekta samhällskostnaderna av alkoholrelaterade skador, samt att främja en effektiv integrering av relevant statistik i europeisk och nationell alkoholpolitik med hjälp av en gemensam evidensbas.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att skydda ungdomar från alkoholrelaterade skador, i synnerhet genom att genomdriva en strikt efterlevnad av den nationella åldersgränsen och säkerställa en ansvarstagande marknadsföring. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att skydda ungdomar från alkoholrelaterade skador, i synnerhet genom att genomdriva en strikt efterlevnad av den nationella åldersgränsen och säkerställa en ansvarstagande marknadsföring.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i utbildning för att understryka vilka effekter alkoholkonsumtionen får på hälsan och samhället samt förespråka måttfullhet och ansvarstagande vid konsumtion av alkoholhaltiga drycker. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i utbildning för att understryka vilka effekter alkoholkonsumtionen får på hälsan och samhället samt förespråka måttfullhet och ansvarstagande vid konsumtion av alkoholhaltiga drycker.

| 26. | Europaparlamentet betonar att offentliga medel inte får användas för att främja alkoholkonsumtion, annat än för de marknadsföringsåtgärder som omfattas av förordning (EU) nr 1144/2014 och (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att offentliga medel inte får användas för att främja alkoholkonsumtion, annat än för de marknadsföringsåtgärder som omfattas av förordning (EU) nr 1144/2014 och (EU) nr 1308/2013.

| 27. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste förhindra alkoholförsäljning till personer under den lagliga åldern för inköp av alkohol genom att genomföra regelbundna kontroller, i synnerhet i närheten av skolor. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingående ta itu med den gränsöverskridande alkoholförsäljningen på internet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att genomföra kampanjer för att öka medvetenheten om farorna med berusningsdrickande, i synnerhet för minderåriga, samt att göra ytterligare insatser för att minska de alkoholrelaterade trafikolyckorna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste förhindra alkoholförsäljning till personer under den lagliga åldern för inköp av alkohol genom att genomföra regelbundna kontroller, i synnerhet i närheten av skolor. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingående ta itu med den gränsöverskridande alkoholförsäljningen på internet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att genomföra kampanjer för att öka medvetenheten om farorna med berusningsdrickande, i synnerhet för minderåriga, samt att göra ytterligare insatser för att minska de alkoholrelaterade trafikolyckorna.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noggrant övervaka genomförandet av direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster och att överväga en översyn när det gäller marknadsföring av alkohol riktad till ungdomar samt alkoholsponsring, för att minska ungdomars exponering för marknadsföringen av alkoholhaltiga drycker. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noggrant övervaka genomförandet av direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster och att överväga en översyn när det gäller marknadsföring av alkohol riktad till ungdomar samt alkoholsponsring, för att minska ungdomars exponering för marknadsföringen av alkoholhaltiga drycker.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och alla övriga relevanta aktörer att se över och stärka upplysningskampanjerna om skadlig alkoholkonsumtion, särskilt bland gravida, och alkoholens fosterpåverkan. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och alla övriga relevanta aktörer att se över och stärka upplysningskampanjerna om skadlig alkoholkonsumtion, särskilt bland gravida, och alkoholens fosterpåverkan.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga konkreta åtgärder för att begränsa alkoholkonsumtionen, särskilt bland minderåriga och personer med svåra problem, kroniska sjukdomar eller starka beroenden som är knutna till alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga konkreta åtgärder för att begränsa alkoholkonsumtionen, särskilt bland minderåriga och personer med svåra problem, kroniska sjukdomar eller starka beroenden som är knutna till alkoholkonsumtion.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin strategi behålla finansiellt stöd till ändamålsenliga och vetenskapligt grundade projekt som tar upp alkoholrelaterade skador och förståelse för de bakomliggande orsakerna till alkoholmissbruk i det nya hälsoprogrammet och i Horisont 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess finansiella stöd endast går till projekt med en vetenskapligt välgrundad metod och en objektiv projektledning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin strategi behålla finansiellt stöd till ändamålsenliga och vetenskapligt grundade projekt som tar upp alkoholrelaterade skador och förståelse för de bakomliggande orsakerna till alkoholmissbruk i det nya hälsoprogrammet och i Horisont 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess finansiella stöd endast går till projekt med en vetenskapligt välgrundad metod och en objektiv projektledning.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och övriga relevanta aktörer att diversifiera, åldersanpassa och stärka upplysningskampanjerna om riskerna med alkoholkonsumtion för de olika ålderskategorierna, deras körbeteende och alkoholens trafikeffekter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och övriga relevanta aktörer att diversifiera, åldersanpassa och stärka upplysningskampanjerna om riskerna med alkoholkonsumtion för de olika ålderskategorierna, deras körbeteende och alkoholens trafikeffekter.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra riktade upplysnings- och utbildningsinsatser för unga som en del av sina strategier för att förhindra missbruk och att sprida bästa praxis. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra riktade upplysnings- och utbildningsinsatser för unga som en del av sina strategier för att förhindra missbruk och att sprida bästa praxis.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bygga vidare på WHO:s alkoholstrategi och förbättra den tidiga upptäckten i primärvården av skadlig alkoholkonsumtion genom att främja kontroller och säkerställa lämpliga stödinsatser för att behandla alkoholmissbruk och relaterade kroniska sjukdomar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bygga vidare på WHO:s alkoholstrategi och förbättra den tidiga upptäckten i primärvården av skadlig alkoholkonsumtion genom att främja kontroller och säkerställa lämpliga stödinsatser för att behandla alkoholmissbruk och relaterade kroniska sjukdomar.

| 35. | Europaparlamentet betonar att föreskrifter från berörda myndigheter i medlemsstaterna måste bidra till att öka medvetenheten om alkoholmissbrukets konsekvenser, att göra behandling tillgänglig och överkomlig för dem som lider av sjukdomar som kan kopplas till överkonsumtion av alkohol och att införa screeningprogram och snabba insatser vid skadlig och farlig alkoholkonsumtion. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta för att hitta lösningar för att hjälpa personer med problem, kroniska sjukdomar eller starka beroenden som är knutna till alkoholkonsumtion att genomgå behandling och bli fria från sitt beroende. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att föreskrifter från berörda myndigheter i medlemsstaterna måste bidra till att öka medvetenheten om alkoholmissbrukets konsekvenser, att göra behandling tillgänglig och överkomlig för dem som lider av sjukdomar som kan kopplas till överkonsumtion av alkohol och att införa screeningprogram och snabba insatser vid skadlig och farlig alkoholkonsumtion. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta för att hitta lösningar för att hjälpa personer med problem, kroniska sjukdomar eller starka beroenden som är knutna till alkoholkonsumtion att genomgå behandling och bli fria från sitt beroende.

| 36. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater har skurit ned på viktiga tjänster vid alkoholberoende. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater har skurit ned på viktiga tjänster vid alkoholberoende.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och alla övriga aktörer att fortsätta, intensifiera och/eller ta fram strategier och insatser som främjar en hälsosam livsstil, inbegripet rätt näringsintag och motion och rekreation, och att samtidigt erkänna att måttlig konsumtion av alkoholhaltiga drycker är en viktig del av kulturen i många medlemsstater och att den inte behöver stå i strid med en hälsosam livsstil. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och alla övriga aktörer att fortsätta, intensifiera och/eller ta fram strategier och insatser som främjar en hälsosam livsstil, inbegripet rätt näringsintag och motion och rekreation, och att samtidigt erkänna att måttlig konsumtion av alkoholhaltiga drycker är en viktig del av kulturen i många medlemsstater och att den inte behöver stå i strid med en hälsosam livsstil.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att noggrant överväga om det behövs en nationell politik som syftar till att förebygga försäljning av mycket billig alkohol, förutsatt att sådana åtgärder ger ett effektivt hälsoskydd och är förenliga med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna samt med det kommande yttrandet från Europeiska unionens domstol om den skotska minimiprispolitikens förenlighet med unionsrätten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att noggrant överväga om det behövs en nationell politik som syftar till att förebygga försäljning av mycket billig alkohol, förutsatt att sådana åtgärder ger ett effektivt hälsoskydd och är förenliga med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna samt med det kommande yttrandet från Europeiska unionens domstol om den skotska minimiprispolitikens förenlighet med unionsrätten.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att granska sin befintliga lagstiftning och sina befintliga initiativ om konsumentinformation och lämplig dryckeskultur, för att utbilda och öka kunskapen om konsekvenserna av skadlig alkoholkonsumtion och minska de alkoholrelaterade skadorna. Parlamentet rekommenderar särskilt medlemsstaterna att övervaka alkoholreklamen och dess effekt på ungdomar och att vidta lämpliga åtgärder för att begränsa deras exponering för sådan reklam. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att granska sin befintliga lagstiftning och sina befintliga initiativ om konsumentinformation och lämplig dryckeskultur, för att utbilda och öka kunskapen om konsekvenserna av skadlig alkoholkonsumtion och minska de alkoholrelaterade skadorna. Parlamentet rekommenderar särskilt medlemsstaterna att övervaka alkoholreklamen och dess effekt på ungdomar och att vidta lämpliga åtgärder för att begränsa deras exponering för sådan reklam.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av befintlig EU-lagstiftning avseende behovet av en förbättrad konsumentinformation om alkohol, som ska garantera att konsumenterna får veta alkohol- och kaloriinnehåll i alkoläsk utan att det skapar hinder på den inre marknaden. Parlamentet framhåller betydelsen av tydlig, kortfattad och effektiv information om alkoholkonsumtionens effekter och hälsorisker. Kommissionen uppmanas att överväga att genomföra en EU-övergripande märkning som varnar konsumenterna för de faror som alkoholhaltiga drycker medför under graviditet och i trafiken. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av befintlig EU-lagstiftning avseende behovet av en förbättrad konsumentinformation om alkohol, som ska garantera att konsumenterna får veta alkohol- och kaloriinnehåll i alkoläsk utan att det skapar hinder på den inre marknaden. Parlamentet framhåller betydelsen av tydlig, kortfattad och effektiv information om alkoholkonsumtionens effekter och hälsorisker. Kommissionen uppmanas att överväga att genomföra en EU-övergripande märkning som varnar konsumenterna för de faror som alkoholhaltiga drycker medför under graviditet och i trafiken.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta lämpliga strategier och förstärka kontrollerna för att ta itu med problemet med förfalskad alkohol, liksom olaglig alkoholförsäljning och handel med alkohol på svarta marknaden, vilket har särskilt negativa följder för de mest utsatta grupperna i samhället och för ungdomar, samt att skydda geografiska beteckningar i unionen och globalt genom internationella handelsavtal. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta lämpliga strategier och förstärka kontrollerna för att ta itu med problemet med förfalskad alkohol, liksom olaglig alkoholförsäljning och handel med alkohol på svarta marknaden, vilket har särskilt negativa följder för de mest utsatta grupperna i samhället och för ungdomar, samt att skydda geografiska beteckningar i unionen och globalt genom internationella handelsavtal.

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen.

---

(1)  EUT L 86, 21.3.2014, s. 1.

(2)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 25.

(3)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 160.

(4)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

(5)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/39

---

P8_TA(2015)0175

Tvåårsdagen av Rana Plaza-byggnadens kollaps och läget avseende överenskommelsen om godtagbarhet (Sustainability Compact)

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om den andra årsdagen av Rana Plaza-byggnadens kollaps och läget för överenskommelsen om godtagbarhet i Bangladesh (Bangladesh Sustainability Compact) (2015/2589(RSP))

(2016/C 346/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt av den 18 september 2014 (1), 16 januari 2014 (2), 21 november 2013 (3) och 14 mars 2013 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt av den 18 september 2014 (1), 16 januari 2014 (2), 21 november 2013 (3) och 14 mars 2013 (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (5) och om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (5) och om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (6),

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (7),

| — | med beaktande av överenskommelsen om godtagbarhet för den kontinuerliga förbättringen av arbetstagares rättigheter och fabrikssäkerhet inom industrin för konfektionsvaror och stickade klädesplagg i Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen om godtagbarhet för den kontinuerliga förbättringen av arbetstagares rättigheter och fabrikssäkerhet inom industrin för konfektionsvaror och stickade klädesplagg i Bangladesh,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, kommissionens ledamot med ansvar för handel, Cecilia Malmström, kommissionens ledamot med ansvar för sysselsättning, socialpolitik, kompetens och rörlighet på arbetsmarknaden, Marianne Thyssen, kommissionens ledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, Neven Mimica, i samband med den andra årsdagen av Rana Plaza-tragedin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, kommissionens ledamot med ansvar för handel, Cecilia Malmström, kommissionens ledamot med ansvar för sysselsättning, socialpolitik, kompetens och rörlighet på arbetsmarknaden, Marianne Thyssen, kommissionens ledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, Neven Mimica, i samband med den andra årsdagen av Rana Plaza-tragedin,

| — | med beaktande av FN:s Johannesburgsförklaring om hållbar konsumtion och produktion för främjandet av den sociala och ekonomiska utvecklingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Johannesburgsförklaring om hållbar konsumtion och produktion för främjandet av den sociala och ekonomiska utvecklingen,

| — | med beaktande av ILO:s konventioner om ett ramverk för främjande av arbetsmiljö (2006, C-187) och om arbetarskydd och arbetsmiljö (1981, C–155), vilka inte har ratificerats av Bangladesh, och av rekommendationerna i dessa (R–197), och med beaktande av konventionen om yrkesinspektion (1947, C–081), som Bangladesh har undertecknat, och rekommendationerna i denna (R-164), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konventioner om ett ramverk för främjande av arbetsmiljö (2006, C-187) och om arbetarskydd och arbetsmiljö (1981, C–155), vilka inte har ratificerats av Bangladesh, och av rekommendationerna i dessa (R–197), och med beaktande av konventionen om yrkesinspektion (1947, C–081), som Bangladesh har undertecknat, och rekommendationerna i denna (R-164),

| — | med beaktande av ILO:s program ”Better Work Bangladesh”, som lanserades i oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s program ”Better Work Bangladesh”, som lanserades i oktober 2013,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681) och av resultaten av det offentliga samrådet om kommissionens arbete med inriktning av sin politik för företagens sociala ansvar efter 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681) och av resultaten av det offentliga samrådet om kommissionens arbete med inriktning av sin politik för företagens sociala ansvar efter 2014,

| — | med beaktande av sina betänkanden av den 6 februari 2013 om Företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt
   (8) och Företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla
   (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina betänkanden av den 6 februari 2013 om Företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt
   (8) och Företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla
   (9),

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, som fastställer ett ramverk för både regeringar och företag att skydda och respektera mänskliga rättigheter, och som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter i juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, som fastställer ett ramverk för både regeringar och företag att skydda och respektera mänskliga rättigheter, och som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter i juni 2011,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 26 juni 2014 i vilken man upprättar en mellanstatlig arbetsgrupp med mandat att ta fram ett internationellt, rättsligt bindande instrument för att reglera de transnationella företagens verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 26 juni 2014 i vilken man upprättar en mellanstatlig arbetsgrupp med mandat att ta fram ett internationellt, rättsligt bindande instrument för att reglera de transnationella företagens verksamhet,

| — | med beaktande av ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet,

| — | med beaktande av FN:s Global Compact-initiativ om mänskliga rättigheter, arbetsnormer, miljö och korruptionsbekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Global Compact-initiativ om mänskliga rättigheter, arbetsnormer, miljö och korruptionsbekämpning,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett unionssystem för tillbörlig aktsamhet (COM(2014)0111), med syftet att i lagstiftningen införliva OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfulla leveranskedjor för mineraler från konfliktdrabbade områden och högriskområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett unionssystem för tillbörlig aktsamhet (COM(2014)0111), med syftet att i lagstiftningen införliva OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfulla leveranskedjor för mineraler från konfliktdrabbade områden och högriskområden,

| — | med beaktande av utkastet till lag om tillbörlig aktsamhet för moderföretag och huvudentreprenörsföretag (nr 2578), som antogs vid första behandlingen av den franska nationalförsamlingen den 30 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till lag om tillbörlig aktsamhet för moderföretag och huvudentreprenörsföretag (nr 2578), som antogs vid första behandlingen av den franska nationalförsamlingen den 30 mars 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 24 april 2013 kollapsade Rana Plaza, en åttavåningsbyggnad i Savar utanför Dhaka som rymde flera klädfabriker. I denna olycka miste över 1 100 människor livet och omkring 2 500 människor skadades. Rana Plaza-byggnadens kollaps var den hittills värsta industrikatastrof som inträffat i Bangladesh och den olycka som krävt flest dödsoffer i modern tid till följd av konstruktionstekniska fel. |
| --- | --- |

A.

Den 24 april 2013 kollapsade Rana Plaza, en åttavåningsbyggnad i Savar utanför Dhaka som rymde flera klädfabriker. I denna olycka miste över 1 100 människor livet och omkring 2 500 människor skadades. Rana Plaza-byggnadens kollaps var den hittills värsta industrikatastrof som inträffat i Bangladesh och den olycka som krävt flest dödsoffer i modern tid till följd av konstruktionstekniska fel.

| B. | Den 24 november 2012 omkom minst 112 människor i branden i Tazreen-fabriken i Ashuliadistriktet i Dhaka, Bangladesh. Fabriksbränder, kollapsande byggnader och andra olyckor som påverkar hälsan och säkerheten på arbetsplatserna inträffar inte bara inom konfektionsindustrin i Bangladesh, utan utgör allvarliga hot i andra utvecklingsländer och länder som tillhör de minst utvecklade länderna och som har en stark exportinriktad konfektionsindustri, såsom Pakistan och Kambodja. |
| --- | --- |

B.

Den 24 november 2012 omkom minst 112 människor i branden i Tazreen-fabriken i Ashuliadistriktet i Dhaka, Bangladesh. Fabriksbränder, kollapsande byggnader och andra olyckor som påverkar hälsan och säkerheten på arbetsplatserna inträffar inte bara inom konfektionsindustrin i Bangladesh, utan utgör allvarliga hot i andra utvecklingsländer och länder som tillhör de minst utvecklade länderna och som har en stark exportinriktad konfektionsindustri, såsom Pakistan och Kambodja.

| C. | Efter att multifiberavtalet löpt ut och till följd av att konfektionsindustrin är mycket arbetsintensiv har utvecklingsländer som Kina, Bangladesh, Indien och Vietnam blivit globala producenter. Bangladesh hade blivit världens näst största exportör av kläder efter Kina. Lönerna inom konfektionsindustrin var bland de lägsta i världen, och textilbranschen stod för nära 85 procent av landets export. 60 procent av de kläder som produceras går till EU, som är Bangladeshs huvudsakliga exportmarknad. |
| --- | --- |

C.

Efter att multifiberavtalet löpt ut och till följd av att konfektionsindustrin är mycket arbetsintensiv har utvecklingsländer som Kina, Bangladesh, Indien och Vietnam blivit globala producenter. Bangladesh hade blivit världens näst största exportör av kläder efter Kina. Lönerna inom konfektionsindustrin var bland de lägsta i världen, och textilbranschen stod för nära 85 procent av landets export. 60 procent av de kläder som produceras går till EU, som är Bangladeshs huvudsakliga exportmarknad.

| D. | Konfektionsindustrin i Bangladesh sysselsätter cirka 4 miljoner människor och stöder indirekt försörjningsmöjligheterna för så många som 40 miljoner människor – ungefär en fjärdedel av landets befolkning. Konfektionsindustrin har avsevärt bidragit till att minska fattigdomen. Bangladesh har gjort stora framsteg när det gäller att minska klyftan mellan könen i samhället efter att ha lyckats nå FN:s tredje millennieutvecklingsmål om jämställdhet. Konfektionssektorn har bidragit stort, eftersom 3,2 miljoner av de 4 miljoner arbetstagare som är anställda i sektorn är kvinnor. Kvinnornas sysselsättning har i många fall bidragit till deras egenmakt. |
| --- | --- |

D.

Konfektionsindustrin i Bangladesh sysselsätter cirka 4 miljoner människor och stöder indirekt försörjningsmöjligheterna för så många som 40 miljoner människor – ungefär en fjärdedel av landets befolkning. Konfektionsindustrin har avsevärt bidragit till att minska fattigdomen. Bangladesh har gjort stora framsteg när det gäller att minska klyftan mellan könen i samhället efter att ha lyckats nå FN:s tredje millennieutvecklingsmål om jämställdhet. Konfektionssektorn har bidragit stort, eftersom 3,2 miljoner av de 4 miljoner arbetstagare som är anställda i sektorn är kvinnor. Kvinnornas sysselsättning har i många fall bidragit till deras egenmakt.

| E. | I och med att konfektionssektorn har organiserats om utifrån modellen med den integrerade värdekedjan har det blivit omöjligt att få beställningar på något annat sätt än genom att förbättra produktiviteten och sänka produktionskostnaderna ännu mer, vilket gjort att arbetskraften i Bangladesh och andra utvecklingsländer fått en särskilt utsatt ställning. I Kambodja och Sri Lanka, där ekonomin är mycket beroende av konfektionssektorn har lönerna gått ned fastän både produktionsanläggningarna och sysselsättningen expanderat enormt. I Bangladesh ökade minimilönen avsevärt efter Rana Plaza-katastrofen, men ligger fortfarande inte på vad som anses vara en tillräcklig nivå för att täcka arbetstagarnas grundläggande behov. |
| --- | --- |

E.

I och med att konfektionssektorn har organiserats om utifrån modellen med den integrerade värdekedjan har det blivit omöjligt att få beställningar på något annat sätt än genom att förbättra produktiviteten och sänka produktionskostnaderna ännu mer, vilket gjort att arbetskraften i Bangladesh och andra utvecklingsländer fått en särskilt utsatt ställning. I Kambodja och Sri Lanka, där ekonomin är mycket beroende av konfektionssektorn har lönerna gått ned fastän både produktionsanläggningarna och sysselsättningen expanderat enormt. I Bangladesh ökade minimilönen avsevärt efter Rana Plaza-katastrofen, men ligger fortfarande inte på vad som anses vara en tillräcklig nivå för att täcka arbetstagarnas grundläggande behov.

| F. | Enligt olika rapporter har mer än 600 konfektionsarbetare dött i fabriksbränder i Bangladesh mellan 2006 och början av 2013, men ingen av fabriksägarna eller cheferna har, enligt rapporter från människorättsorganisationer, någonsin ställts inför rätta. |
| --- | --- |

F.

Enligt olika rapporter har mer än 600 konfektionsarbetare dött i fabriksbränder i Bangladesh mellan 2006 och början av 2013, men ingen av fabriksägarna eller cheferna har, enligt rapporter från människorättsorganisationer, någonsin ställts inför rätta.

| G. | Den sammanstörtade byggnad som inhyste Rana Plaza-komplexet var ett svartbygge och uppfyllde inte säkerhetskraven. Efter katastrofen stängdes 32 fabriker i Bangladesh för gott på grund av allvarliga farhågor om säkerheten, och 26 fabriker stängdes delvis. Fortfarande finns det dock ett avsevärt antal fabriker som ännu inte höjt sin standard till tillfredsställande nivå. ILO stöder den bangladeshiska regeringens initiativ att genomföra inspektioner av byggnader, brandskydd och elsäkerhet vid bortåt 1 800 konfektionsfabriker, varav många är ombyggda kommersiella byggnader eller bostadshus. |
| --- | --- |

G.

Den sammanstörtade byggnad som inhyste Rana Plaza-komplexet var ett svartbygge och uppfyllde inte säkerhetskraven. Efter katastrofen stängdes 32 fabriker i Bangladesh för gott på grund av allvarliga farhågor om säkerheten, och 26 fabriker stängdes delvis. Fortfarande finns det dock ett avsevärt antal fabriker som ännu inte höjt sin standard till tillfredsställande nivå. ILO stöder den bangladeshiska regeringens initiativ att genomföra inspektioner av byggnader, brandskydd och elsäkerhet vid bortåt 1 800 konfektionsfabriker, varav många är ombyggda kommersiella byggnader eller bostadshus.

| H. | Den 24 april 2013 undertecknade företrädare för regeringen i Bangladesh, lokala klädtillverkare och internationella klädvarumärken, lokala och internationella fackföreningar samt internationella icke-statliga organisationer överenskommelsen om ett praktiskt arrangemang av utbetalningar till offren för Rana Plaza-olyckan och deras anhöriga (Donor Trust Fund) för att ge ersättning till katastrofoffren och deras anhöriga. Det belopp som fastställdes för att täcka kostnaderna för alla anspråk uppgår till 30 miljoner US-dollar. På den andra årsdagen av katastrofen hade man via frivilliga bidrag från företag fått ihop sammanlagt omkring 27 miljoner US-dollar, så att det alltså återstår 3 miljoner. |
| --- | --- |

H.

Den 24 april 2013 undertecknade företrädare för regeringen i Bangladesh, lokala klädtillverkare och internationella klädvarumärken, lokala och internationella fackföreningar samt internationella icke-statliga organisationer överenskommelsen om ett praktiskt arrangemang av utbetalningar till offren för Rana Plaza-olyckan och deras anhöriga (Donor Trust Fund) för att ge ersättning till katastrofoffren och deras anhöriga. Det belopp som fastställdes för att täcka kostnaderna för alla anspråk uppgår till 30 miljoner US-dollar. På den andra årsdagen av katastrofen hade man via frivilliga bidrag från företag fått ihop sammanlagt omkring 27 miljoner US-dollar, så att det alltså återstår 3 miljoner.

| I. | Den finansiella ersättningen är ett grundläggande ekonomiskt stöd, och det kommer inte att gå att betala sjukvårdskostnaderna för de offer som behöver långsiktig medicinsk vård om fonden förblir underfinansierad. Europaparlamentet har beklagat att det frivilliga ersättningssystemet genom ersättningsfonden (Donor Trust Fund) inte uppnått sitt mål, och har noterat att en obligatorisk mekanism skulle vara gynnsammare för de överlevande och offrens familjer. |
| --- | --- |

I.

Den finansiella ersättningen är ett grundläggande ekonomiskt stöd, och det kommer inte att gå att betala sjukvårdskostnaderna för de offer som behöver långsiktig medicinsk vård om fonden förblir underfinansierad. Europaparlamentet har beklagat att det frivilliga ersättningssystemet genom ersättningsfonden (Donor Trust Fund) inte uppnått sitt mål, och har noterat att en obligatorisk mekanism skulle vara gynnsammare för de överlevande och offrens familjer.

| J. | Som en följd av dessa tragiska händelser vid Rana Plaza och efter protester från allmänheten och Europaparlamentets krav på åtgärder lanserade EU, i samverkan med regeringen i Bangladesh och ILO, den 8 juli 2013 en ”överenskommelse om kontinuerlig förbättring av arbetstagares rättigheter och fabrikssäkerhet inom industrin för konfektionsvaror och stickade klädesplagg i Bangladesh” (överenskommelsen om godtagbarhet – Sustainability Compact), där Bangladesh åtog sig att vidta åtgärder för att förbättra arbetsnormerna och arbetsförhållandena i landets konfektionsindustri. |
| --- | --- |

J.

Som en följd av dessa tragiska händelser vid Rana Plaza och efter protester från allmänheten och Europaparlamentets krav på åtgärder lanserade EU, i samverkan med regeringen i Bangladesh och ILO, den 8 juli 2013 en ”överenskommelse om kontinuerlig förbättring av arbetstagares rättigheter och fabrikssäkerhet inom industrin för konfektionsvaror och stickade klädesplagg i Bangladesh” (överenskommelsen om godtagbarhet – Sustainability Compact), där Bangladesh åtog sig att vidta åtgärder för att förbättra arbetsnormerna och arbetsförhållandena i landets konfektionsindustri.

| K. | Innan olyckan inträffade hade Bangladesh endast 92 inspektörer för att övervaka omkring 5 000 konfektionsfabriker och andra industrier i landet. Regeringen i Bangladesh hade utfäst sig att rekrytera ytterligare 200 inspektörer före utgången av 2013. |
| --- | --- |

K.

Innan olyckan inträffade hade Bangladesh endast 92 inspektörer för att övervaka omkring 5 000 konfektionsfabriker och andra industrier i landet. Regeringen i Bangladesh hade utfäst sig att rekrytera ytterligare 200 inspektörer före utgången av 2013.

| L. | Den första översynen av överenskommelsen skedde i oktober 2014 och visade att framsteg visserligen hade gjorts, men att fler betydande åtgärder måste vidtas av regeringen i Bangladesh, särskilt i fråga om att förbättra och genomföra arbetsrätten, förbättra arbetstagarnas rättigheter i frizoner för bearbetning på export och anställa fler yrkesinspektörer. Den andra översynen av överenskommelsen kommer att ske hösten 2015. |
| --- | --- |

L.

Den första översynen av överenskommelsen skedde i oktober 2014 och visade att framsteg visserligen hade gjorts, men att fler betydande åtgärder måste vidtas av regeringen i Bangladesh, särskilt i fråga om att förbättra och genomföra arbetsrätten, förbättra arbetstagarnas rättigheter i frizoner för bearbetning på export och anställa fler yrkesinspektörer. Den andra översynen av överenskommelsen kommer att ske hösten 2015.

| M. | Bangladeshs arbetstagarlag ändrades i juli 2013. Lagen, som innehåller vissa positiva reformer på exempelvis arbetsmiljöområdet, lever fortfarande inte upp till internationella normer för föreningsfrihet och kollektivförhandlingar, såsom framhållits av ILO:s expertkommitté i kommentarerna om konventionerna 87 och 98, bland annat i fråga om begränsningar av rätten att välja representanter i full frihet, ett stort antal begränsningar av strejkrätten samt vidlyftiga administrativa befogenheter att upphäva en fackförenings registrering. Regeringen har vid upprepade tillfällen förklarat att man inte har för avsikt att överväga ytterligare ändringar. |
| --- | --- |

M.

Bangladeshs arbetstagarlag ändrades i juli 2013. Lagen, som innehåller vissa positiva reformer på exempelvis arbetsmiljöområdet, lever fortfarande inte upp till internationella normer för föreningsfrihet och kollektivförhandlingar, såsom framhållits av ILO:s expertkommitté i kommentarerna om konventionerna 87 och 98, bland annat i fråga om begränsningar av rätten att välja representanter i full frihet, ett stort antal begränsningar av strejkrätten samt vidlyftiga administrativa befogenheter att upphäva en fackförenings registrering. Regeringen har vid upprepade tillfällen förklarat att man inte har för avsikt att överväga ytterligare ändringar.

| N. | Avtalet om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh (Bangladesh Accord), en rättsligt bindande överenskommelse, undertecknades den 13 maj 2013 av klädbolag, globala och lokala fackföreningar, icke-statliga organisationer och arbetstagargrupper, och alliansen för arbetstagarnas säkerhet i Bangladesh (Alliance for Bangladesh Worker Safety) bildades den 9 juli 2013 med deltagande av 26 huvudsakligen nordamerikanska varumärken, men inga fackföreningar. I dagens läge har 175 varumärken inom modebranschen och detaljhandelsbranschen undertecknat Bangladesh Accord, som tillsammans med alliansen har utfört inspektioner av de 1 904 exportorienterade fabrikerna. |
| --- | --- |

N.

Avtalet om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh (Bangladesh Accord), en rättsligt bindande överenskommelse, undertecknades den 13 maj 2013 av klädbolag, globala och lokala fackföreningar, icke-statliga organisationer och arbetstagargrupper, och alliansen för arbetstagarnas säkerhet i Bangladesh (Alliance for Bangladesh Worker Safety) bildades den 9 juli 2013 med deltagande av 26 huvudsakligen nordamerikanska varumärken, men inga fackföreningar. I dagens läge har 175 varumärken inom modebranschen och detaljhandelsbranschen undertecknat Bangladesh Accord, som tillsammans med alliansen har utfört inspektioner av de 1 904 exportorienterade fabrikerna.

| O. | Regeringen i Bangladesh har ännu inte utfärdat genomförandebestämmelser och föreskrifter för arbetstagarlagen, trots upprepade löften om att göra detta; enligt det senaste löftet till sommaren 2015. Genomförandet av lagen är en förutsättning för att landet ska kunna väljas till ILO:s Better Work-program och för att utbildningsprogramet inom ramen för Bangladesh Accord ska kunna fungera. |
| --- | --- |

O.

Regeringen i Bangladesh har ännu inte utfärdat genomförandebestämmelser och föreskrifter för arbetstagarlagen, trots upprepade löften om att göra detta; enligt det senaste löftet till sommaren 2015. Genomförandet av lagen är en förutsättning för att landet ska kunna väljas till ILO:s Better Work-program och för att utbildningsprogramet inom ramen för Bangladesh Accord ska kunna fungera.

| P. | I Bangladesh arbetar 10 procent av arbetskraften i konfektionssektorn i frizoner för bearbetning på export. I juli 2014 antog regeringen en ny lag om arbete i dessa frizoner, som dock inte ger samma rättigheter för arbetstagarna som de som beviljas på andra håll i Bangladesh. Förbudet mot strejk löpte ut den 1 januari 2014, men föreningar för arbetstagares väl har inte samma rättigheter och förmåner som fackföreningar. |
| --- | --- |

P.

I Bangladesh arbetar 10 procent av arbetskraften i konfektionssektorn i frizoner för bearbetning på export. I juli 2014 antog regeringen en ny lag om arbete i dessa frizoner, som dock inte ger samma rättigheter för arbetstagarna som de som beviljas på andra håll i Bangladesh. Förbudet mot strejk löpte ut den 1 januari 2014, men föreningar för arbetstagares väl har inte samma rättigheter och förmåner som fackföreningar.

| Q. | Sedan början av 2013 har omkring 300 nya fackföreningar registrerats inom klädsektorn. 2014 avslogs 66 ansökningar, vilket motsvarar 26 procent av alla ingivna ansökningar. Diskriminering mot fackföreningar är fortfarande ett mycket allvarligt och snabbt växande problem. Fackföreningarna rapporterar att regeringen i Bangladesh aktivt hindrar arbetstagare och arbetsgivare som vill bilda sina egna säkerhetskommittéer i enlighet med Bangladesh Accord från att göra detta. |
| --- | --- |

Q.

Sedan början av 2013 har omkring 300 nya fackföreningar registrerats inom klädsektorn. 2014 avslogs 66 ansökningar, vilket motsvarar 26 procent av alla ingivna ansökningar. Diskriminering mot fackföreningar är fortfarande ett mycket allvarligt och snabbt växande problem. Fackföreningarna rapporterar att regeringen i Bangladesh aktivt hindrar arbetstagare och arbetsgivare som vill bilda sina egna säkerhetskommittéer i enlighet med Bangladesh Accord från att göra detta.

| R. | Bangladesh rankas som nummer 136 av 177 länder i indexet för transparens, och korruptionen är utbredd i den globala leveranskedjan för konfektionsvaror och omfattar såväl den politiska klassen som lokala och multinationella företag. |
| --- | --- |

R.

Bangladesh rankas som nummer 136 av 177 länder i indexet för transparens, och korruptionen är utbredd i den globala leveranskedjan för konfektionsvaror och omfattar såväl den politiska klassen som lokala och multinationella företag.

| S. | Enligt Worker Rights Consortium skulle fabrikspriset på vart och ett av de 7 miljarder klädesplagg som varje år säljs från Bangladesh till olika varumärken i väst stiga med mindre än 10 cent om de 5 000 klädfabrikerna i Bangladesh inom fem år rustades upp till västerländsk säkerhetsstandard. Det finns ingenting som tyder på att kläder och textilvaror stigit i pris under de senaste två åren. |
| --- | --- |

S.

Enligt Worker Rights Consortium skulle fabrikspriset på vart och ett av de 7 miljarder klädesplagg som varje år säljs från Bangladesh till olika varumärken i väst stiga med mindre än 10 cent om de 5 000 klädfabrikerna i Bangladesh inom fem år rustades upp till västerländsk säkerhetsstandard. Det finns ingenting som tyder på att kläder och textilvaror stigit i pris under de senaste två åren.

| T. | Konfektionssektorn domineras främst av stora detaljhandlare, varumärkestillverkare och marknadsförare som kontrollerar de globala produktionsnäten och direkt dikterar villkoren för leverantörerna. I dag, när branschen blivit global, har tillverkare av kläder och textilvaror ofta inget annat val än att gå med på lägre priser, öka kvaliteten, förkorta leveranstiderna, minska minimikvantiteterna och ta största möjliga risk. Det finns allvarliga brister när det gäller insyn och spårbarhet i den globala leverantörskedjan. Anständigt arbete i den globala leverantörskedjan kommer att vara en viktig punkt på dagordningen för ILO-konferensen 2016. |
| --- | --- |

T.

Konfektionssektorn domineras främst av stora detaljhandlare, varumärkestillverkare och marknadsförare som kontrollerar de globala produktionsnäten och direkt dikterar villkoren för leverantörerna. I dag, när branschen blivit global, har tillverkare av kläder och textilvaror ofta inget annat val än att gå med på lägre priser, öka kvaliteten, förkorta leveranstiderna, minska minimikvantiteterna och ta största möjliga risk. Det finns allvarliga brister när det gäller insyn och spårbarhet i den globala leverantörskedjan. Anständigt arbete i den globala leverantörskedjan kommer att vara en viktig punkt på dagordningen för ILO-konferensen 2016.

| U. | Efter katastrofen har det varit rekordhög efterfrågan från europeiska konsumenter efter mer information om var produkter har sitt ursprung och under vilka förhållanden de har tillverkats. Europeiska medborgare har ingett otaliga framställningar och ordnat kampanjer med krav på ökat ansvar på klädmärkena för att deras produkter ska tillverkas på ett etiskt sätt. |
| --- | --- |

U.

Efter katastrofen har det varit rekordhög efterfrågan från europeiska konsumenter efter mer information om var produkter har sitt ursprung och under vilka förhållanden de har tillverkats. Europeiska medborgare har ingett otaliga framställningar och ordnat kampanjer med krav på ökat ansvar på klädmärkena för att deras produkter ska tillverkas på ett etiskt sätt.

| V. | Som ett av de minst utvecklade länderna åtnjuter Bangladesh tull- och kvotbefriat tillträde till EU:s marknad för alla sina produkter inom ramen för initiativet ”Allt utom vapen”, som omfattar 55 procent av landets export, mycket av det kläder/textilier. Bangladesh är därför skyldigt att sörja för ett faktiskt genomförande av en rad grundläggande FN- och ILO-konventioner om mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter. |
| --- | --- |

V.

Som ett av de minst utvecklade länderna åtnjuter Bangladesh tull- och kvotbefriat tillträde till EU:s marknad för alla sina produkter inom ramen för initiativet ”Allt utom vapen”, som omfattar 55 procent av landets export, mycket av det kläder/textilier. Bangladesh är därför skyldigt att sörja för ett faktiskt genomförande av en rad grundläggande FN- och ILO-konventioner om mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter.

| 1. | Europaparlamentet minns offren på denna andra årsdag för Rana Plaza-tragedin, som är en av de mest förödande industrikatastrofer som någonsin inträffat. Parlamentet uttrycker än en gång sitt deltagande med de familjer som förlorat sina anhöriga och med de skadade och invalidiserade. Parlamentet understryker att dessa förluster skulle kunna undvikas med bättre system för säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet minns offren på denna andra årsdag för Rana Plaza-tragedin, som är en av de mest förödande industrikatastrofer som någonsin inträffat. Parlamentet uttrycker än en gång sitt deltagande med de familjer som förlorat sina anhöriga och med de skadade och invalidiserade. Parlamentet understryker att dessa förluster skulle kunna undvikas med bättre system för säkerhet på arbetsplatsen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att samordningskommittén för Rana Plaza inrättat fonden Donors Trust Fund för att på frivillig basis samla in donationer från företag för att ge offren och de anhöriga ersättning. Parlamentet beklagar djupt att 3 miljoner US-dollar av den totala ersättningen på 30 miljoner US-dollar fortfarande saknades i april 2015, och uppmanar internationella varumärken som köpte från Rana Plaza eller har betydande anknytning till Bangladesh, Bangladeshs regering och Bangladesh Garment Manufacturers and Export Associations (BGMEA) att se till att all utlovad ersättning delas ut utan dröjsmål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att samordningskommittén för Rana Plaza inrättat fonden Donors Trust Fund för att på frivillig basis samla in donationer från företag för att ge offren och de anhöriga ersättning. Parlamentet beklagar djupt att 3 miljoner US-dollar av den totala ersättningen på 30 miljoner US-dollar fortfarande saknades i april 2015, och uppmanar internationella varumärken som köpte från Rana Plaza eller har betydande anknytning till Bangladesh, Bangladeshs regering och Bangladesh Garment Manufacturers and Export Associations (BGMEA) att se till att all utlovad ersättning delas ut utan dröjsmål.

| 3. | Europaparlamentet fördömer att ungefär en tredjedel av de företag som anses ha kopplingar till fabrikskomplexet, såsom Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT och YesZee, ännu inte har betalat till fonden. Parlamentet beklagar djupt att Benetton, efter månader av förhalande, har bidragit med enbart 1,1 miljoner US-dollar till Rana Plaza Donor Trust Fund, trots att det nödvändiga bidraget uppskattas vara mycket högre med hänsyn till företagets betalningsförmåga och omfattningen av dess engagemang i Rana Plaza. Parlamentet beklagar också att varje varumärke med koppling till Rana Plaza har lämnat otillräckliga donationer och därmed misslyckats med att leva upp till sitt ansvar för offren, däribland Mango, Matalan och Inditex, som har vägrat att avslöja sina donationer, medan andra, som Walmart och The Children’s Place, bara bidragit med en mycket liten summa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer att ungefär en tredjedel av de företag som anses ha kopplingar till fabrikskomplexet, såsom Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT och YesZee, ännu inte har betalat till fonden. Parlamentet beklagar djupt att Benetton, efter månader av förhalande, har bidragit med enbart 1,1 miljoner US-dollar till Rana Plaza Donor Trust Fund, trots att det nödvändiga bidraget uppskattas vara mycket högre med hänsyn till företagets betalningsförmåga och omfattningen av dess engagemang i Rana Plaza. Parlamentet beklagar också att varje varumärke med koppling till Rana Plaza har lämnat otillräckliga donationer och därmed misslyckats med att leva upp till sitt ansvar för offren, däribland Mango, Matalan och Inditex, som har vägrat att avslöja sina donationer, medan andra, som Walmart och The Children’s Place, bara bidragit med en mycket liten summa.

| 4. | Europaparlamentet noterar att ersättningen för branden i Tazreen nu håller på att förhandlas fram på samma villkor som för Rana Plaza. Parlamentet beklagar de ständiga förseningarna djupt och begär att ersättningen ska betalas ut i tid. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att ersättningen för branden i Tazreen nu håller på att förhandlas fram på samma villkor som för Rana Plaza. Parlamentet beklagar de ständiga förseningarna djupt och begär att ersättningen ska betalas ut i tid.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtas för att inrätta en permanent nationell arbetsskadeförsäkring, och uppmanar regeringen i Bangladesh att infria sin utfästelse inom ramen för den nationella trepartshandlingsplanen i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja sådana ansträngningar där det lämpligt, men konstaterar att hindren för framsteg på detta område kommer att kvarstå så länge de aktuella ersättningsanspråken förblir olösta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtas för att inrätta en permanent nationell arbetsskadeförsäkring, och uppmanar regeringen i Bangladesh att infria sin utfästelse inom ramen för den nationella trepartshandlingsplanen i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja sådana ansträngningar där det lämpligt, men konstaterar att hindren för framsteg på detta område kommer att kvarstå så länge de aktuella ersättningsanspråken förblir olösta.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EU-ländernas regeringar och andra att överväga förslag till obligatoriska rättsliga ramar för att se till att tillgången till rättsmedel och ersättning grundar sig på behov och inte bara på kampanjgruppers förmåga att hänga ut de ansvariga eller på företagens frivilliga insatser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EU-ländernas regeringar och andra att överväga förslag till obligatoriska rättsliga ramar för att se till att tillgången till rättsmedel och ersättning grundar sig på behov och inte bara på kampanjgruppers förmåga att hänga ut de ansvariga eller på företagens frivilliga insatser.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det EU-ledda initiativet att lansera överenskommelsen om godtagbarhet, som syftar till att säkerställa en nystart för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetsvillkor och respekten för arbetstagares rättigheter samt främjande av ansvarsfullt företagande i konfektionsindustrin i Bangladesh. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar det EU-ledda initiativet att lansera överenskommelsen om godtagbarhet, som syftar till att säkerställa en nystart för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetsvillkor och respekten för arbetstagares rättigheter samt främjande av ansvarsfullt företagande i konfektionsindustrin i Bangladesh.

| 8. | Europaparlamentet noterar slutsatserna från den första översynen av överenskommelsen i oktober 2014, enligt vilka goda framsteg gjorts av myndigheterna i Bangladesh, och erkänner överenskommelsens bidrag till förbättringen av hälso- och säkerhetsnivån i fabrikerna och arbetsförhållandena inom konfektionsindustrin. Parlamentet uppmanar dock regeringen i Bangladesh att öka sitt engagemang för att aktivt genomföra alla åtaganden i överenskommelsen som en fråga av högsta prioritet. Parlamentet litar på att avsevärda framsteg i alla frågor i anslutning till arbetsrätt och arbetsmiljö – i synnerhet i fråga om respekt för arbetstagares rättigheter, yrkesinspektioner, anständiga löner, byggnadernas strukturella integritet, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt ansvarsfullt företagande – kommer att kunna göras fram till den andra översynen av överenskommelsen, som ska ske hösten 2015. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar slutsatserna från den första översynen av överenskommelsen i oktober 2014, enligt vilka goda framsteg gjorts av myndigheterna i Bangladesh, och erkänner överenskommelsens bidrag till förbättringen av hälso- och säkerhetsnivån i fabrikerna och arbetsförhållandena inom konfektionsindustrin. Parlamentet uppmanar dock regeringen i Bangladesh att öka sitt engagemang för att aktivt genomföra alla åtaganden i överenskommelsen som en fråga av högsta prioritet. Parlamentet litar på att avsevärda framsteg i alla frågor i anslutning till arbetsrätt och arbetsmiljö – i synnerhet i fråga om respekt för arbetstagares rättigheter, yrkesinspektioner, anständiga löner, byggnadernas strukturella integritet, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt ansvarsfullt företagande – kommer att kunna göras fram till den andra översynen av överenskommelsen, som ska ske hösten 2015.

| 9. | Europaparlamentet noterar de steg som Bangladesh tagit för att ändra sin arbetstagarlag efter Rana Plaza och som ytterligare stärker de grundläggande rättigheterna på områdena hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och arbetstagares rättigheter. Parlamentet beklagar att ett antal inskränkningar av arbetstagarnas föreningsfrihet inte har åtgärdats och att lagen fortfarande inte följer ILO:s centrala konventioner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar de steg som Bangladesh tagit för att ändra sin arbetstagarlag efter Rana Plaza och som ytterligare stärker de grundläggande rättigheterna på områdena hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och arbetstagares rättigheter. Parlamentet beklagar att ett antal inskränkningar av arbetstagarnas föreningsfrihet inte har åtgärdats och att lagen fortfarande inte följer ILO:s centrala konventioner.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar bestämt regeringen i Bangladesh att i enlighet med åtagandena i överenskommelsen med allra högsta prioritet anta de nödvändiga bestämmelserna och föreskrifterna för att säkerställa ett faktiskt genomförande av lagen, i fullt samråd med det rådgivande trepartsrådet och med särskild uppmärksamhet riktad mot genomförandet av ILO:s konventioner 87 och 98 om föreningsfrihet och kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar bestämt regeringen i Bangladesh att i enlighet med åtagandena i överenskommelsen med allra högsta prioritet anta de nödvändiga bestämmelserna och föreskrifterna för att säkerställa ett faktiskt genomförande av lagen, i fullt samråd med det rådgivande trepartsrådet och med särskild uppmärksamhet riktad mot genomförandet av ILO:s konventioner 87 och 98 om föreningsfrihet och kollektivförhandlingar.

| 11. | Europaparlamentet är oroat över situationen i industriella frizoner för bearbetning på export, där fackföreningar fortfarande är förbjudna och arbetsförhållandena och hälso- och säkerhetsstandarderna undermåliga, och betonar att arbetstagarna där bör åtnjuta samma grundläggande rättsliga friheter och säkerhetsstandarder som arbetstagare i övriga landet. Parlamentet beklagar djupt att förslaget till lag om arbete för dessa frizoner fortfarande innehöll ett förbud för arbetstagarna att organisera sig fackligt, och påpekar att föreningar för arbetstagares väl inte på långt när har samma rättigheter och förmåner som fackföreningarna. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Bangladesh att omedelbart och fullständigt utsträcka arbetsrätten till att gälla även industriella frizoner för bearbetning på export. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är oroat över situationen i industriella frizoner för bearbetning på export, där fackföreningar fortfarande är förbjudna och arbetsförhållandena och hälso- och säkerhetsstandarderna undermåliga, och betonar att arbetstagarna där bör åtnjuta samma grundläggande rättsliga friheter och säkerhetsstandarder som arbetstagare i övriga landet. Parlamentet beklagar djupt att förslaget till lag om arbete för dessa frizoner fortfarande innehöll ett förbud för arbetstagarna att organisera sig fackligt, och påpekar att föreningar för arbetstagares väl inte på långt när har samma rättigheter och förmåner som fackföreningarna. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Bangladesh att omedelbart och fullständigt utsträcka arbetsrätten till att gälla även industriella frizoner för bearbetning på export.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar höjningen av minimilönen inom konfektionssektorn på 77 procent, från 35 EUR till 62 EUR i månaden, och uppmuntrar till en mer universell tillämpning. Parlamentet noterar dock att minimilönen i klädindustrin i praktiken fortfarande inte täcker arbetstagarnas grundläggande behov och att den bör uppgå till minst 104 EUR för att kunna göra detta. Parlamentet uppmanar regeringen i Bangladesh att fastställa en minimilön som det går att leva på, i fullt samråd med fackföreningar och anställda. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att se till att klädfabrikerna faktiskt betalar ut utestående löner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar höjningen av minimilönen inom konfektionssektorn på 77 procent, från 35 EUR till 62 EUR i månaden, och uppmuntrar till en mer universell tillämpning. Parlamentet noterar dock att minimilönen i klädindustrin i praktiken fortfarande inte täcker arbetstagarnas grundläggande behov och att den bör uppgå till minst 104 EUR för att kunna göra detta. Parlamentet uppmanar regeringen i Bangladesh att fastställa en minimilön som det går att leva på, i fullt samråd med fackföreningar och anställda. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att se till att klädfabrikerna faktiskt betalar ut utestående löner.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att det sedan början av 2013 registrerats omkring 300 nya fackföreningar för konfektionsanställda, men oroas över att registreringsprocessen under 2014 och 2015 saktat av. Parlamentet uppmanar Bangladeshs myndigheter att fortsätta längs den ursprungliga positiva trenden mot att uppnå målet om en adekvat representation av 4 miljoner arbetstagare inom konfektionssektorn. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att det sedan början av 2013 registrerats omkring 300 nya fackföreningar för konfektionsanställda, men oroas över att registreringsprocessen under 2014 och 2015 saktat av. Parlamentet uppmanar Bangladeshs myndigheter att fortsätta längs den ursprungliga positiva trenden mot att uppnå målet om en adekvat representation av 4 miljoner arbetstagare inom konfektionssektorn.

| 14. | Europaparlamentet är mycket oroat över rapporter om att nybildade fackföreningar har drabbatas av diskriminering, uppsägningar och repressalier. Parlamentet är bestört över den utbredda diskrimineringen mot fackföreningar, som framgår av väldokumenterade hotelser, trakasserier och fysiska angrepp mot arbetstagarrepresentanter, inbegripet mordet på fackföreningsledaren Aminul Islam. Parlamentet uppmanar eftertryckligen regeringen i Bangladesh att effektivt motverka de otillbörliga metoderna inom arbetslivet med hjälp av nödvändiga åtgärder för att förebygga, utreda och lagföra fall av orättmätigt handlande på ett snabbt och insynsvänligt sätt för att få ett slut på straffriheten och ställa Aminul Islams mördare inför rätta. Parlamentet är övertygat om att lämplig utbildning och information om arbetstagares rättigheter är ett effektivt sätt att minska den antifackliga diskrimineringen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är mycket oroat över rapporter om att nybildade fackföreningar har drabbatas av diskriminering, uppsägningar och repressalier. Parlamentet är bestört över den utbredda diskrimineringen mot fackföreningar, som framgår av väldokumenterade hotelser, trakasserier och fysiska angrepp mot arbetstagarrepresentanter, inbegripet mordet på fackföreningsledaren Aminul Islam. Parlamentet uppmanar eftertryckligen regeringen i Bangladesh att effektivt motverka de otillbörliga metoderna inom arbetslivet med hjälp av nödvändiga åtgärder för att förebygga, utreda och lagföra fall av orättmätigt handlande på ett snabbt och insynsvänligt sätt för att få ett slut på straffriheten och ställa Aminul Islams mördare inför rätta. Parlamentet är övertygat om att lämplig utbildning och information om arbetstagares rättigheter är ett effektivt sätt att minska den antifackliga diskrimineringen.

| 15. | Europaparlamentet anser att demokratiska fackföreningsstrukturer spelar en viktig roll för bättre hälso- och säkerhetsnormer, till exempel genom fortlöpande utveckling av arbetstagarledda säkerhetskommittéer i alla fabriker. Parlamentet betonar också vikten av att fackföreningar får tillträde till fabriker för att lära arbetstagarna hur de kan tillvarata sina rättigheter och garantera sin säkerhet, inbegripet deras rätt att vägra att utföra riskfyllt arbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att demokratiska fackföreningsstrukturer spelar en viktig roll för bättre hälso- och säkerhetsnormer, till exempel genom fortlöpande utveckling av arbetstagarledda säkerhetskommittéer i alla fabriker. Parlamentet betonar också vikten av att fackföreningar får tillträde till fabriker för att lära arbetstagarna hur de kan tillvarata sina rättigheter och garantera sin säkerhet, inbegripet deras rätt att vägra att utföra riskfyllt arbete.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de åtaganden som gjorts av regeringen att bygga upp departementet för inspektioner av fabriker och anläggningar (DIFE), som förväntas att få 993 anställda och 23 distriktskontor, en uppgradering av inspektionstjänsterna i januari 2014 och antagandet av en nationell politik för hälsa och säkerhet samt enhetliga standarder för hälso- och säkerhetsinspektioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och internationella partner att tillhandahålla tekniskt stöd och utbyte av bästa praxis för att bistå med uppgraderingen av DIFE. Parlamentet uppmanar regeringen i Bangladesh att stå fast vid sina åtaganden i fråga om yrkesinspektioner och att respektera ILO:s konvention 81. Parlamentet välkomnar nedläggningen av fabriker som inte har uppfyllt säkerhetsstandarderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar de åtaganden som gjorts av regeringen att bygga upp departementet för inspektioner av fabriker och anläggningar (DIFE), som förväntas att få 993 anställda och 23 distriktskontor, en uppgradering av inspektionstjänsterna i januari 2014 och antagandet av en nationell politik för hälsa och säkerhet samt enhetliga standarder för hälso- och säkerhetsinspektioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och internationella partner att tillhandahålla tekniskt stöd och utbyte av bästa praxis för att bistå med uppgraderingen av DIFE. Parlamentet uppmanar regeringen i Bangladesh att stå fast vid sina åtaganden i fråga om yrkesinspektioner och att respektera ILO:s konvention 81. Parlamentet välkomnar nedläggningen av fabriker som inte har uppfyllt säkerhetsstandarderna.

| 17. | Europaparlamentet är fortsatt oroat över påståendena om utbredd korruption i Bangladesh mellan hälso- och säkerhetsinspektörer och fabriksägare, och efterlyser större insatser för att bekämpa denna praxis. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är fortsatt oroat över påståendena om utbredd korruption i Bangladesh mellan hälso- och säkerhetsinspektörer och fabriksägare, och efterlyser större insatser för att bekämpa denna praxis.

| 18. | Europaparlamentet förstår svårigheterna att göra framsteg i rekryteringen av inspektörer, eftersom personerna måste få lämplig utbildning enligt en enhetlig standard och harmoniserade verksamhetsmetoder innan de kan tillträda sina tjänster. Parlamentet beklagar dock att målet att rekrytera 200 inspektörer före utgången av 2013 ännu inte har uppnåtts, då antalet nyanställda är 173, och understryker att 200 inspektörer inte på långt när räcker till för att kunna övervaka en bransch med fyra miljoner anställda. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förstår svårigheterna att göra framsteg i rekryteringen av inspektörer, eftersom personerna måste få lämplig utbildning enligt en enhetlig standard och harmoniserade verksamhetsmetoder innan de kan tillträda sina tjänster. Parlamentet beklagar dock att målet att rekrytera 200 inspektörer före utgången av 2013 ännu inte har uppnåtts, då antalet nyanställda är 173, och understryker att 200 inspektörer inte på långt när räcker till för att kunna övervaka en bransch med fyra miljoner anställda.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att överenskommelsen och alliansen har genomfört inspektioner av alla fabriker inom deras behörighetsområde och har slutfört mer än 400 planer för avhjälpande åtgärder. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Bangladesh att komplettera denna verksamhet genom att snabbt inspektera de fabriker som faller under dess ansvar och anta lämpliga avhjälpande åtgärder. Parlamentet stöder ILO:s viktiga arbete för att bidra till att säkerställa detta. Parlamentet välkomnar engagemanget från de tillverkare som vill förbättra standarden, och uppmanar alla berörda parter att säkerställa en korrekt tillämpning av planer för avhjälpande åtgärder. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att överenskommelsen och alliansen har genomfört inspektioner av alla fabriker inom deras behörighetsområde och har slutfört mer än 400 planer för avhjälpande åtgärder. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Bangladesh att komplettera denna verksamhet genom att snabbt inspektera de fabriker som faller under dess ansvar och anta lämpliga avhjälpande åtgärder. Parlamentet stöder ILO:s viktiga arbete för att bidra till att säkerställa detta. Parlamentet välkomnar engagemanget från de tillverkare som vill förbättra standarden, och uppmanar alla berörda parter att säkerställa en korrekt tillämpning av planer för avhjälpande åtgärder.

| 20. | Europaparlamentet gläds åt att över 250 varumärkesföretag inom modebranschen och detaljhandelsbranschen i nuläget hämtar konfektionsvaror från Bangladesh har undertecknat avtalet eller alliansen i syfte att samordna sina insatser för att bidra till en förbättrad säkerhet i de fabriker i Bangladesh som tillverkar deras produkter. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang andra företag, även små och medelstora företag, att ansluta sig till avtalet. Parlamentet understryker behovet av lämplig medverkan av alla berörda parter för ett faktiskt genomförande av avtalet och uppmuntrar till motsvarande avtal i andra högriskländer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet gläds åt att över 250 varumärkesföretag inom modebranschen och detaljhandelsbranschen i nuläget hämtar konfektionsvaror från Bangladesh har undertecknat avtalet eller alliansen i syfte att samordna sina insatser för att bidra till en förbättrad säkerhet i de fabriker i Bangladesh som tillverkar deras produkter. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang andra företag, även små och medelstora företag, att ansluta sig till avtalet. Parlamentet understryker behovet av lämplig medverkan av alla berörda parter för ett faktiskt genomförande av avtalet och uppmuntrar till motsvarande avtal i andra högriskländer.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar avtalet och alliansen till bättre samarbete och systematiskt utbyte av fabriksinspektionsrapporter, för att dubbelarbete och skiljaktiga normer ska kunna undvikas. Parlamentet uppmanar alliansen att offentliggöra sina rapporter också på språket bangla, även på nätet, och att förse dem med bilder så att alla i landet kan ta del av dem. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmuntrar avtalet och alliansen till bättre samarbete och systematiskt utbyte av fabriksinspektionsrapporter, för att dubbelarbete och skiljaktiga normer ska kunna undvikas. Parlamentet uppmanar alliansen att offentliggöra sina rapporter också på språket bangla, även på nätet, och att förse dem med bilder så att alla i landet kan ta del av dem.

| 22. | Europaparlamentet anser att globala detaljhandlare, varumärkestillverkare och marknadsförare har ett stort ansvar, med nuvarande produktionsmönster, genom att de försvårar förbättringen av arbetsvillkor och löner i producentländerna. Parlamentet är övertygat om att en rättvisare struktur för marknaden och de sociala villkoren skulle kunna åstadkommas om dessa företag längs alla sina leveranskedjor säkerställde fullständig respekt för ILO:s grundläggande arbetsnormer, internationellt erkända normer för företagens sociala ansvar, framför allt OECD:s nyligen uppdaterade riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i Global Compact-initiativet, ISO-standard 26000 om socialt ansvarstagande, ILO:s trepartsförklaring om principerna för multinationella företag och socialpolitik samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens flagskeppsinitiativ om ansvarsfull förvaltning av leveranskedjan i klädsektorn, med beaktande av befintliga nationella initiativ, exempelvis i Tyskland, Nederländerna, Danmark och Frankrike, och anser att EU har både möjlighet och skyldighet att vara världsledande när det gäller ansvar för leveranskedjan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att globala detaljhandlare, varumärkestillverkare och marknadsförare har ett stort ansvar, med nuvarande produktionsmönster, genom att de försvårar förbättringen av arbetsvillkor och löner i producentländerna. Parlamentet är övertygat om att en rättvisare struktur för marknaden och de sociala villkoren skulle kunna åstadkommas om dessa företag längs alla sina leveranskedjor säkerställde fullständig respekt för ILO:s grundläggande arbetsnormer, internationellt erkända normer för företagens sociala ansvar, framför allt OECD:s nyligen uppdaterade riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i Global Compact-initiativet, ISO-standard 26000 om socialt ansvarstagande, ILO:s trepartsförklaring om principerna för multinationella företag och socialpolitik samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens flagskeppsinitiativ om ansvarsfull förvaltning av leveranskedjan i klädsektorn, med beaktande av befintliga nationella initiativ, exempelvis i Tyskland, Nederländerna, Danmark och Frankrike, och anser att EU har både möjlighet och skyldighet att vara världsledande när det gäller ansvar för leveranskedjan.

| 23. | Europaparlamentet anser att tillgången till information i klädsektorn ofta är det största hindret för att bekämpa kränkningar av de mänskliga rättigheterna i den globala leverantörskedjan och att det behövs ett obligatoriskt rapporteringssystem som ger information som kopplar alla aktörer inom värdekedjan till en och samma produkt, från produktionsstället till detaljhandlarna. Parlamentet anser att ny EU-lagstiftning är nödvändig för att skapa en rättslig skyldighet om tillbörlig aktsamhet för företag i EU som lägger ut produktion på entreprenad i tredjeländer, inklusive åtgärder för att garantera spårbarhet och insyn, i linje med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att tillgången till information i klädsektorn ofta är det största hindret för att bekämpa kränkningar av de mänskliga rättigheterna i den globala leverantörskedjan och att det behövs ett obligatoriskt rapporteringssystem som ger information som kopplar alla aktörer inom värdekedjan till en och samma produkt, från produktionsstället till detaljhandlarna. Parlamentet anser att ny EU-lagstiftning är nödvändig för att skapa en rättslig skyldighet om tillbörlig aktsamhet för företag i EU som lägger ut produktion på entreprenad i tredjeländer, inklusive åtgärder för att garantera spårbarhet och insyn, i linje med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inkludera en obligatorisk och verkställbar klausul om företagens sociala ansvar i alla bilaterala handels- och investeringsavtal som undertecknas av EU, där europeiska investerare skulle åläggas att följa principerna om företagens sociala ansvar enligt definitionen på internationell nivå, inbegripet 2010 års uppdatering av OECD:s riktlinjer och standarder definierade av FN, ILO och EU. Parlamentet begär att arbetsmiljöfrågor ska inta en mer framträdande plats i EU:s framtida avtal med tredjeländer, såsom ett led i agendan för anständigt arbete, och att EU ska ge tekniskt stöd till genomförandet av dessa bestämmelser så att de inte blir till ett handelshinder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inkludera en obligatorisk och verkställbar klausul om företagens sociala ansvar i alla bilaterala handels- och investeringsavtal som undertecknas av EU, där europeiska investerare skulle åläggas att följa principerna om företagens sociala ansvar enligt definitionen på internationell nivå, inbegripet 2010 års uppdatering av OECD:s riktlinjer och standarder definierade av FN, ILO och EU. Parlamentet begär att arbetsmiljöfrågor ska inta en mer framträdande plats i EU:s framtida avtal med tredjeländer, såsom ett led i agendan för anständigt arbete, och att EU ska ge tekniskt stöd till genomförandet av dessa bestämmelser så att de inte blir till ett handelshinder.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att sysselsättningen i konfektionssektorn har hjälpt miljontals fattiga kvinnor på landsbygden i Bangladesh och andra länder ut ur fattigdom och beroende av stöd från män. Parlamentet konstaterar att den icke-fackanslutna arbetskraften till största delen bestått av okvalificerade arbetstagare och konfektionsanställda kvinnor i utvecklingsländerna. Parlamentet erkänner att det ovillkorligen behövs framsteg med arbetstagarnas rättigheter och arbetarskyddet för att kvinnor ska få något att säga till om, och understryker att kvinnor i högre grad behöver bli fackligt företrädda, också i de fackföreningar som nyligen bildats i Bangladesh, och välkomnar överenskommelsen om godtagbarhet som ett led i erkännandet av att det behövs könsbaserad egenmakt för att arbetsnormerna ska kunna förbättras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att sysselsättningen i konfektionssektorn har hjälpt miljontals fattiga kvinnor på landsbygden i Bangladesh och andra länder ut ur fattigdom och beroende av stöd från män. Parlamentet konstaterar att den icke-fackanslutna arbetskraften till största delen bestått av okvalificerade arbetstagare och konfektionsanställda kvinnor i utvecklingsländerna. Parlamentet erkänner att det ovillkorligen behövs framsteg med arbetstagarnas rättigheter och arbetarskyddet för att kvinnor ska få något att säga till om, och understryker att kvinnor i högre grad behöver bli fackligt företrädda, också i de fackföreningar som nyligen bildats i Bangladesh, och välkomnar överenskommelsen om godtagbarhet som ett led i erkännandet av att det behövs könsbaserad egenmakt för att arbetsnormerna ska kunna förbättras.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att initiativet Allt utom vapen har varit viktigt för den ekonomiska utvecklingen i Bangladesh och bidragit till bättre materiella villkor för flera miljoner människor, framför allt kvinnor. Parlamentet är dock övertygat om risken för att både detta initiativ och det allmänna preferenssystemet kan komma att ytterligare försämra de dåliga arbetarskyddsnormerna och bli till förfång för anständigt arbete om de inte förenas med gedigna villkor inom områdena mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om Bangladesh följer de mänskliga rättigheterna och de arbetsrättsliga och miljörelaterade konventionerna inom ramen för det allmänna preferenssystemet samt rapportera tillbaka till parlamentet. Parlamentet betonar att de länder som gör goda framsteg med sina sociala och arbetsrättsliga normer bör belönas genom att beviljas fullt marknadstillträde för sina produkter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att initiativet Allt utom vapen har varit viktigt för den ekonomiska utvecklingen i Bangladesh och bidragit till bättre materiella villkor för flera miljoner människor, framför allt kvinnor. Parlamentet är dock övertygat om risken för att både detta initiativ och det allmänna preferenssystemet kan komma att ytterligare försämra de dåliga arbetarskyddsnormerna och bli till förfång för anständigt arbete om de inte förenas med gedigna villkor inom områdena mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om Bangladesh följer de mänskliga rättigheterna och de arbetsrättsliga och miljörelaterade konventionerna inom ramen för det allmänna preferenssystemet samt rapportera tillbaka till parlamentet. Parlamentet betonar att de länder som gör goda framsteg med sina sociala och arbetsrättsliga normer bör belönas genom att beviljas fullt marknadstillträde för sina produkter.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, Mogherini, och kommissionsledamot Malmström att i samtalen med Bangladesh om fortsatt handel enligt preferenssystemet fortsätta att ta upp ratificering av grundläggande ILO-standarder, arbetsmiljöinspektioner samt föreningsfrihet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, Mogherini, och kommissionsledamot Malmström att i samtalen med Bangladesh om fortsatt handel enligt preferenssystemet fortsätta att ta upp ratificering av grundläggande ILO-standarder, arbetsmiljöinspektioner samt föreningsfrihet.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Bangladeshs regering och parlament samt ILO:s generaldirektör. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Bangladeshs regering och parlament samt ILO:s generaldirektör.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0024.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0045.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0516.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0100.

(5)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(6)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(7)  EUT L 118, 27.4.2001, s. 48.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0049

(9)  Antagna texter, P7_TA(2013)0050.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/47

---

P8_TA(2015)0176

Rapport från Europeiska rådets extra möte (23 april 2015) – De senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (2015/2660(RSP))

(2016/C 346/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen från 1951 och tilläggsprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen från 1951 och tilläggsprotokollet till denna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om migrationsströmmar i Medelhavet, särskilt de tragiska händelserna utanför Lampedusa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om migrationsströmmar i Medelhavet, särskilt de tragiska händelserna utanför Lampedusa (1),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 22 maj 2014 om genomförande av meddelandet om arbetet i arbetsgruppen för Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 22 maj 2014 om genomförande av meddelandet om arbetet i arbetsgruppen för Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av debatten om situationen i Medelhavsområdet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU, som hölls i parlamentet den 25 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av debatten om situationen i Medelhavsområdet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU, som hölls i parlamentet den 25 november 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om situationen i Medelhavsområdet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om situationen i Medelhavsområdet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (2),

| — | med beaktande av UNHCR:s initiativ för centrala Medelhavsområdet och UNHCR:s förslag för att bemöta nuvarande och framtida ankomster av asylsökande, flyktingar och migranter i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNHCR:s initiativ för centrala Medelhavsområdet och UNHCR:s förslag för att bemöta nuvarande och framtida ankomster av asylsökande, flyktingar och migranter i Europa,

| — | med beaktande av den handlingsplan i tio punkter som togs fram vid utrikesrådets och RIF-rådets gemensamma möte den 20 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan i tio punkter som togs fram vid utrikesrådets och RIF-rådets gemensamma möte den 20 april 2015,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets särskilda toppmöte om flyktingkrisen i Medelhavet den 22 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets särskilda toppmöte om flyktingkrisen i Medelhavet den 22 april 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt Internationella organisationen för migration (IOM) har över 1 500 människor mist livet i Medelhavet sedan början av detta år. |
| --- | --- |

A.

Enligt Internationella organisationen för migration (IOM) har över 1 500 människor mist livet i Medelhavet sedan början av detta år.

| B. | Enligt IOM har ca 23 918 migranter nått Italiens kust sedan den 1 januari 2015. Enligt de grekiska myndigheterna räddades 10 445 migranter av den grekiska kustbevakningen i Egeiska havet under första kvartalet 2015. |
| --- | --- |

B.

Enligt IOM har ca 23 918 migranter nått Italiens kust sedan den 1 januari 2015. Enligt de grekiska myndigheterna räddades 10 445 migranter av den grekiska kustbevakningen i Egeiska havet under första kvartalet 2015.

| C. | Italienska marinstyrkor, landets kustbevakning och flotta samt flera lastfartyg har genomfört otaliga räddningsinsatser för att hjälpa migranter i nöd på Medelhavet, och lyckades rädda omkring 10 000 migranter under sexdagarsperioden mellan fredagen den 10 april och torsdagen den 16 april 2015. |
| --- | --- |

C.

Italienska marinstyrkor, landets kustbevakning och flotta samt flera lastfartyg har genomfört otaliga räddningsinsatser för att hjälpa migranter i nöd på Medelhavet, och lyckades rädda omkring 10 000 migranter under sexdagarsperioden mellan fredagen den 10 april och torsdagen den 16 april 2015.

| D. | Den senaste insats som uteslutande gick ut på att söka efter och rädda människor i Medelhavet, Mare Nostrum, räddade 150 810 migranter under 364 dagar. Enligt de första uppskattningarna har antalet migranter som korsar Medelhavet inte minskat i detta läge. |
| --- | --- |

D.

Den senaste insats som uteslutande gick ut på att söka efter och rädda människor i Medelhavet, Mare Nostrum, räddade 150 810 migranter under 364 dagar. Enligt de första uppskattningarna har antalet migranter som korsar Medelhavet inte minskat i detta läge.

| E. | En stor del av de personer som försöker ta sig över Medelhavet flyr från konflikt eller förföljelse i Syrien, Irak, Eritrea, Somalia och Libyen. Så många som 700 migranter saknas och befaras ha drunknat efter att en fiskebåt av trä där flyktingarna hade trängts ihop kapsejsade nära Libyen när ett portugisiskt lastfartyg var på väg för att rädda dem sent på lördagen den 18 april 2015. En av de överlevande ska ha informerat de italienska myndigheterna om att det kan ha funnits så många som 950 ombord. En liknande tragedi inträffade tidigare i april, då omkring 400 migranter uppges ha mist livet till havs efter att en fiskebåt av trä med uppskattningsvis 550 personer ombord kapsejsade. |
| --- | --- |

E.

En stor del av de personer som försöker ta sig över Medelhavet flyr från konflikt eller förföljelse i Syrien, Irak, Eritrea, Somalia och Libyen. Så många som 700 migranter saknas och befaras ha drunknat efter att en fiskebåt av trä där flyktingarna hade trängts ihop kapsejsade nära Libyen när ett portugisiskt lastfartyg var på väg för att rädda dem sent på lördagen den 18 april 2015. En av de överlevande ska ha informerat de italienska myndigheterna om att det kan ha funnits så många som 950 ombord. En liknande tragedi inträffade tidigare i april, då omkring 400 migranter uppges ha mist livet till havs efter att en fiskebåt av trä med uppskattningsvis 550 personer ombord kapsejsade.

| F. | Den gemensamma insatsen Triton, som samordnas av Frontex, blev fullt operativ den 1 november 2014. Den har en grundbudget på endast 2,9 miljoner euro per månad jämfört med över 9 miljoner euro per månad för Mare Nostrum. Sedan den gemensamma insatsen Triton inleddes har fler än 24 400 irreguljära migranter räddats på den centrala Medelhavsrutten, inbegripet de närmare 7 860 migranter som räddats med hjälp av insatser som samfinansierats av Frontex. |
| --- | --- |

F.

Den gemensamma insatsen Triton, som samordnas av Frontex, blev fullt operativ den 1 november 2014. Den har en grundbudget på endast 2,9 miljoner euro per månad jämfört med över 9 miljoner euro per månad för Mare Nostrum. Sedan den gemensamma insatsen Triton inleddes har fler än 24 400 irreguljära migranter räddats på den centrala Medelhavsrutten, inbegripet de närmare 7 860 migranter som räddats med hjälp av insatser som samfinansierats av Frontex.

| G. | Människosmugglare och människohandlare utnyttjar den irreguljära migrationen och sätter migranternas liv på spel för egen ekonomisk vinning, bär ansvaret för tusentals dödsfall och utgör ett allvarligt problem för EU och medlemsstaterna. Människosmugglare gör varje år vinster på 20 miljarder euro genom sin kriminella verksamhet. Enligt Europol har de organiserade kriminella grupper som aktivt underlättar transporter av irreguljära migranter över Medelhavet kopplats till människosmuggling, narkotika, skjutvapen och terrorism. Den 17 mars 2015 inleddes arbetet i Europols gemensamma operativa grupp Mare för att bekämpa dessa kriminella grupper. |
| --- | --- |

G.

Människosmugglare och människohandlare utnyttjar den irreguljära migrationen och sätter migranternas liv på spel för egen ekonomisk vinning, bär ansvaret för tusentals dödsfall och utgör ett allvarligt problem för EU och medlemsstaterna. Människosmugglare gör varje år vinster på 20 miljarder euro genom sin kriminella verksamhet. Enligt Europol har de organiserade kriminella grupper som aktivt underlättar transporter av irreguljära migranter över Medelhavet kopplats till människosmuggling, narkotika, skjutvapen och terrorism. Den 17 mars 2015 inleddes arbetet i Europols gemensamma operativa grupp Mare för att bekämpa dessa kriminella grupper.

| H. | Regional instabilitet och regionala konflikter påverkar den massiva tillströmningen av migranter och strömmarna av fördrivna personer, och därmed antalet personer som försöker ta sig till EU. Den snabba framväxten av IS och Daish i angränsande konfliktområden kommer i slutändan att påverka migrationstillströmningen och strömmarna av fördrivna personer. |
| --- | --- |

H.

Regional instabilitet och regionala konflikter påverkar den massiva tillströmningen av migranter och strömmarna av fördrivna personer, och därmed antalet personer som försöker ta sig till EU. Den snabba framväxten av IS och Daish i angränsande konfliktområden kommer i slutändan att påverka migrationstillströmningen och strömmarna av fördrivna personer.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt och uttrycker sin sorg över att liv än en gång har gått till spillo i Medelhavet, och uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att stärka det befintliga samarbetet och göra allt de kan för att förhindra ytterligare dödsolyckor till havs. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att identifiera kropparna och de saknade personerna, och att informera deras anhöriga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt och uttrycker sin sorg över att liv än en gång har gått till spillo i Medelhavet, och uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att stärka det befintliga samarbetet och göra allt de kan för att förhindra ytterligare dödsolyckor till havs. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att identifiera kropparna och de saknade personerna, och att informera deras anhöriga.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att tillhandahålla de resurser som behövs för att säkerställa att sök- och räddningsskyldigheter verkligen fullgörs, och att de således får den finansiering de behöver. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att visa solidaritet och engagemang genom att öka sina bidrag till Frontex och Europeiska stödkontoret för asylfrågors (Easo) budgetar och insatser. Parlamentet åtar sig att se till att dessa organ, genom EU:s budget och dess för ändamålet relevanta medel, får de resurser (personal och utrustning) de behöver för att kunna fullgöra sina skyldigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att tillhandahålla de resurser som behövs för att säkerställa att sök- och räddningsskyldigheter verkligen fullgörs, och att de således får den finansiering de behöver. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att visa solidaritet och engagemang genom att öka sina bidrag till Frontex och Europeiska stödkontoret för asylfrågors (Easo) budgetar och insatser. Parlamentet åtar sig att se till att dessa organ, genom EU:s budget och dess för ändamålet relevanta medel, får de resurser (personal och utrustning) de behöver för att kunna fullgöra sina skyldigheter.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att EU måste grunda sin reaktion på de senaste tragedierna i Medelhavet på solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, vilket anges i artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och arbeta utifrån en europeisk helhetssyn. Parlamentet upprepar att EU måste göra mer för att skapa en rättvis ansvarsfördelning och solidaritet gentemot de medlemsstater som tar emot flest flyktingar och asylsökande, i såväl absoluta som i relativa termer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar att EU måste grunda sin reaktion på de senaste tragedierna i Medelhavet på solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, vilket anges i artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och arbeta utifrån en europeisk helhetssyn. Parlamentet upprepar att EU måste göra mer för att skapa en rättvis ansvarsfördelning och solidaritet gentemot de medlemsstater som tar emot flest flyktingar och asylsökande, i såväl absoluta som i relativa termer.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets åtagande att stärka EU:s Tritoninsats genom ökade anslag och medel. Parlamentet kräver att EU ska inrätta ett tydligt mandat för Triton, för att man ska kunna bredda dess insatsområde och utöka dess mandat för sök- och räddningsinsatser på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets åtagande att stärka EU:s Tritoninsats genom ökade anslag och medel. Parlamentet kräver att EU ska inrätta ett tydligt mandat för Triton, för att man ska kunna bredda dess insatsområde och utöka dess mandat för sök- och räddningsinsatser på EU-nivå.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en solid och permanent humanitär EU-räddningsinsats, som liksom Mare Nostrum skulle vara verksam på öppet hav och till vilken alla medlemsstater skulle bidra såväl finansiellt som med utrustning och tillgångar. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU att samfinansiera en sådan insats. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser en solid och permanent humanitär EU-räddningsinsats, som liksom Mare Nostrum skulle vara verksam på öppet hav och till vilken alla medlemsstater skulle bidra såväl finansiellt som med utrustning och tillgångar. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU att samfinansiera en sådan insats.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets förslag om att asylansökningar ska hanteras gemensamt med stöd av Easo-grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidga Easos mandat för att öka dess operativa roll i hanteringen av asylansökningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets förslag om att asylansökningar ska hanteras gemensamt med stöd av Easo-grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidga Easos mandat för att öka dess operativa roll i hanteringen av asylansökningar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo utnyttja de möjligheter som finns att utfärda viseringar av humanitära skäl vid sina ambassader och konsulat. I detta sammanhang betonar parlamentet att rådet allvarligt bör överväga möjligheten att tillämpa direktivet om tillfälligt skydd från 2001 eller artikel 78.3 i EUF-fördraget, som båda föreskriver en solidaritetsmekanism i samband med en massiv och plötslig tillströmning av fördrivna personer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo utnyttja de möjligheter som finns att utfärda viseringar av humanitära skäl vid sina ambassader och konsulat. I detta sammanhang betonar parlamentet att rådet allvarligt bör överväga möjligheten att tillämpa direktivet om tillfälligt skydd från 2001 eller artikel 78.3 i EUF-fördraget, som båda föreskriver en solidaritetsmekanism i samband med en massiv och plötslig tillströmning av fördrivna personer.

| 8. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bidra i högre grad till befintliga vidarebosättningsprogram, särskilt de medlemsstater som inte alls har lämnat några bidrag. |
| --- | --- |

8.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bidra i högre grad till befintliga vidarebosättningsprogram, särskilt de medlemsstater som inte alls har lämnat några bidrag.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa bindande kvoter för fördelningen av asylsökande bland samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa bindande kvoter för fördelningen av asylsökande bland samtliga medlemsstater.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att en politik för frivilligt återvändande måste uppmuntras, samtidigt som skyddet av alla migranters rättigheter garanteras och säker och laglig tillgång till EU:s asylsystem tryggas, med vederbörlig respekt för principen om non-refoulement. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att en politik för frivilligt återvändande måste uppmuntras, samtidigt som skyddet av alla migranters rättigheter garanteras och säker och laglig tillgång till EU:s asylsystem tryggas, med vederbörlig respekt för principen om non-refoulement.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden/den höga representanten och det lettiska ordförandeskapet omedelbart sammankallade ett extra gemensamt rådsmöte för utrikesministrarna och inrikesministrarna i Luxemburg, och att medlemsstaterna omedelbart sammankallade ett extra toppmöte för att finna gemensamma lösningar som svar på krissituationen i Medelhavet. Parlamentet noterar att det fördes en bred inledande debatt om möjligheter att rädda liv, bekämpa människosmugglare och människohandlare samt dela ansvaret för mottagande och skydd mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att medlemsstaterna behöver vidareutveckla detta åtagande och beklagar bristen på engagemang från Europeiska rådets sida när det gäller att inrätta en trovärdig, bindande solidaritetsmekanism för hela EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden/den höga representanten och det lettiska ordförandeskapet omedelbart sammankallade ett extra gemensamt rådsmöte för utrikesministrarna och inrikesministrarna i Luxemburg, och att medlemsstaterna omedelbart sammankallade ett extra toppmöte för att finna gemensamma lösningar som svar på krissituationen i Medelhavet. Parlamentet noterar att det fördes en bred inledande debatt om möjligheter att rädda liv, bekämpa människosmugglare och människohandlare samt dela ansvaret för mottagande och skydd mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att medlemsstaterna behöver vidareutveckla detta åtagande och beklagar bristen på engagemang från Europeiska rådets sida när det gäller att inrätta en trovärdig, bindande solidaritetsmekanism för hela EU.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt och fullständigt införlivande och effektivt genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet från samtliga deltagande medlemsstaters sida för att därmed säkerställa gemensamma europeiska normer, inbegripet mottagningsförhållanden för asylsökande och respekt för grundläggande rättigheter, i enlighet med befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser ett snabbt och fullständigt införlivande och effektivt genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet från samtliga deltagande medlemsstaters sida för att därmed säkerställa gemensamma europeiska normer, inbegripet mottagningsförhållanden för asylsökande och respekt för grundläggande rättigheter, i enlighet med befintlig lagstiftning.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser bättre samordning av EU:s och medlemsstaternas politik för att motverka de underliggande orsakerna till migration. Parlamentet betonar att EU behöver en helhetssyn som kommer att stärka samstämmigheten för dess inre och yttre åtgärder, och särskilt dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingspolitik och migrationspolitik. Parlamentet förespråkar stärkt EU-samarbete med partnerländer i Mellanöstern och Afrika i syfte att främja demokrati, grundläggande rättigheter och friheter, säkerhet och välstånd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser bättre samordning av EU:s och medlemsstaternas politik för att motverka de underliggande orsakerna till migration. Parlamentet betonar att EU behöver en helhetssyn som kommer att stärka samstämmigheten för dess inre och yttre åtgärder, och särskilt dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingspolitik och migrationspolitik. Parlamentet förespråkar stärkt EU-samarbete med partnerländer i Mellanöstern och Afrika i syfte att främja demokrati, grundläggande rättigheter och friheter, säkerhet och välstånd.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna och tredjeländer att fastställa så stränga straffrättsliga påföljder som möjligt för människohandel och människosmuggling till och inom EU samt för enskilda personer eller grupper som utnyttjar utsatta migranter i EU, samtidigt som det säkerställs att enskilda personer som bistår asylsökande och fartyg i fara inte lagförs. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna och tredjeländer att fastställa så stränga straffrättsliga påföljder som möjligt för människohandel och människosmuggling till och inom EU samt för enskilda personer eller grupper som utnyttjar utsatta migranter i EU, samtidigt som det säkerställs att enskilda personer som bistår asylsökande och fartyg i fara inte lagförs.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva ett nära samarbete med Europol, Frontex, Easo och Eurojust för att bekämpa människohandlare och kriminella nätverk av människosmugglare, och att kartlägga och spåra deras finansiering samt identifiera deras arbetsmetoder för att förhindra att de tjänar pengar genom att sätta migranters liv på spel. Parlamentet betonar att samarbetet med tredjeländer, särskilt med länder som gränsar till Libyen, absolut måste stärkas om man ska lyckas avveckla sådana kriminella nätverk, både genom fortbildning inom brottsbekämpning och tillhandahållande av informationstjänster. Parlamentet betonar att tredjeländer måste respektera internationell lagstiftning om att rädda liv till havs och garantera skydd av flyktingar och respekt för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva ett nära samarbete med Europol, Frontex, Easo och Eurojust för att bekämpa människohandlare och kriminella nätverk av människosmugglare, och att kartlägga och spåra deras finansiering samt identifiera deras arbetsmetoder för att förhindra att de tjänar pengar genom att sätta migranters liv på spel. Parlamentet betonar att samarbetet med tredjeländer, särskilt med länder som gränsar till Libyen, absolut måste stärkas om man ska lyckas avveckla sådana kriminella nätverk, både genom fortbildning inom brottsbekämpning och tillhandahållande av informationstjänster. Parlamentet betonar att tredjeländer måste respektera internationell lagstiftning om att rädda liv till havs och garantera skydd av flyktingar och respekt för de grundläggande rättigheterna.

| 16. | Europaparlamentet betonar att de underliggande orsakerna till våldet och bristen på utveckling måste åtgärdas i ursprungsländerna för att hejda vågen av flyktingar och ekonomiska migranter. Parlamentet poängterar i detta sammanhang att de viktigaste prioriteringarna för samtliga regeringar i ursprungsländerna bör vara att avsevärt förbättra förvaltningsstrukturerna genom att inrätta effektiva och inkluderande offentliga institutioner, garantera kapacitetsuppbyggnad inom asylsystemen i tredjeländer, upprätta rättsstaten och bekämpa den utbredda korruptionen på alla nivåer, liksom att främja mänskliga rättigheter och ökad demokrati. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att de underliggande orsakerna till våldet och bristen på utveckling måste åtgärdas i ursprungsländerna för att hejda vågen av flyktingar och ekonomiska migranter. Parlamentet poängterar i detta sammanhang att de viktigaste prioriteringarna för samtliga regeringar i ursprungsländerna bör vara att avsevärt förbättra förvaltningsstrukturerna genom att inrätta effektiva och inkluderande offentliga institutioner, garantera kapacitetsuppbyggnad inom asylsystemen i tredjeländer, upprätta rättsstaten och bekämpa den utbredda korruptionen på alla nivåer, liksom att främja mänskliga rättigheter och ökad demokrati.

| 17. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för alla FN-ledda förhandlingar som syftar till att återställa regeringsmakten i Libyen och sitt åtagande att stärka insatserna för att hantera konflikten och instabiliteten i Libyen och Syrien. Parlamentet betonar att det är ytterst viktigt att skapa regional stabilitet i konfliktområden för att förhindra att fler människor fördrivs. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för alla FN-ledda förhandlingar som syftar till att återställa regeringsmakten i Libyen och sitt åtagande att stärka insatserna för att hantera konflikten och instabiliteten i Libyen och Syrien. Parlamentet betonar att det är ytterst viktigt att skapa regional stabilitet i konfliktområden för att förhindra att fler människor fördrivs.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att syftet med denna resolution är att ge respons på de tragiska händelserna i Medelhavet, på Europeiska rådets slutsatser av den 23 april 2015 och att föreslå en uppsättning brådskande åtgärder som ska vidtas utan dröjsmål, med tanke på att utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor – som är ansvarigt utskott för sådana ärenden – för närvarande utarbetar ett betänkande som kommer att spegla parlamentets medellångsiktiga och mer långsiktiga politiska linjer i fråga om migration. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att syftet med denna resolution är att ge respons på de tragiska händelserna i Medelhavet, på Europeiska rådets slutsatser av den 23 april 2015 och att föreslå en uppsättning brådskande åtgärder som ska vidtas utan dröjsmål, med tanke på att utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor – som är ansvarigt utskott för sådana ärenden – för närvarande utarbetar ett betänkande som kommer att spegla parlamentets medellångsiktiga och mer långsiktiga politiska linjer i fråga om migration.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla och lägga fram en ambitiös europeisk migrationsagenda som tar alla aspekter av migration i beaktande. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla och lägga fram en ambitiös europeisk migrationsagenda som tar alla aspekter av migration i beaktande.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0448.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2014)0105.

---

Torsdagen den 30 april 2015

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/51

---

P8_TA(2015)0178

Förföljelse av kristna i hela världen i samband med morden på studerande i Kenya begångna av terrorgruppen al-Shabaab

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om förföljelsen av kristna runt om i världen, med anledning av terrorgruppen al-Shababs dödande av studenter i Kenya (2015/2661(RSP))

(2016/C 346/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kenya, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kenya,

| — | med beaktande av den andra översynen av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”), särskilt artiklarna 8, 11 och 26 i detta avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra översynen av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”), särskilt artiklarna 8, 11 och 26 i detta avtal,

| — | med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 23 november 2014 om massakern på 28 civila resenärer, och av den 3 april 2015 om massakern på Garissa-universitetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 23 november 2014 om massakern på 28 civila resenärer, och av den 3 april 2015 om massakern på Garissa-universitetet,

| — | med beaktande av det pressuttalande som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd gjorde vid sitt 497:e sammanträde den 9 april 2015 om terrordådet i Garissa (Kenya), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pressuttalande som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd gjorde vid sitt 497:e sammanträde den 9 april 2015 om terrordådet i Garissa (Kenya),

| — | med beaktande av det kenyanska flygvapnets attack på al-Shababs träningsläger i Somalia som svar på blodbadet vid Garissa-universitetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det kenyanska flygvapnets attack på al-Shababs träningsläger i Somalia som svar på blodbadet vid Garissa-universitetet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och trosuppfattning,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om internationell humanitär rätt,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den senaste terroristattacken i Garissa (Kenya) riktades mot ungdomar, mot utbildning och således mot hela landets framtid. Ungdomar representerar löfte och fred och är de som i framtiden ska föra landets utveckling framåt. Utbildning är avgörande för kampen mot våldsbejakande extremism och fundamentalism. |
| --- | --- |

A.

Den senaste terroristattacken i Garissa (Kenya) riktades mot ungdomar, mot utbildning och således mot hela landets framtid. Ungdomar representerar löfte och fred och är de som i framtiden ska föra landets utveckling framåt. Utbildning är avgörande för kampen mot våldsbejakande extremism och fundamentalism.

| B. | Antalet angrepp på religiösa minoriteter, särskilt kristna, runt om i världen har ökat enormt under de senaste månaderna Kristna massakreras, misshandlas och grips varje dag för sin religion eller trosuppfattning av jihad-terrorister, framför allt i vissa delar av arabvärlden. |
| --- | --- |

B.

Antalet angrepp på religiösa minoriteter, särskilt kristna, runt om i världen har ökat enormt under de senaste månaderna Kristna massakreras, misshandlas och grips varje dag för sin religion eller trosuppfattning av jihad-terrorister, framför allt i vissa delar av arabvärlden.

| C. | Kristna är den mest förföljda religiösa gruppen. Denna form av extremism och förföljelse håller på att utvecklas till en viktig faktor i det allt vanligare fenomenet massinvandring. Enligt uppgift dödas över 150 000 kristna varje år. |
| --- | --- |

C.

Kristna är den mest förföljda religiösa gruppen. Denna form av extremism och förföljelse håller på att utvecklas till en viktig faktor i det allt vanligare fenomenet massinvandring. Enligt uppgift dödas över 150 000 kristna varje år.

| D. | IS/Daish halshögg 21 egyptiska koptiska kristna i Libyen den 15 februari 2015. |
| --- | --- |

D.

IS/Daish halshögg 21 egyptiska koptiska kristna i Libyen den 15 februari 2015.

| E. | Förövarna i Garissa riktade avsiktligt in sig på icke-muslimer, och kristna valdes ut för att avrättas på ett brutalt sätt. Al-Shabab har öppet och offentligt hävdat att de för ett krig mot kristna i regionen. |
| --- | --- |

E.

Förövarna i Garissa riktade avsiktligt in sig på icke-muslimer, och kristna valdes ut för att avrättas på ett brutalt sätt. Al-Shabab har öppet och offentligt hävdat att de för ett krig mot kristna i regionen.

| F. | Barns och ungdomars rättigheter måste skyddas, och kompetens, utbildning och innovation måste stärkas för att öka deras ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter och för att främja landets utveckling. |
| --- | --- |

F.

Barns och ungdomars rättigheter måste skyddas, och kompetens, utbildning och innovation måste stärkas för att öka deras ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter och för att främja landets utveckling.

| G. | Al-Shabab har ofta riktat sina aktioner mot studenter, skolor och andra utbildningsinstitutioner. I december 2009 dödade exempelvis en självmordsbombare 19 personer vid en examensceremoni för medicinstudenter i Mogadishu (Somalia), och i oktober 2011 tog terroristgruppen på sig ansvaret för en bombattack som dödade 70 personer, bland annat studenter som väntade på sina examensresultat vid det somaliska utbildningsministeriet i Mogadishu. |
| --- | --- |

G.

Al-Shabab har ofta riktat sina aktioner mot studenter, skolor och andra utbildningsinstitutioner. I december 2009 dödade exempelvis en självmordsbombare 19 personer vid en examensceremoni för medicinstudenter i Mogadishu (Somalia), och i oktober 2011 tog terroristgruppen på sig ansvaret för en bombattack som dödade 70 personer, bland annat studenter som väntade på sina examensresultat vid det somaliska utbildningsministeriet i Mogadishu.

| H. | Den 25 mars 2015 miste minst 15 människor livet i en attack som al-Shabab utförde på ett hotell i Mogadishu, bland annat dödades Somalias ständige representant för FN i Genève (Schweiz), Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, i attacken. |
| --- | --- |

H.

Den 25 mars 2015 miste minst 15 människor livet i en attack som al-Shabab utförde på ett hotell i Mogadishu, bland annat dödades Somalias ständige representant för FN i Genève (Schweiz), Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, i attacken.

| I. | Attackerna mot civila har ökat i Kenya sedan oktober 2011 då landets styrkor gick in i södra Somalia för att delta i en operation som samordnats med somalisk militär mot ett område som kontrollerades av al-Shabab, efter det att terroristgruppen hade tagit fyra personer som gisslan. |
| --- | --- |

I.

Attackerna mot civila har ökat i Kenya sedan oktober 2011 då landets styrkor gick in i södra Somalia för att delta i en operation som samordnats med somalisk militär mot ett område som kontrollerades av al-Shabab, efter det att terroristgruppen hade tagit fyra personer som gisslan.

| J. | Kenyanska styrkor har sedan november 2011 ingått i Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) som inrättades av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd den 19 januari 2007 och godkändes av FN:s säkerhetsråd den 20 februari 2007 (resolution 1744(2007)13), som nyligen gav Afrikanska unionen grönt ljus att fortsätta sitt uppdrag tills den 30 november 2015 (resolution 2182(2014)). |
| --- | --- |

J.

Kenyanska styrkor har sedan november 2011 ingått i Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) som inrättades av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd den 19 januari 2007 och godkändes av FN:s säkerhetsråd den 20 februari 2007 (resolution 1744(2007)13), som nyligen gav Afrikanska unionen grönt ljus att fortsätta sitt uppdrag tills den 30 november 2015 (resolution 2182(2014)).

| K. | Etiopiens armé, och i något mindre utsträckning Ugandas armé, har på ett väsentligt sätt bidragit till kampen mot terroristgruppen al-Shabab. |
| --- | --- |

K.

Etiopiens armé, och i något mindre utsträckning Ugandas armé, har på ett väsentligt sätt bidragit till kampen mot terroristgruppen al-Shabab.

| L. | Al-Shabab har upprättat förbindelser med andra islamistgrupper i Afrika, till exempel Boko Haram i Nigeria och al-Qaida i islamiska Maghreb. |
| --- | --- |

L.

Al-Shabab har upprättat förbindelser med andra islamistgrupper i Afrika, till exempel Boko Haram i Nigeria och al-Qaida i islamiska Maghreb.

| M. | På regelbunden basis bombar och dödar terroristgruppen al-Shabab huvudsakligen civila i Somalia liksom i grannländerna, bland annat i Kampala (Uganda) i juli 2010, och betydligt oftare i Kenya där bara de största attackerna har fått internationell uppmärksamhet, men mindre attacker har ägt rum med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

M.

På regelbunden basis bombar och dödar terroristgruppen al-Shabab huvudsakligen civila i Somalia liksom i grannländerna, bland annat i Kampala (Uganda) i juli 2010, och betydligt oftare i Kenya där bara de största attackerna har fått internationell uppmärksamhet, men mindre attacker har ägt rum med jämna mellanrum.

| N. | Al-Shabab tog på sig ansvaret för de attacker som utfördes i juli 2014 mot byarna Hindi, Gamba, Lamu och Tana River på Kenyas kust då mer än hundra personer avrättades, och för två attacker i distriktet Mandera i slutet av 2014 då 64 personer dödades. |
| --- | --- |

N.

Al-Shabab tog på sig ansvaret för de attacker som utfördes i juli 2014 mot byarna Hindi, Gamba, Lamu och Tana River på Kenyas kust då mer än hundra personer avrättades, och för två attacker i distriktet Mandera i slutet av 2014 då 64 personer dödades.

| O. | Efter terroristattacken mot Garissa-universitetet hotade den kenyanska regeringen FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) med att stänga flyktinglägret i Dabaab inom tre månader. UNHCR har varnat för att detta kommer att få extrema humanitära och praktiska konsekvenser. Enligt FN:s flyktingkonvention är det förbjudet att tvinga flyktingar att återvända till områden där deras liv eller frihet är i fara. |
| --- | --- |

O.

Efter terroristattacken mot Garissa-universitetet hotade den kenyanska regeringen FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) med att stänga flyktinglägret i Dabaab inom tre månader. UNHCR har varnat för att detta kommer att få extrema humanitära och praktiska konsekvenser. Enligt FN:s flyktingkonvention är det förbjudet att tvinga flyktingar att återvända till områden där deras liv eller frihet är i fara.

| P. | Den afrikanska beredskapsstyrkan är ännu inte operativ och EU har uppgett att man är berett att stödja Afrikas fredsbevarande kapacitet som en del i sin säkerhetsstrategi för Afrika. |
| --- | --- |

P.

Den afrikanska beredskapsstyrkan är ännu inte operativ och EU har uppgett att man är berett att stödja Afrikas fredsbevarande kapacitet som en del i sin säkerhetsstrategi för Afrika.

| Q. | Enligt artikel 11 i AVS–EU-partnerskapsavtalet ska ”fredsskapande åtgärder och åtgärder för konfliktförebyggande och konfliktlösning [...] särskilt omfatta stöd till en jämnare fördelning mellan olika samhällsgrupper av de politiska, ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter som står till buds, till förstärkning av den offentliga förvaltningens demokratiska legitimitet och effektivitet, till upprättandet av effektiva mekanismer för att på fredlig väg förena olika gruppintressen [...] och till överbryggande av klyftor mellan olika delar av samhället samt stöd till ett aktivt och väl organiserat civilt samhälle”. |
| --- | --- |

Q.

Enligt artikel 11 i AVS–EU-partnerskapsavtalet ska ”fredsskapande åtgärder och åtgärder för konfliktförebyggande och konfliktlösning [...] särskilt omfatta stöd till en jämnare fördelning mellan olika samhällsgrupper av de politiska, ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter som står till buds, till förstärkning av den offentliga förvaltningens demokratiska legitimitet och effektivitet, till upprättandet av effektiva mekanismer för att på fredlig väg förena olika gruppintressen [...] och till överbryggande av klyftor mellan olika delar av samhället samt stöd till ett aktivt och väl organiserat civilt samhälle”.

| 1. | Europaparlamentet fördömer starkt den avsiktliga terroristattack som utfördes av al-Shabab den 2 april 2015 i Garissa då gruppen dödade 147 unga och oskyldiga universitetsstuderande och skadade 79 andra. Parlamentet fördömer kraftigt alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt när människor dödas för sin religion, tro eller etniska ursprung. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer starkt den avsiktliga terroristattack som utfördes av al-Shabab den 2 april 2015 i Garissa då gruppen dödade 147 unga och oskyldiga universitetsstuderande och skadade 79 andra. Parlamentet fördömer kraftigt alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt när människor dödas för sin religion, tro eller etniska ursprung.

| 2. | Europaparlamentet fördömer på nytt de räder som al-Shabab genomförde mot flera kenyanska kustsamhällen under sommaren 2014, bland annat Mpeketoni där 50 människor avrättades. Parlamentet fördömer kraftfullt attacken mot Westgate Shopping Centre i Nairobi den 24 september 2013 där 67 döda kroppar återfanns. Parlamentet fördömer al-Shababs attack i Mogadishu den 25 mars 2015, då Somalias ständige representant för FN i Genève, ambassadör Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, miste livet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer på nytt de räder som al-Shabab genomförde mot flera kenyanska kustsamhällen under sommaren 2014, bland annat Mpeketoni där 50 människor avrättades. Parlamentet fördömer kraftfullt attacken mot Westgate Shopping Centre i Nairobi den 24 september 2013 där 67 döda kroppar återfanns. Parlamentet fördömer al-Shababs attack i Mogadishu den 25 mars 2015, då Somalias ständige representant för FN i Genève, ambassadör Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, miste livet.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med familjerna till offren och med Kenyas folk och regering. Parlamentet står bakom det kenyanska folket som tvingas uppleva dessa avskyvärda våldshandlingar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med familjerna till offren och med Kenyas folk och regering. Parlamentet står bakom det kenyanska folket som tvingas uppleva dessa avskyvärda våldshandlingar.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att religionsfrihet är en grundläggande rättighet och fördömer i skarpa ordalag alla former av våld och diskriminering som har sin grund i religion. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att religionsfrihet är en grundläggande rättighet och fördömer i skarpa ordalag alla former av våld och diskriminering som har sin grund i religion.

| 5. | Europaparlamentet fördömer de attacker som nyligen utförts mot kristna samfund i olika länder, särskilt när 12 kristna som färdades i båt från Libyen kastades över bord och massakern på 30 etiopiska kristna den 19 april 2015. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med offrens familjer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer de attacker som nyligen utförts mot kristna samfund i olika länder, särskilt när 12 kristna som färdades i båt från Libyen kastades över bord och massakern på 30 etiopiska kristna den 19 april 2015. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med offrens familjer.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över hur förövare av terroristhandlingar missbrukar religionen runt om i världen, och är djupt oroat över att det blir allt vanligare med intolerans, förtryck och våld mot kristna, särskilt i vissa delar av arabvärlden. Parlamentet fördömer användningen av religion som ett medel i olika konflikter. Parlamentet fördömer det ökade antalet attacker på kyrkor runt om i världen, särskilt den attack som dödade 14 personer i Pakistan den 15 mars 2015. Parlamentet fördömer kraftfullt frihetsberövandet, tortyren, slaveriet och de offentliga avrättningarna av kristna i Nordkorea. Parlamentet bekräftar och stödjer den oförytterliga rätten för alla religiösa och etniska minoritetsgrupper i Irak och Syrien, inklusive kristna, att få fortsätta att leva där de historiskt och traditionellt alltid har levt, under värdiga, jämlika och trygga förhållanden. Parlamentet noterar att olika religiösa grupper har levt fredligt tillsammans i regionen i århundraden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker stor oro över hur förövare av terroristhandlingar missbrukar religionen runt om i världen, och är djupt oroat över att det blir allt vanligare med intolerans, förtryck och våld mot kristna, särskilt i vissa delar av arabvärlden. Parlamentet fördömer användningen av religion som ett medel i olika konflikter. Parlamentet fördömer det ökade antalet attacker på kyrkor runt om i världen, särskilt den attack som dödade 14 personer i Pakistan den 15 mars 2015. Parlamentet fördömer kraftfullt frihetsberövandet, tortyren, slaveriet och de offentliga avrättningarna av kristna i Nordkorea. Parlamentet bekräftar och stödjer den oförytterliga rätten för alla religiösa och etniska minoritetsgrupper i Irak och Syrien, inklusive kristna, att få fortsätta att leva där de historiskt och traditionellt alltid har levt, under värdiga, jämlika och trygga förhållanden. Parlamentet noterar att olika religiösa grupper har levt fredligt tillsammans i regionen i århundraden.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att fullgöra sin förpliktelse enligt artikel 17 i EUF-fördraget och föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med kyrkor och med religiösa och filosofiska samt konfessionslösa organisationer för att frågan om förföljelse av kristna samfund och andra religiösa samfund ska vara en prioritet för EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att fullgöra sin förpliktelse enligt artikel 17 i EUF-fördraget och föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med kyrkor och med religiösa och filosofiska samt konfessionslösa organisationer för att frågan om förföljelse av kristna samfund och andra religiösa samfund ska vara en prioritet för EU.

| 8. | Europaparlamentet fördömer att IS/Daish i Syrien och Irak tillämpar en uråldrig lag (”dhimmi pact”) för att under dödshot pressa kristna med religiösa skattepliktelser och religiösa restriktioner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer att IS/Daish i Syrien och Irak tillämpar en uråldrig lag (”dhimmi pact”) för att under dödshot pressa kristna med religiösa skattepliktelser och religiösa restriktioner.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin solidaritet med alla kristna som förföljs i olika delar av Afrika, med särskild hänsyn till de senaste grymheterna i Libyen, Nigeria och Sudan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin solidaritet med alla kristna som förföljs i olika delar av Afrika, med särskild hänsyn till de senaste grymheterna i Libyen, Nigeria och Sudan.

| 10. | Europaparlamentet fördömer och avvisar all misstolkning av islams budskap att skapa en våldsam, grym, totalitär, förtryckande och expansiv ideologi som legitimerar utrotningen av kristna minoriteter. Parlamentet uppmanar muslimska ledare att fördöma alla terroristattacker fullt ut, även de som riktar sig mot religiösa samfund och minoriteter, och särskilt kristna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer och avvisar all misstolkning av islams budskap att skapa en våldsam, grym, totalitär, förtryckande och expansiv ideologi som legitimerar utrotningen av kristna minoriteter. Parlamentet uppmanar muslimska ledare att fördöma alla terroristattacker fullt ut, även de som riktar sig mot religiösa samfund och minoriteter, och särskilt kristna.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en grundlig, snabb, opartisk och verkningsfull utredning i syfte att identifiera de skyldiga och ställa förövarna, organisatörerna, finansiärerna och sponsorerna bakom dessa förkastliga handlingar inför rätta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en grundlig, snabb, opartisk och verkningsfull utredning i syfte att identifiera de skyldiga och ställa förövarna, organisatörerna, finansiärerna och sponsorerna bakom dessa förkastliga handlingar inför rätta.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att den bästa lösningen måste vara samordnade aktioner med andra afrikanska länder, och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och rådet att ta itu med säkerhets- och terroristhoten i denna region, i samarbete med Afrikanska unionen, till stöd för deras viktiga insatser mot al-Shabab via Amisom. Parlamentet uppmanar EU att kraftfullt stödja genomförandet av kontinentala och regionala mekanismer för konflikthantering, främst den afrikanska beredskapsstyrkan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att den bästa lösningen måste vara samordnade aktioner med andra afrikanska länder, och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och rådet att ta itu med säkerhets- och terroristhoten i denna region, i samarbete med Afrikanska unionen, till stöd för deras viktiga insatser mot al-Shabab via Amisom. Parlamentet uppmanar EU att kraftfullt stödja genomförandet av kontinentala och regionala mekanismer för konflikthantering, främst den afrikanska beredskapsstyrkan.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen att ta sitt ansvar och bemöta al-Shababs våld och dess bakomliggande orsaker. Säkerhet kan uppnås endast genom att man eliminerar klyftorna inom landets politiska system och det civila samhället samt kommer till rätta med de regionala skillnaderna på utvecklingsområdet. Parlamentet beklagar polisens försenade reaktion. Parlamentet kräver i synnerhet att Kenyas regering avstår från att använda terroristattacker som förevändning för att begränsa de medborgerliga friheterna, och uppmanar landets myndigheter att basera sin strategi i kampen mot terrorism på rättsstatsprincipen och respekten för grundläggande rättigheter. Parlamentet efterlyser med kraft en demokratisk och rättslig granskning av politiken för terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen att ta sitt ansvar och bemöta al-Shababs våld och dess bakomliggande orsaker. Säkerhet kan uppnås endast genom att man eliminerar klyftorna inom landets politiska system och det civila samhället samt kommer till rätta med de regionala skillnaderna på utvecklingsområdet. Parlamentet beklagar polisens försenade reaktion. Parlamentet kräver i synnerhet att Kenyas regering avstår från att använda terroristattacker som förevändning för att begränsa de medborgerliga friheterna, och uppmanar landets myndigheter att basera sin strategi i kampen mot terrorism på rättsstatsprincipen och respekten för grundläggande rättigheter. Parlamentet efterlyser med kraft en demokratisk och rättslig granskning av politiken för terrorismbekämpning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de kenyanska myndigheterna att se till att religionsmotsättningar förhindras och att det inte sätts likhetstecken mellan det muslimska samfundet och al-Shabab. Vidare uppmanas myndigheterna att göra allt som står i deras makt för att slå vakt om landets enhet, i syfte att säkerställa landets sociala och ekonomiska tillväxt och stabilitet samt folkets värdighet och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar den kenyanska regeringen, oppositionsledarna och de religiösa ledarna att ta itu med den historiskt upplevda marginaliseringen, de regionala klyftorna i landet och den institutionella diskrimineringen och att se till att insatser för att bekämpa terrorism enbart riktar sig mot gärningsmännen, dvs. inte mot bredare etniska och religiösa grupper. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de kenyanska myndigheterna att se till att religionsmotsättningar förhindras och att det inte sätts likhetstecken mellan det muslimska samfundet och al-Shabab. Vidare uppmanas myndigheterna att göra allt som står i deras makt för att slå vakt om landets enhet, i syfte att säkerställa landets sociala och ekonomiska tillväxt och stabilitet samt folkets värdighet och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar den kenyanska regeringen, oppositionsledarna och de religiösa ledarna att ta itu med den historiskt upplevda marginaliseringen, de regionala klyftorna i landet och den institutionella diskrimineringen och att se till att insatser för att bekämpa terrorism enbart riktar sig mot gärningsmännen, dvs. inte mot bredare etniska och religiösa grupper.

| 15. | Europaparlamentet påminner Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna om deras åtagande enligt EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs i juni 2012, att se till att de mänskliga rättigheterna tas upp i all dialog med tredjeländer om terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna om deras åtagande enligt EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs i juni 2012, att se till att de mänskliga rättigheterna tas upp i all dialog med tredjeländer om terrorismbekämpning.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU att genomföra ett program för militära utbildningsuppdrag i Kenya och att tillhandahålla modern utrustning, och samarbeta med och utbilda Kenyas militär och polis för att bekämpa terrorism och förhindra en spridning av al-Shabab. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU att genomföra ett program för militära utbildningsuppdrag i Kenya och att tillhandahålla modern utrustning, och samarbeta med och utbilda Kenyas militär och polis för att bekämpa terrorism och förhindra en spridning av al-Shabab.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Kenyas regering att göra allt för att respektera rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, demokratiska principer och grundläggande friheter, och uppmanar EU att leda sin internationella partner i denna riktning och att mobilisera ekonomiska medel som stärker befintliga statliga program i syfte att garantera nationell säkerhet och skapa fred och stabilitet i landet och regionen. Parlamentet vidhåller att grannländerna måste vara delaktiga i insatserna för att bekämpa al-Shababs upptrappade våld. EU uppmanas att tillhandahålla allt det ekonomiska och logistiska stöd och expertstöd som behövs och att överväga att använda den fredsbevarande resursen för Afrika och EU:s krishanteringsverktyg. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Kenyas regering att göra allt för att respektera rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, demokratiska principer och grundläggande friheter, och uppmanar EU att leda sin internationella partner i denna riktning och att mobilisera ekonomiska medel som stärker befintliga statliga program i syfte att garantera nationell säkerhet och skapa fred och stabilitet i landet och regionen. Parlamentet vidhåller att grannländerna måste vara delaktiga i insatserna för att bekämpa al-Shababs upptrappade våld. EU uppmanas att tillhandahålla allt det ekonomiska och logistiska stöd och expertstöd som behövs och att överväga att använda den fredsbevarande resursen för Afrika och EU:s krishanteringsverktyg.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar de kenyanska säkerhetsstyrkorna att se till att terroristhotet bemöts på ett lagenligt sätt. Parlamentet uppmanar Kenyas regering att garantera säkerheten och skyddet vid flyktinglägren inom landets territorium, i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar de kenyanska säkerhetsstyrkorna att se till att terroristhotet bemöts på ett lagenligt sätt. Parlamentet uppmanar Kenyas regering att garantera säkerheten och skyddet vid flyktinglägren inom landets territorium, i enlighet med internationell rätt.

| 19. | Europaparlamentet betonar att den internationella terrorismen finansieras genom olaglig penningtvätt, lösesummor, utpressning, narkotikahandel och korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka samarbetet med tredjeländer kring utbyte av underrättelseinformation som rör penningtvätt för finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att den internationella terrorismen finansieras genom olaglig penningtvätt, lösesummor, utpressning, narkotikahandel och korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka samarbetet med tredjeländer kring utbyte av underrättelseinformation som rör penningtvätt för finansiering av terrorism.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för alla initiativ som syftar till att främja dialog och ömsesidig respekt mellan religiösa samfund och andra samhällsgrupper. Parlamentet uppmanar alla religiösa ledare att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat och våldsam och extrem radikalisering. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för alla initiativ som syftar till att främja dialog och ömsesidig respekt mellan religiösa samfund och andra samhällsgrupper. Parlamentet uppmanar alla religiösa ledare att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat och våldsam och extrem radikalisering.

| 21. | Europaparlamentet fördömer att terroristattacker riktas mot utbildningsinstitutioner och deras lokaler som ett sätt att undergräva utbildning och värdighet för alla medborgares och för att skapa misstroende och splittring mellan samfund. Parlamentet påminner om att kristna flickor i den nigerianska staden Chibok rövades bort och försvann 2014 och att jihadist-terrorgruppen Boko Haram låg bakom detta, något som uppmärksammades världen över. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet fördömer att terroristattacker riktas mot utbildningsinstitutioner och deras lokaler som ett sätt att undergräva utbildning och värdighet för alla medborgares och för att skapa misstroende och splittring mellan samfund. Parlamentet påminner om att kristna flickor i den nigerianska staden Chibok rövades bort och försvann 2014 och att jihadist-terrorgruppen Boko Haram låg bakom detta, något som uppmärksammades världen över.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Kenyas regering, Afrikanska unionens institutioner, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), FN:s generalsekreterare och generalförsamling samt medordförandena i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Kenyas regering, Afrikanska unionens institutioner, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), FN:s generalsekreterare och generalförsamling samt medordförandena i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/55

---

P8_TA(2015)0179

IS/Daishs förstörelse av kulturplatser

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om IS/Daishs förstörelse av kulturplatser (2015/2649(RSP))

(2016/C 346/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågorna för muntligt besvarande till rådet och kommissionen om IS/Daishs förstörelse av kulturplatser (O-000031/2015 – B8-0115/2015 och O-000032/2015 – B8-0116/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna för muntligt besvarande till rådet och kommissionen om IS/Daishs förstörelse av kulturplatser (O-000031/2015 – B8-0115/2015 och O-000032/2015 – B8-0116/2015),

| — | med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det heter att ”unionens insatser ska syfta till att främja samarbetet mellan medlemsstaterna”, särskilt när det gäller ”att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse”, och att ”unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredjeland och behöriga internationella organisationer på kulturområdet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det heter att ”unionens insatser ska syfta till att främja samarbetet mellan medlemsstaterna”, särskilt när det gäller ”att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse”, och att ”unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredjeland och behöriga internationella organisationer på kulturområdet”,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 116/2009 av den 18 december 2008 om export av kulturföremål (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 116/2009 av den 18 december 2008 om export av kulturföremål (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 av den 7 juli 2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak och om upphävande av förordning (EG) nr 2465/96 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 av den 7 juli 2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak och om upphävande av förordning (EG) nr 2465/96 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1332/2013 av den 13 december 2013 om ändring av förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien (3), som antogs på grundval av rådets beslut 2013/760/Gusp av den 13 december 2013 om ändring av beslut 2013/255/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien (4), i synnerhet artikel 11c om import, export eller överföring av syriska kulturföremål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1332/2013 av den 13 december 2013 om ändring av förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien (3), som antogs på grundval av rådets beslut 2013/760/Gusp av den 13 december 2013 om ändring av beslut 2013/255/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien (4), i synnerhet artikel 11c om import, export eller överföring av syriska kulturföremål,

| — | med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2001/555/Gusp av den 20 juli 2001 om inrättande av Europeiska unionens satellitcentrum (5), ändrad genom rådets gemensamma åtgärd 2009/834/Gusp (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2001/555/Gusp av den 20 juli 2001 om inrättande av Europeiska unionens satellitcentrum (5), ändrad genom rådets gemensamma åtgärd 2009/834/Gusp (6),

| — | med beaktande av rådets resolution från oktober 2012 om inrättandet av ett informellt nätverk för brottsbekämpande myndigheter och sakkunniga på området kulturföremål (EU Cultnet)(14232/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution från oktober 2012 om inrättandet av ett informellt nätverk för brottsbekämpande myndigheter och sakkunniga på området kulturföremål (EU Cultnet)(14232/2012),

| — | med beaktande av det andra protokollet, från 1999, till 1954 års Haagkonvention om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det andra protokollet, från 1999, till 1954 års Haagkonvention om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt.

| — | med beaktande av Unescos konvention av den 14 november 1970 om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention av den 14 november 1970 om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom,

| — | med beaktande av Unescos konvention av den 16 november 1972 om skydd av världens kultur- och naturarv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention av den 16 november 1972 om skydd av världens kultur- och naturarv,

| — | med beaktande av Unescos konvention av den 17 oktober 2003 om skydd av det immateriella kulturarvet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention av den 17 oktober 2003 om skydd av det immateriella kulturarvet,

| — | med beaktande av Unescos konvention av den 20 oktober 2005 om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention av den 20 oktober 2005 om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck,

| — | med beaktande av Unidroitkonventionen från 1995 om stulna eller olagligt utförda kulturföremål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unidroitkonventionen från 1995 om stulna eller olagligt utförda kulturföremål,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution nr 2199 av den 12 februari 2015 om hot mot den internationella freden och säkerheten till följd av al-Qaidas terroristhandlingar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution nr 2199 av den 12 februari 2015 om hot mot den internationella freden och säkerheten till följd av al-Qaidas terroristhandlingar (7),

| — | med beaktande av Venedigfördraget från 1964 om bevarande och restaurering av minnesmärken och områden av historiskt intresse, som ger en internationell ram för bevarande och restaurering av gamla byggnader, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigfördraget från 1964 om bevarande och restaurering av minnesmärken och områden av historiskt intresse, som ger en internationell ram för bevarande och restaurering av gamla byggnader,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som antogs den 17 juli 1998, särskilt artikel 8.2 b ix, där ”uppsåtligt riktande av angrepp mot byggnader avsedda för religion, undervisning, konst, vetenskap eller välgörande ändamål, historiska minnesmärken, sjukhus och uppsamlingsplatser för sjuka och sårade under förutsättning att de inte utgör militära mål” erkänns som en krigsförbrytelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som antogs den 17 juli 1998, särskilt artikel 8.2 b ix, där ”uppsåtligt riktande av angrepp mot byggnader avsedda för religion, undervisning, konst, vetenskap eller välgörande ändamål, historiska minnesmärken, sjukhus och uppsamlingsplatser för sjuka och sårade under förutsättning att de inte utgör militära mål” erkänns som en krigsförbrytelse,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (8), där det i punkt 211 står att ”avsiktlig förstörelse av kulturarvet och det konstnärliga arvet, på sätt som nu sker i Irak och i Syrien, bör åtalas som krigsförbrytelser och som brott mot mänskligheten”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (8), där det i punkt 211 står att ”avsiktlig förstörelse av kulturarvet och det konstnärliga arvet, på sätt som nu sker i Irak och i Syrien, bör åtalas som krigsförbrytelser och som brott mot mänskligheten”,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet av den 6 februari 2015 Inslag i EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Daish (JOIN(2015)0002), i vilket kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik erkänner allvaret i förstörelsen och plundringen av kulturarvet när det gäller att hantera kriserna i Syrien och Irak och hotet från Daish, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet av den 6 februari 2015 Inslag i EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Daish (JOIN(2015)0002), i vilket kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik erkänner allvaret i förstörelsen och plundringen av kulturarvet när det gäller att hantera kriserna i Syrien och Irak och hotet från Daish,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ett stort antal arkeologiska, religiösa och kulturella platser i Syrien och Irak har på senare tid utsatts för riktad förstörelse av extremistgrupper kopplade i synnerhet till Islamiska staten i Irak och Syrien (IS/Daish). Dessa systematiska angrepp mot kulturarvet har av Unescos generaldirektör Irina Bokova beskrivits som ”kulturell rensning”. |
| --- | --- |

A.

Ett stort antal arkeologiska, religiösa och kulturella platser i Syrien och Irak har på senare tid utsatts för riktad förstörelse av extremistgrupper kopplade i synnerhet till Islamiska staten i Irak och Syrien (IS/Daish). Dessa systematiska angrepp mot kulturarvet har av Unescos generaldirektör Irina Bokova beskrivits som ”kulturell rensning”.

| B. | Enligt Unesco avses med begreppet ”kulturell rensning” en uppsåtlig strategi som söker förstöra kulturell mångfald genom avsiktlig inriktning på enskilda personer som identifierats utgående från sin kulturella, etniska eller religiösa bakgrund, i förening med avsiktliga angrepp på deras platser för religionsutövning, hågkomst och lärande. Den strategi för kulturell rensning som kommer till synes i Irak och Syrien återspeglas i angrepp mot kulturarvet, dvs. både mot fysiska, materiella och byggda kulturyttringar, såsom minnesmärken och fastigheter, och mot minoriteter och immateriella kulturyttringar, såsom sedvänjor, traditioner och trosföreställningar (9). |
| --- | --- |

B.

Enligt Unesco avses med begreppet ”kulturell rensning” en uppsåtlig strategi som söker förstöra kulturell mångfald genom avsiktlig inriktning på enskilda personer som identifierats utgående från sin kulturella, etniska eller religiösa bakgrund, i förening med avsiktliga angrepp på deras platser för religionsutövning, hågkomst och lärande. Den strategi för kulturell rensning som kommer till synes i Irak och Syrien återspeglas i angrepp mot kulturarvet, dvs. både mot fysiska, materiella och byggda kulturyttringar, såsom minnesmärken och fastigheter, och mot minoriteter och immateriella kulturyttringar, såsom sedvänjor, traditioner och trosföreställningar (9).

| C. | En del fall av kulturarvsförstörelse har under vissa omständigheter ansetts utgöra brott mot mänskligheten (10). Särskilt när handlingarna är riktade mot medlemmar av en religiös eller etnisk grupp kan de likställas med förföljelse, som anges i artikel 7.1 h i Internationella brottmålsdomstolens stadga. |
| --- | --- |

C.

En del fall av kulturarvsförstörelse har under vissa omständigheter ansetts utgöra brott mot mänskligheten (10). Särskilt när handlingarna är riktade mot medlemmar av en religiös eller etnisk grupp kan de likställas med förföljelse, som anges i artikel 7.1 h i Internationella brottmålsdomstolens stadga.

| D. | Förstörelse av kulturföremål och historiska föremål och platser är ingenting nytt och förekommer inte bara i Irak och Syrien. Enligt Unesco är kulturarvet en viktig del, både av den kulturella identiteten hos samhällen, grupper och enskilda personer och av den sociala sammanhållningen, och en avsiktlig förstörelse av det kan inverka menligt på den mänskliga värdigheten och de mänskliga rättigheterna (11). Enligt Unesco med flera används bytena från IS/Daishs plundring och smuggling från kulturella och religiösa platser i Irak och Syrien till att finansiera IS/Daishs terroristverksamhet. Följden av detta blir att konst- och kulturföremål förvandlas till ”krigsvapen”. |
| --- | --- |

D.

Förstörelse av kulturföremål och historiska föremål och platser är ingenting nytt och förekommer inte bara i Irak och Syrien. Enligt Unesco är kulturarvet en viktig del, både av den kulturella identiteten hos samhällen, grupper och enskilda personer och av den sociala sammanhållningen, och en avsiktlig förstörelse av det kan inverka menligt på den mänskliga värdigheten och de mänskliga rättigheterna (11). Enligt Unesco med flera används bytena från IS/Daishs plundring och smuggling från kulturella och religiösa platser i Irak och Syrien till att finansiera IS/Daishs terroristverksamhet. Följden av detta blir att konst- och kulturföremål förvandlas till ”krigsvapen”.

| E. | Tack vare finansiering från Europeiska unionen drog Unesco och andra strategiska partner den 1 mars 2014 igång det treåriga projektet Emergency Safeguarding of the Syrian Heritage, som särskilt syftar till att ge akut skydd åt det syriska kulturarvet. |
| --- | --- |

E.

Tack vare finansiering från Europeiska unionen drog Unesco och andra strategiska partner den 1 mars 2014 igång det treåriga projektet Emergency Safeguarding of the Syrian Heritage, som särskilt syftar till att ge akut skydd åt det syriska kulturarvet.

| F. | EU har ratificerat konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs den 20 oktober 2005 och som är det första internationella instrument som erkänner att kulturföremål är av såväl ekonomisk som kulturell art, och därför inte får behandlas som om de enbart hade ett handelsvärde. |
| --- | --- |

F.

EU har ratificerat konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs den 20 oktober 2005 och som är det första internationella instrument som erkänner att kulturföremål är av såväl ekonomisk som kulturell art, och därför inte får behandlas som om de enbart hade ett handelsvärde.

| G. | Unescokonventionen om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, som antogs den 17 november 1970, och Unidroitkonventionen om stulna eller olagligt exporterade kulturföremål, som antogs den 24 juni 1995, är mycket viktiga instrument för att stärka skyddet av det globala kulturarvet. |
| --- | --- |

G.

Unescokonventionen om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, som antogs den 17 november 1970, och Unidroitkonventionen om stulna eller olagligt exporterade kulturföremål, som antogs den 24 juni 1995, är mycket viktiga instrument för att stärka skyddet av det globala kulturarvet.

| H. | Olaglig handel med kulturföremål är numera den tredje största typen av olaglig handel, efter narkotika- och vapenhandel. Denna olagliga handel domineras av organiserade kriminella nätverk, och dagens nationella och internationella mekanismer är varken tillräckligt utrustade eller tillräckligt understödda för att kunna hantera frågan (12). |
| --- | --- |

H.

Olaglig handel med kulturföremål är numera den tredje största typen av olaglig handel, efter narkotika- och vapenhandel. Denna olagliga handel domineras av organiserade kriminella nätverk, och dagens nationella och internationella mekanismer är varken tillräckligt utrustade eller tillräckligt understödda för att kunna hantera frågan (12).

| I. | Bekämpande av olaglig handel med kulturföremål tillhör inte specifikt Europeiska unionens behörighetsområde, eftersom det inte är förankrat i fördragen. Icke desto mindre faller denna verksamhet inom flera av EU:s behörighetsområden, såsom den inre marknaden, området med frihet, säkerhet och rättvisa, kulturpolitiken och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

I.

Bekämpande av olaglig handel med kulturföremål tillhör inte specifikt Europeiska unionens behörighetsområde, eftersom det inte är förankrat i fördragen. Icke desto mindre faller denna verksamhet inom flera av EU:s behörighetsområden, såsom den inre marknaden, området med frihet, säkerhet och rättvisa, kulturpolitiken och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| J. | Det finns ett akut behov av att bättre samordna kampen mot olaglig handel med kulturföremål och att ha ett nära samarbete för att höja medvetenheten, främja informationsutbytet och stärka de rättsliga ramarna. I detta sammanhang kan det påpekas att rådet i sina slutsatser från december 2011 om förebyggande och bekämpning av olaglig handel med kulturföremål bland annat rekommenderade medlemsstaterna att förstärka samarbetet mellan tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter, kulturmyndigheter och privata organisationer. |
| --- | --- |

J.

Det finns ett akut behov av att bättre samordna kampen mot olaglig handel med kulturföremål och att ha ett nära samarbete för att höja medvetenheten, främja informationsutbytet och stärka de rättsliga ramarna. I detta sammanhang kan det påpekas att rådet i sina slutsatser från december 2011 om förebyggande och bekämpning av olaglig handel med kulturföremål bland annat rekommenderade medlemsstaterna att förstärka samarbetet mellan tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter, kulturmyndigheter och privata organisationer.

| K. | I oktober 2012 inrättades genom en rådsresolution ett informellt nätverk för brottsbekämpande myndigheter och sakkunniga på området kulturföremål (EU Cultnet). Huvudsyftet är att förbättra informationsutbytet i anslutning till förebyggandet av olaglig handel med kulturföremål samt att identifiera, och dela information om, kriminella nätverk misstänkta för medverkan i olaglig handel. |
| --- | --- |

K.

I oktober 2012 inrättades genom en rådsresolution ett informellt nätverk för brottsbekämpande myndigheter och sakkunniga på området kulturföremål (EU Cultnet). Huvudsyftet är att förbättra informationsutbytet i anslutning till förebyggandet av olaglig handel med kulturföremål samt att identifiera, och dela information om, kriminella nätverk misstänkta för medverkan i olaglig handel.

| L. | Lördagen den 28 mars 2015 lanserade Unescos generaldirektör Irina Bokova i Bagdad kampanjen #Unite4Heritage, som syftar till att i hela världen uppbåda stöd för skyddet av kulturarvet med hjälp av sociala nätverk. |
| --- | --- |

L.

Lördagen den 28 mars 2015 lanserade Unescos generaldirektör Irina Bokova i Bagdad kampanjen #Unite4Heritage, som syftar till att i hela världen uppbåda stöd för skyddet av kulturarvet med hjälp av sociala nätverk.

| 1. | Europaparlamentet fördömer starkt den avsiktliga förstörelse av kulturella, arkeologiska och religiösa platser som IS ägnar sig åt i Syrien och Irak. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer starkt den avsiktliga förstörelse av kulturella, arkeologiska och religiösa platser som IS ägnar sig åt i Syrien och Irak.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta lämpliga åtgärder på politisk nivå, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2199 av den 12 februari 2015, för att sätta stopp för den olagliga handeln med kulturföremål från Syrien och Irak under konfliktperioder inom dessa territorier, och på så sätt förhindra att de används som en finansieringskälla för terroristverksamhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta lämpliga åtgärder på politisk nivå, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2199 av den 12 februari 2015, för att sätta stopp för den olagliga handeln med kulturföremål från Syrien och Irak under konfliktperioder inom dessa territorier, och på så sätt förhindra att de används som en finansieringskälla för terroristverksamhet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att använda kulturdiplomati och interkulturell dialog som ett verktyg för försoning mellan de olika folkgrupperna och återuppbyggnad av de förstörda platserna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att använda kulturdiplomati och interkulturell dialog som ett verktyg för försoning mellan de olika folkgrupperna och återuppbyggnad av de förstörda platserna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, EU och medlemsstaterna att genomföra säkerhetsåtgärder vid EU:s yttre gränser för att förhindra att kulturföremål från Syrien och Irak smugglas in i unionen, och att effektivt samarbeta om en gemensam åtgärd mot handel med föremål av syriskt och irakiskt ursprung i Europa, i och med att en stor del av handeln med konst från Mellanöstern är avsedd för den europeiska marknaden; detta bör ske tillsammans med USA och Gulfområdet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, EU och medlemsstaterna att genomföra säkerhetsåtgärder vid EU:s yttre gränser för att förhindra att kulturföremål från Syrien och Irak smugglas in i unionen, och att effektivt samarbeta om en gemensam åtgärd mot handel med föremål av syriskt och irakiskt ursprung i Europa, i och med att en stor del av handeln med konst från Mellanöstern är avsedd för den europeiska marknaden; detta bör ske tillsammans med USA och Gulfområdet.

| 5. | Europaparlamentet föreslår i anslutning till detta att kommissionen, i överensstämmelse med punkt 17 i FN:s säkerhetsråds resolution nr 2199 av den 12 februari 2015, ska inrikta sig på att bekämpa den olagliga handeln med kulturföremål, särskilt när det gäller kulturarvsföremål som olagligt förts ut ur Irak sedan den 6 augusti 1990 och ur Syrien sedan den 15 mars 2011. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en samordnad strategi mot denna olagliga handel, tillsammans med ansvariga för utredningstjänster på nationell nivå och i nära samarbete med Unesco och andra internationella organisationer som Internationella museirådet (Icom), Icoms internationella kommitté Blå skölden (ICBS), Europol, Interpol, Internationella institutet för harmonisering av privaträtten (Unidroit), Världstullorganisationen (WCO), ICOMOS (International Council on Monuments and Sites) och ICCROM (International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet föreslår i anslutning till detta att kommissionen, i överensstämmelse med punkt 17 i FN:s säkerhetsråds resolution nr 2199 av den 12 februari 2015, ska inrikta sig på att bekämpa den olagliga handeln med kulturföremål, särskilt när det gäller kulturarvsföremål som olagligt förts ut ur Irak sedan den 6 augusti 1990 och ur Syrien sedan den 15 mars 2011. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en samordnad strategi mot denna olagliga handel, tillsammans med ansvariga för utredningstjänster på nationell nivå och i nära samarbete med Unesco och andra internationella organisationer som Internationella museirådet (Icom), Icoms internationella kommitté Blå skölden (ICBS), Europol, Interpol, Internationella institutet för harmonisering av privaträtten (Unidroit), Världstullorganisationen (WCO), ICOMOS (International Council on Monuments and Sites) och ICCROM (International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property).

| 6. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att involvera unionens satellitcentrum i Torrejón, som stöder EU:s beslutsfattande inom ramen för Gusp genom att tillhandahålla material från analyser av satellitbilder, för att övervaka och förteckna arkeologiska och kulturella platser i Syrien och Irak och stödja den verksamhet som bedrivs av syriska arkeologer, i syfte att förebygga ytterligare plundring och rädda livet på civilbefolkningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att involvera unionens satellitcentrum i Torrejón, som stöder EU:s beslutsfattande inom ramen för Gusp genom att tillhandahålla material från analyser av satellitbilder, för att övervaka och förteckna arkeologiska och kulturella platser i Syrien och Irak och stödja den verksamhet som bedrivs av syriska arkeologer, i syfte att förebygga ytterligare plundring och rädda livet på civilbefolkningen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett snabbt och säkert sätt att utbyta information och bästa praxis mellan medlemsstaterna i syfte att effektivt bekämpa den olagliga handeln med kulturföremål som olagligen har förts ut ur Irak och Syrien, och att med kraft uppmana medlemsstaterna att använda internationella verktyg för poliser och tulltjänstemän i kampen mot den olagliga handeln med kulturföremål, såsom Interpols särskilda databas ”I-24/7” för stulna konstverk och det verktyg för kommunikation på internet som Världstullorganisationen har inom ramen för programmet ARCHEO. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett snabbt och säkert sätt att utbyta information och bästa praxis mellan medlemsstaterna i syfte att effektivt bekämpa den olagliga handeln med kulturföremål som olagligen har förts ut ur Irak och Syrien, och att med kraft uppmana medlemsstaterna att använda internationella verktyg för poliser och tulltjänstemän i kampen mot den olagliga handeln med kulturföremål, såsom Interpols särskilda databas ”I-24/7” för stulna konstverk och det verktyg för kommunikation på internet som Världstullorganisationen har inom ramen för programmet ARCHEO.

| 8. | Europaparlamentet anser att europeiska utbildningsprogram för domare, poliser och tulltjänstemän, statlig förvaltning och marknadsaktörer i största allmänhet bör övervägas, så att man kan göra det möjligt för dem som arbetar med att bekämpa olaglig handel med kulturföremål att utveckla och förbättra sin sakkunskap samt stödja initiativ såsom den e-utbildningskurs för yrkesfolk inom Syriens kulturarv som ICOMOS lanserade i januari 2013, med undervisning om hantering av katastrofrisker, om första hjälpen-åtgärder för kultursamlingar och om dokumentationsteknik. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att europeiska utbildningsprogram för domare, poliser och tulltjänstemän, statlig förvaltning och marknadsaktörer i största allmänhet bör övervägas, så att man kan göra det möjligt för dem som arbetar med att bekämpa olaglig handel med kulturföremål att utveckla och förbättra sin sakkunskap samt stödja initiativ såsom den e-utbildningskurs för yrkesfolk inom Syriens kulturarv som ICOMOS lanserade i januari 2013, med undervisning om hantering av katastrofrisker, om första hjälpen-åtgärder för kultursamlingar och om dokumentationsteknik.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå med i internationella projekt i civilsamhällets regi för skydd av och rapportering om kulturföremål som befinner sig i farozonen, såsom det projekt för geospatial teknik som handhas av American Association for the Advancement of Science (AAAS), och att fortsätta stödja forskarsamhällenas verksamhet, såsom projektet Mosul, som utvecklas av Initial Training Network for Digital Cultural Heritage (som finansieras via en Marie Skłodowska-Curie-åtgärd). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå med i internationella projekt i civilsamhällets regi för skydd av och rapportering om kulturföremål som befinner sig i farozonen, såsom det projekt för geospatial teknik som handhas av American Association for the Advancement of Science (AAAS), och att fortsätta stödja forskarsamhällenas verksamhet, såsom projektet Mosul, som utvecklas av Initial Training Network for Digital Cultural Heritage (som finansieras via en Marie Skłodowska-Curie-åtgärd).

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att starkare stödja Icoms internationella observatorium för frågor om olaglig handel med kulturföremål, som har sammanställt en röd katastroflista över syriska och irakiska antikviteter i riskzonen – avsedd som ett hjälpmedel för museer, tulltjänstemän, poliser, konsthandlare och samlare – och som planerar att använda satellitbilder för att övervaka situationen på plats, i samarbete med FN:s utbildnings- och forskningsinstitut Unitar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att starkare stödja Icoms internationella observatorium för frågor om olaglig handel med kulturföremål, som har sammanställt en röd katastroflista över syriska och irakiska antikviteter i riskzonen – avsedd som ett hjälpmedel för museer, tulltjänstemän, poliser, konsthandlare och samlare – och som planerar att använda satellitbilder för att övervaka situationen på plats, i samarbete med FN:s utbildnings- och forskningsinstitut Unitar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ta fram informationskampanjer för att avskräcka från köp och försäljning av kulturföremål som härrör från olaglig handel i krigsområden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ta fram informationskampanjer för att avskräcka från köp och försäljning av kulturföremål som härrör från olaglig handel i krigsområden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att involvera universitet, forskningsorgan och kulturinstitutioner, bland annat genom etiska regler, i kampen mot den olagliga handeln med kulturföremål från krigsområden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att involvera universitet, forskningsorgan och kulturinstitutioner, bland annat genom etiska regler, i kampen mot den olagliga handeln med kulturföremål från krigsområden.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja Unescos kampanj #Unite4Heritage genom att inleda en informationskampanj inriktad på Irak och Syrien i syfte att öka medvetenheten om hur viktigt deras kulturarv är, om hur plundringsbytena används för att finansiera terroristverksamhet och om vilka möjliga påföljder som är förenade med olaglig import av kulturföremål som kommer från dessa länder eller från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja Unescos kampanj #Unite4Heritage genom att inleda en informationskampanj inriktad på Irak och Syrien i syfte att öka medvetenheten om hur viktigt deras kulturarv är, om hur plundringsbytena används för att finansiera terroristverksamhet och om vilka möjliga påföljder som är förenade med olaglig import av kulturföremål som kommer från dessa länder eller från andra tredjeländer.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka och förbättra funktionen hos det informella nätverk för brottsbekämpande myndigheter och sakkunniga på området kulturföremål (EU Cultnet) som inrättades genom rådets resolution från oktober 2012 och vars syfte är att förbättra informationsutbytet om förebyggande av olaglig handel med kulturföremål, och att överväga ytterligare ett instrument för att stävja importen till EU av kulturföremål som olagligt förts ut ur Syrien och Irak. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka och förbättra funktionen hos det informella nätverk för brottsbekämpande myndigheter och sakkunniga på området kulturföremål (EU Cultnet) som inrättades genom rådets resolution från oktober 2012 och vars syfte är att förbättra informationsutbytet om förebyggande av olaglig handel med kulturföremål, och att överväga ytterligare ett instrument för att stävja importen till EU av kulturföremål som olagligt förts ut ur Syrien och Irak.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet att stärka Eurojusts och Europols enheter till stöd för pågående utredningar, förebyggande arbete och utbyte av underrättelser om olaglig handel med kulturföremål. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet att stärka Eurojusts och Europols enheter till stöd för pågående utredningar, förebyggande arbete och utbyte av underrättelser om olaglig handel med kulturföremål.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar till en nylansering av åtgärderna inom Icoms internationella kommitté den blå skölden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar till en nylansering av åtgärderna inom Icoms internationella kommitté den blå skölden.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att i samarbete med Unesco och Internationella brottmålsdomstolen vidta nödvändiga åtgärder för att utvidga folkrättens kategori om brott mot mänskligheten så att den även omfattar handlingar som avsiktligen skadar eller förstör mänsklighetens kulturarv i stor skala. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att i samarbete med Unesco och Internationella brottmålsdomstolen vidta nödvändiga åtgärder för att utvidga folkrättens kategori om brott mot mänskligheten så att den även omfattar handlingar som avsiktligen skadar eller förstör mänsklighetens kulturarv i stor skala.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att ratificera Unescokonventionen från 1970 om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, Unidroitkonventionen från 1995, Haagkonventionen från 1954 om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt samt dess andra protokoll från 1999. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att ratificera Unescokonventionen från 1970 om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, Unidroitkonventionen från 1995, Haagkonventionen från 1954 om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt samt dess andra protokoll från 1999.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Unescos generaldirektor, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Unescos generaldirektor, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 39, 10.2.2009, s. 1.

(2)  EUT L 169, 8.7.2003, s. 6.

(3)  EUT L 335, 14.12.2013, s. 3.

(4)  EUT L 335, 14.12.2013, s. 50.

(5)  EGT L 200, 25.7.2001, s. 5.

(6)  EUT L 297, 13.11.2009, s. 18.

(7)  http://www.refworld.org/docid/54ef1f704.html

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0076.

(9)  http://www.unesco.org/new/en/media-services/single-view/news/conference_report_heritage_and_cultural_diversity_at_risk_in_iraq_and_syria/

(10)  Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, Kordić & Čerkez, den 26 februari 2001, IT-95-14/2, punkterna 207–208.

(11)  Unescos förklaring från 2003 om avsiktlig förstörelse av kulturarv.

(12)  http://www.africa-eu-partnership.org/newsroom/all-news/morocco-africa-eu-workshop-fight-against-illegal-trafficking-cultural-goods

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/60

---

P8_TA(2015)0180

Situationen i Maldiverna

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i Maldiverna (2015/2662(RSP))

(2016/C 346/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Maldiverna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Maldiverna,

| — | med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet från Europeiska unionen av den 20 januari 2012 om den senaste utvecklingen i Maldiverna, bland annat gripandet av en domare vid brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet från Europeiska unionen av den 20 januari 2012 om den senaste utvecklingen i Maldiverna, bland annat gripandet av en domare vid brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet från Europeiska unionen av den 30 september 2014 om hot mot civilsamhället och de mänskliga rättigheterna i Maldiverna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet från Europeiska unionen av den 30 september 2014 om hot mot civilsamhället och de mänskliga rättigheterna i Maldiverna,

| — | med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet från Europeiska unionen av den 24 februari 2015 om rättsstaten i Maldiverna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet från Europeiska unionen av den 24 februari 2015 om rättsstaten i Maldiverna,

| — | med beaktande av uttalandet av den 30 april 2014 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att dödsstraffet på nytt tagits i bruk i Maldiverna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 30 april 2014 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att dödsstraffet på nytt tagits i bruk i Maldiverna,

| — | med beaktande av uttalandet av den 14 mars 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den fällande domen mot Maldivernas före detta president Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 14 mars 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den fällande domen mot Maldivernas före detta president Mohamed Nasheed,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 mars 2015 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, om rättegången mot före detta president Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 mars 2015 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, om rättegången mot före detta president Mohamed Nasheed,

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 mars 2015 från FN:s särskilde rapportör om domares och advokaters oberoende, Gabriela Knaul, om att man inte kan ha demokrati på Maldiverna om inte rättsväsendet är opartiskt och oberoende, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 mars 2015 från FN:s särskilde rapportör om domares och advokaters oberoende, Gabriela Knaul, om att man inte kan ha demokrati på Maldiverna om inte rättsväsendet är opartiskt och oberoende,

| — | med beaktande av slutrapporten från EU:s valobservatörsuppdrag i samband med parlamentsvalet i Republiken Maldiverna den 22 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från EU:s valobservatörsuppdrag i samband med parlamentsvalet i Republiken Maldiverna den 22 mars 2014,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Maldiverna är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Maldiverna är part i,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 13 mars 2015 dömdes landets före detta president Mohamed Nasheed till 13 års fängelse, anklagad för terrorism för att den dåvarande överdomaren vid brottmålsdomstolen arresterats i januari 2012, något som EU uttryckt sin oro över. |
| --- | --- |

A.

Den 13 mars 2015 dömdes landets före detta president Mohamed Nasheed till 13 års fängelse, anklagad för terrorism för att den dåvarande överdomaren vid brottmålsdomstolen arresterats i januari 2012, något som EU uttryckt sin oro över.

| B. | Den kontroversiella rättegången lyckades inte uppnå rättsliga nationella och internationella standarder, trots att Förenta nationerna och EU uppmanade till rättvisa och öppenhet i de rättsliga förfarandena mot den förre presidenten Nasheed. |
| --- | --- |

B.

Den kontroversiella rättegången lyckades inte uppnå rättsliga nationella och internationella standarder, trots att Förenta nationerna och EU uppmanade till rättvisa och öppenhet i de rättsliga förfarandena mot den förre presidenten Nasheed.

| C. | Mohamed Nasheed har under långa tider agerat utan våld till förmån för mänskliga rättigheter och pluralistisk demokrati. Han satt fängslad flera gånger under president Maumoon Abdul Gayooms trettioåriga diktatur, och avgick från makten under kontroversiella omständigheter fyra år efter det att han blivit Maldivernas första demokratiskt valda president. |
| --- | --- |

C.

Mohamed Nasheed har under långa tider agerat utan våld till förmån för mänskliga rättigheter och pluralistisk demokrati. Han satt fängslad flera gånger under president Maumoon Abdul Gayooms trettioåriga diktatur, och avgick från makten under kontroversiella omständigheter fyra år efter det att han blivit Maldivernas första demokratiskt valda president.

| D. | Bristen på politiskt oberoende för och utbildning vid domstolarna i Maldiverna undergräver trovärdigheten för landets rättsväsen både inomlands och utomlands. |
| --- | --- |

D.

Bristen på politiskt oberoende för och utbildning vid domstolarna i Maldiverna undergräver trovärdigheten för landets rättsväsen både inomlands och utomlands.

| E. | De före detta försvarsministrarna Tholhath Ibrahim och Mohamed Nazim har nyligen dömts till 10 respektive 11 års fängelse, och den tidigare vice talmannen för den parlamentariska församlingen (Majlis) har dömts till 25 års fängelse på Maldiverna. Också över dessa rättegångar sägs regelstridigheter ha kastat sin skugga. |
| --- | --- |

E.

De före detta försvarsministrarna Tholhath Ibrahim och Mohamed Nazim har nyligen dömts till 10 respektive 11 års fängelse, och den tidigare vice talmannen för den parlamentariska församlingen (Majlis) har dömts till 25 års fängelse på Maldiverna. Också över dessa rättegångar sägs regelstridigheter ha kastat sin skugga.

| F. | Oppositionspolitiker fortsätter att rutinmässigt trakasseras och i en färsk rapport från Interparlamentariska unionens kommitté för parlamentarikers mänskliga rättigheter fastställs att Maldiverna är ett av de värsta länderna i världen på grund av attacker och trakasserier mot och tortyr av parlamentsledamöter i oppositionen. |
| --- | --- |

F.

Oppositionspolitiker fortsätter att rutinmässigt trakasseras och i en färsk rapport från Interparlamentariska unionens kommitté för parlamentarikers mänskliga rättigheter fastställs att Maldiverna är ett av de värsta länderna i världen på grund av attacker och trakasserier mot och tortyr av parlamentsledamöter i oppositionen.

| G. | Den 30 mars 2015 antog Maldivernas parlament en ändring av Maldivernas lag om fängelsestraff och frigivning, så att de som avtjänade ett fängelsestraff inte längre fick vara medlemmar av något parti. Den faktiska följden av detta kommer att bli att Nasheed inte längre kommer att aktivt kunna delta i politiken och inte heller kan ställa upp i presidentvalet 2018. |
| --- | --- |

G.

Den 30 mars 2015 antog Maldivernas parlament en ändring av Maldivernas lag om fängelsestraff och frigivning, så att de som avtjänade ett fängelsestraff inte längre fick vara medlemmar av något parti. Den faktiska följden av detta kommer att bli att Nasheed inte längre kommer att aktivt kunna delta i politiken och inte heller kan ställa upp i presidentvalet 2018.

| H. | Minst 140 fredliga demonstranter har gripits sedan i februari 2015 och de släpptes endast på villkor som kraftigt begränsade deras rätt att delta i fortsatta demonstrationer. |
| --- | --- |

H.

Minst 140 fredliga demonstranter har gripits sedan i februari 2015 och de släpptes endast på villkor som kraftigt begränsade deras rätt att delta i fortsatta demonstrationer.

| I. | Civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare utsätts alltmer för trakasserier, hot och angrepp. Bland dem finns Maldivernas kommission för de mänskliga rättigheterna, som inför högsta domstolen anklagats för högförräderi och för att undergräva konstitutionen för att den överlämnat en rapport till FN:s råd för mänskliga rättigheter inför dess allmänna återkommande utvärdering. Icke-statliga organisationer har hotats med att avföras ur föreningsregistret. |
| --- | --- |

I.

Civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare utsätts alltmer för trakasserier, hot och angrepp. Bland dem finns Maldivernas kommission för de mänskliga rättigheterna, som inför högsta domstolen anklagats för högförräderi och för att undergräva konstitutionen för att den överlämnat en rapport till FN:s råd för mänskliga rättigheter inför dess allmänna återkommande utvärdering. Icke-statliga organisationer har hotats med att avföras ur föreningsregistret.

| J. | Tryckfriheten har allvarligt begränsats de senaste åren och tre journalister har gripits då de rapporterade om politiska demonstrationer som krävde att Mohamed Nasheed skulle släppas fri. Ahmed Rilwan, en regimkritisk journalist som försvann i augusti 2014, saknas fortfarande och befaras vara död. |
| --- | --- |

J.

Tryckfriheten har allvarligt begränsats de senaste åren och tre journalister har gripits då de rapporterade om politiska demonstrationer som krävde att Mohamed Nasheed skulle släppas fri. Ahmed Rilwan, en regimkritisk journalist som försvann i augusti 2014, saknas fortfarande och befaras vara död.

| K. | De politiska oroligheterna kommer i en situation där oron för islamistiska militanta rörelser i Maldiverna och för antalet radikaliserade unga män som påstås ha gått med i IS tilltar alltmer. |
| --- | --- |

K.

De politiska oroligheterna kommer i en situation där oron för islamistiska militanta rörelser i Maldiverna och för antalet radikaliserade unga män som påstås ha gått med i IS tilltar alltmer.

| L. | Maldivernas parlament röstade den 27 april 2014 för att avskaffa det moratorium för dödsstraff som gällt sedan 1954, vilket gör det möjligt att döma minderåriga ända ner till sju års ålder. De kan ställas till svars och avrättas så snart de fyller 18 och lämnas att tyna bort i fängelse under tiden. Detta står i strid med de internationella skyldigheter inom området mänskliga rättigheter som Maldiverna har i egenskap av konventionsstat i konventionen om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

L.

Maldivernas parlament röstade den 27 april 2014 för att avskaffa det moratorium för dödsstraff som gällt sedan 1954, vilket gör det möjligt att döma minderåriga ända ner till sju års ålder. De kan ställas till svars och avrättas så snart de fyller 18 och lämnas att tyna bort i fängelse under tiden. Detta står i strid med de internationella skyldigheter inom området mänskliga rättigheter som Maldiverna har i egenskap av konventionsstat i konventionen om barnets rättigheter.

| M. | Invandrade arbetstagare drabbas av tvångsarbete, konfiskering av identitets- och resehandlingar, löner som hålls inne eller inte betalas ut och skuldslaveri. De maldiviska myndigheterna hotar dem med utvisning för att de protesterat mot diskriminering och våld, efter en rad angrepp mot invandrade arbetstagare. |
| --- | --- |

M.

Invandrade arbetstagare drabbas av tvångsarbete, konfiskering av identitets- och resehandlingar, löner som hålls inne eller inte betalas ut och skuldslaveri. De maldiviska myndigheterna hotar dem med utvisning för att de protesterat mot diskriminering och våld, efter en rad angrepp mot invandrade arbetstagare.

| N. | Ett fåtal kvinnor från Sri Lanka, Thailand, Indien, Kina, Filippinerna, Östeuropa, länder inom f.d. Sovjetunionen, Bangladesh och Maldiverna är föremål för sexhandel i Maldiverna och det berättas att några maldiviska barn utnyttjas sexuellt och kan vara offer för tvångsarbete. |
| --- | --- |

N.

Ett fåtal kvinnor från Sri Lanka, Thailand, Indien, Kina, Filippinerna, Östeuropa, länder inom f.d. Sovjetunionen, Bangladesh och Maldiverna är föremål för sexhandel i Maldiverna och det berättas att några maldiviska barn utnyttjas sexuellt och kan vara offer för tvångsarbete.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över de allt starkare tendenserna i riktning mot ett auktoritärt styre i Maldiverna, samt över tillslagen mot politiska meningsmotståndare och skrämseltaktiken mot medierna och civilsamhället, eftersom allt detta kan ifrågasätta de landvinningar som gjorts under de senaste åren med att befästa mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet i landet. Parlamentet uppmanar alla parter att avhålla sig från allt sådant som ytterligare skulle kunna förvärra krisen, och att agera demokratiskt och med respekt för rättsstaten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över de allt starkare tendenserna i riktning mot ett auktoritärt styre i Maldiverna, samt över tillslagen mot politiska meningsmotståndare och skrämseltaktiken mot medierna och civilsamhället, eftersom allt detta kan ifrågasätta de landvinningar som gjorts under de senaste åren med att befästa mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet i landet. Parlamentet uppmanar alla parter att avhålla sig från allt sådant som ytterligare skulle kunna förvärra krisen, och att agera demokratiskt och med respekt för rättsstaten.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt de allvarliga regelstridigheterna i rättegången mot före detta president Mohamed Nasheed. Parlamentet håller fast vid att han omedelbart bör friges och att man i samband med ett eventuellt överklagande oinskränkt måste respektera Nasheeds rättigheter utifrån Maldivernas internationella skyldigheter, dess egen konstitution och internationella normer. Parlamentet uppmanar med kraft EU:s delegation till Sri Lanka och Maldiverna att insistera på att noga få följa överklagandeprocessen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt de allvarliga regelstridigheterna i rättegången mot före detta president Mohamed Nasheed. Parlamentet håller fast vid att han omedelbart bör friges och att man i samband med ett eventuellt överklagande oinskränkt måste respektera Nasheeds rättigheter utifrån Maldivernas internationella skyldigheter, dess egen konstitution och internationella normer. Parlamentet uppmanar med kraft EU:s delegation till Sri Lanka och Maldiverna att insistera på att noga få följa överklagandeprocessen.

| 3. | Europaparlamentet understryker att respekten för rättsstaten, rätten till en rättvis rättegång, korrekta rättsförfaranden och ett oberoende rättsväsen, i enlighet med den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, är centrala inslag i den demokratiska processen. Parlamentet framhåller att alla invånare i Maldiverna, också före detta president Nasheed, ska behandlas i enlighet med dessa principer, som redan i sig är viktiga för ett pluralistiskt samhälle. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att respekten för rättsstaten, rätten till en rättvis rättegång, korrekta rättsförfaranden och ett oberoende rättsväsen, i enlighet med den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, är centrala inslag i den demokratiska processen. Parlamentet framhåller att alla invånare i Maldiverna, också före detta president Nasheed, ska behandlas i enlighet med dessa principer, som redan i sig är viktiga för ett pluralistiskt samhälle.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser en trovärdig politisk process med plats för alla och med deltagande av alla demokratiska krafter, för att stabiliteten i Maldiverna ska återställas och bevaras och landet åter ska kunna komma in på vägen i riktning mot en övergång till demokrati. Parlamentet efterlyser ett omedelbart slut på skrämseltaktiken mot politiska meningsmotståndare. Parlamentet uppmanar Maldivernas regering att vidta de åtgärder som behövs för att återupprätta förtroende för dess åtagande för demokrati, rättsligt oberoende och rättsstatliga principer, däribland yttrande- och mötesfrihet och respekt för korrekta rättsförfaranden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet efterlyser en trovärdig politisk process med plats för alla och med deltagande av alla demokratiska krafter, för att stabiliteten i Maldiverna ska återställas och bevaras och landet åter ska kunna komma in på vägen i riktning mot en övergång till demokrati. Parlamentet efterlyser ett omedelbart slut på skrämseltaktiken mot politiska meningsmotståndare. Parlamentet uppmanar Maldivernas regering att vidta de åtgärder som behövs för att återupprätta förtroende för dess åtagande för demokrati, rättsligt oberoende och rättsstatliga principer, däribland yttrande- och mötesfrihet och respekt för korrekta rättsförfaranden.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart slut på den politiska inblandningen i Maldivernas rättsväsen och en avpolitisering av rättsväsendet. Parlamentet yrkar på snabba reformer för att tillförsäkra Maldiverna ett oberoende och opartiskt rättsväsen för att förtroendet för att det fungerar ska återställas, både inomlands och utomlands. Parlamentet understryker att dessa reformer bör godkännas och genomföras utan dröjsmål. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart slut på den politiska inblandningen i Maldivernas rättsväsen och en avpolitisering av rättsväsendet. Parlamentet yrkar på snabba reformer för att tillförsäkra Maldiverna ett oberoende och opartiskt rättsväsen för att förtroendet för att det fungerar ska återställas, både inomlands och utomlands. Parlamentet understryker att dessa reformer bör godkännas och genomföras utan dröjsmål.

| 6. | Europaparlamentet erinrar Maldivernas regering om att rätten till protester är garanterad i landets konstitution och att sådana frigivningsvillkor där människor förhindras delta i fredliga demonstrationer är lagstridiga. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar Maldivernas regering om att rätten till protester är garanterad i landets konstitution och att sådana frigivningsvillkor där människor förhindras delta i fredliga demonstrationer är lagstridiga.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart slut på alla former av våld, också våldet mot fredliga protesterande och erinrar säkerhetsstyrkorna om deras skyldighet att skydda fredliga demonstranter mot våldsbenägna gäng. Parlamentet uppmanar Maldivernas regering att sätta stopp för straffriheten för medlemmar av medborgargarden som använt våld mot personer som främjat religiös tolerans och mot fredliga demonstranter, kritiska medier och civilsamhället. De som förövar dessa våldsamma angrepp måste ställas inför rätta. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart slut på alla former av våld, också våldet mot fredliga protesterande och erinrar säkerhetsstyrkorna om deras skyldighet att skydda fredliga demonstranter mot våldsbenägna gäng. Parlamentet uppmanar Maldivernas regering att sätta stopp för straffriheten för medlemmar av medborgargarden som använt våld mot personer som främjat religiös tolerans och mot fredliga demonstranter, kritiska medier och civilsamhället. De som förövar dessa våldsamma angrepp måste ställas inför rätta.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att låta fallet med att Ahmed Rilwan försvunnit bli föremål för en ordentlig utredning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att låta fallet med att Ahmed Rilwan försvunnit bli föremål för en ordentlig utredning.

| 9. | Europaparlamentet fördömer Maldivernas återinförande av dödsstraffet och uppmanar med kraft Maldivernas regering och parlamentet att återställa moratoriet mot det. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer Maldivernas återinförande av dödsstraffet och uppmanar med kraft Maldivernas regering och parlamentet att återställa moratoriet mot det.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar alla aktörer i Maldiverna till konstruktivt samarbete inom alla områden och framför allt när det gäller klimatförändringarna som kan komma att destabilisera landet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmuntrar alla aktörer i Maldiverna till konstruktivt samarbete inom alla områden och framför allt när det gäller klimatförändringarna som kan komma att destabilisera landet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de lokala myndigheterna att fullständigt uppfylla miniminormerna för utrotande av människohandel. Parlamentet lovordar de pågående insatserna mot problemet och de framsteg som gjorts, men håller fast vid att bestämmelserna i lagen mot människohandel snabbt bör omsättas i praktiken, eftersom det kvarstår allvarliga problem både med verkställandet av lagen och med skyddet av offren. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de lokala myndigheterna att fullständigt uppfylla miniminormerna för utrotande av människohandel. Parlamentet lovordar de pågående insatserna mot problemet och de framsteg som gjorts, men håller fast vid att bestämmelserna i lagen mot människohandel snabbt bör omsättas i praktiken, eftersom det kvarstår allvarliga problem både med verkställandet av lagen och med skyddet av offren.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att på sina webbplatser för reseinformation varna för situationen för de mänskliga rättigheterna i Maldiverna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att på sina webbplatser för reseinformation varna för situationen för de mänskliga rättigheterna i Maldiverna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta sin noggranna övervakning av den politiska situationen i Maldiverna och spela en utvecklingsföregripande roll i EU:s bilaterala förbindelser med landet, liksom också inför internationella forum, för att stabilisera landet, stärka demokratin och rättsstaten och tillförsäkra oinskränkt respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta sin noggranna övervakning av den politiska situationen i Maldiverna och spela en utvecklingsföregripande roll i EU:s bilaterala förbindelser med landet, liksom också inför internationella forum, för att stabilisera landet, stärka demokratin och rättsstaten och tillförsäkra oinskränkt respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar samt Republiken Maldivernas parlament och regering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar samt Republiken Maldivernas parlament och regering.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/63

---

P8_TA(2015)0181

2014 års lägesrapport om Albanien

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om 2014 års framstegsrapport om Albanien (2014/2951(RSP))

(2016/C 346/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 26–27 juni 2014 och slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möte den 16 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 26–27 juni 2014 och slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möte den 16 december 2014,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 9 november 2010 om Albaniens ansökan om EU-medlemskap och kommissionens rapport av den 4 juni 2014 Albaniens framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och när det gäller reformen av rättsväsendet (COM(2014)0331), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 9 november 2010 om Albaniens ansökan om EU-medlemskap och kommissionens rapport av den 4 juni 2014 Albaniens framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och när det gäller reformen av rättsväsendet (COM(2014)0331),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2014Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–2015 (COM(2014)0700), åtföljt av kommissionens arbetsdokument SWD(2014)0304 om 2014 års framstegsrapport om Albanien samt det vägledande strategidokumentet om Albanien (2014–2020), som antogs den 18 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2014Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–2015 (COM(2014)0700), åtföljt av kommissionens arbetsdokument SWD(2014)0304 om 2014 års framstegsrapport om Albanien samt det vägledande strategidokumentet om Albanien (2014–2020), som antogs den 18 augusti 2014,

| — | med beaktande av det albanska parlamentets resolution av den 24 december 2014 om den politiska överenskommelsen mellan den regerande majoriteten och oppositionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det albanska parlamentets resolution av den 24 december 2014 om den politiska överenskommelsen mellan den regerande majoriteten och oppositionen,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Albanien,

| — | med beaktande av det arbete som Knut Fleckenstein uträttat som utrikesutskottets ständige föredragande för Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som Knut Fleckenstein uträttat som utrikesutskottets ständige föredragande för Albanien,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Albanien har under de senaste åren gjort imponerande framsteg på sin väg mot EU-anslutning och beviljades därför status som kandidatland i juni 2014. Det finns dock fortfarande utmaningar som kräver snabb och effektiv behandling för att man ska kunna göra ytterligare framsteg på vägen mot ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

A.

Albanien har under de senaste åren gjort imponerande framsteg på sin väg mot EU-anslutning och beviljades därför status som kandidatland i juni 2014. Det finns dock fortfarande utmaningar som kräver snabb och effektiv behandling för att man ska kunna göra ytterligare framsteg på vägen mot ett EU-medlemskap.

| B. | Genom att samstämmiga reformer antagits och genomförts på ett verkningsfullt sätt på de fem viktigaste områdena har Albaniens demokratisering främjats och vägen mot förhandlingar om EU-anslutning har öppnats. Processen för EU-anslutning har blivit en drivkraft för EU-relaterade reformer i Albanien, och tidsplanen för processen kommer att bestämmas av hastigheten och kvaliteten för sådana reformer. Inledande av anslutningsförhandlingar skulle bli ett incitament och främja ytterligare reformer genom att erbjuda ett påtagligt och trovärdigt EU-perspektiv. |
| --- | --- |

B.

Genom att samstämmiga reformer antagits och genomförts på ett verkningsfullt sätt på de fem viktigaste områdena har Albaniens demokratisering främjats och vägen mot förhandlingar om EU-anslutning har öppnats. Processen för EU-anslutning har blivit en drivkraft för EU-relaterade reformer i Albanien, och tidsplanen för processen kommer att bestämmas av hastigheten och kvaliteten för sådana reformer. Inledande av anslutningsförhandlingar skulle bli ett incitament och främja ytterligare reformer genom att erbjuda ett påtagligt och trovärdigt EU-perspektiv.

| C. | EU-anslutningen är en process som inkluderar alla och tillhör hela landet och alla dess medborgare. En konstruktiv och hållbar politisk dialog om EU-relaterade reformer, som utförs i en anda av samarbete och kompromiss mellan de viktigaste politiska aktörerna är avgörande för ytterligare framsteg i anslutningsprocessen. Det finns politisk enighet om och ett brett allmänt stöd för EU-integrationsprocessen. Reformagendans framgång är starkt beroende av att det finns en demokratisk politisk miljö. |
| --- | --- |

C.

EU-anslutningen är en process som inkluderar alla och tillhör hela landet och alla dess medborgare. En konstruktiv och hållbar politisk dialog om EU-relaterade reformer, som utförs i en anda av samarbete och kompromiss mellan de viktigaste politiska aktörerna är avgörande för ytterligare framsteg i anslutningsprocessen. Det finns politisk enighet om och ett brett allmänt stöd för EU-integrationsprocessen. Reformagendans framgång är starkt beroende av att det finns en demokratisk politisk miljö.

| D. | Europaparlamentet har spelat en viktig roll i ansträngningarna för att införa ett sunt politiskt klimat i landet. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har spelat en viktig roll i ansträngningarna för att införa ett sunt politiskt klimat i landet.

| E. | EU har satt rättsstaten i centrum för sin utvidgningsprocess. Påtagliga framsteg rörande rättsväsendets oberoende ställning och kampen mot korruption och organiserad brottslighet är väsentliga för att främja EU-integrationsprocessen. Framsteg på dessa områden kräver ett starkt politiskt stöd. |
| --- | --- |

E.

EU har satt rättsstaten i centrum för sin utvidgningsprocess. Påtagliga framsteg rörande rättsväsendets oberoende ställning och kampen mot korruption och organiserad brottslighet är väsentliga för att främja EU-integrationsprocessen. Framsteg på dessa områden kräver ett starkt politiskt stöd.

| F. | Betydande framsteg måste göras när det gäller att förbättra och genomföra reformer av rättssystemet. Trots de framsteg som gjorts är kampen mot korruption och organiserad brottslighet fortfarande stora utmaningar. Yttrandefriheten och mediernas oberoende behöver fortfarande garanteras. |
| --- | --- |

F.

Betydande framsteg måste göras när det gäller att förbättra och genomföra reformer av rättssystemet. Trots de framsteg som gjorts är kampen mot korruption och organiserad brottslighet fortfarande stora utmaningar. Yttrandefriheten och mediernas oberoende behöver fortfarande garanteras.

| G. | En offentlig förvaltning som består av professionella tjänstemän och är effektiv och grundad på meriter är mycket viktig för varje land som strävar efter att bli EU-medlem. |
| --- | --- |

G.

En offentlig förvaltning som består av professionella tjänstemän och är effektiv och grundad på meriter är mycket viktig för varje land som strävar efter att bli EU-medlem.

| H. | Albanien har konstruktiva förbindelser med sina grannländer och anpassar sig efter EU:s utrikespolitik på ett föredömligt sätt. |
| --- | --- |

H.

Albanien har konstruktiva förbindelser med sina grannländer och anpassar sig efter EU:s utrikespolitik på ett föredömligt sätt.

| 1. | Europaparlamentet berömmer Albanien för att det uppnått status som kandidatland, men betonar att detta ska ses som en uppmuntran att intensifiera reformarbetet ytterligare. Parlamentet uttalar sitt fortlöpande stöd för EU-integrationsprocessen i Albanien. Det kommer att krävas konkreta åtgärder och ett oavbrutet politiskt engagemang för att genomföra dessa åtgärder för att ta itu med de utmaningar som det innebär att med framgång konsolidera demokratiseringen och genomföra EU-relaterade reformer. Parlamentet uppmuntrar Albanien att åstadkomma hållbara resultat med avseende på EU-relaterade reformer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet berömmer Albanien för att det uppnått status som kandidatland, men betonar att detta ska ses som en uppmuntran att intensifiera reformarbetet ytterligare. Parlamentet uttalar sitt fortlöpande stöd för EU-integrationsprocessen i Albanien. Det kommer att krävas konkreta åtgärder och ett oavbrutet politiskt engagemang för att genomföra dessa åtgärder för att ta itu med de utmaningar som det innebär att med framgång konsolidera demokratiseringen och genomföra EU-relaterade reformer. Parlamentet uppmuntrar Albanien att åstadkomma hållbara resultat med avseende på EU-relaterade reformer.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att upprätthålla och stödja ett verkligt politiskt samarbete mellan samtliga politiska partier, vilket inbegriper rättvis tillgång till bättre politiska idéer och koncept, och att arbeta för en demokratisk politisk kultur som baseras på insikten att demokratiska politiska processer bygger på dialog och förmågan att söka och acceptera kompromisser. Detta kommer med all säkerhet att öka medborgarnas förtroende för de offentliga institutionerna. Parlamentet uppmanar den styrande koalitionen att underlätta utövandet av oppositionens rätt till demokratisk granskning, och oppositionen att till fullo utöva denna rättighet på ett ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att upprätthålla och stödja ett verkligt politiskt samarbete mellan samtliga politiska partier, vilket inbegriper rättvis tillgång till bättre politiska idéer och koncept, och att arbeta för en demokratisk politisk kultur som baseras på insikten att demokratiska politiska processer bygger på dialog och förmågan att söka och acceptera kompromisser. Detta kommer med all säkerhet att öka medborgarnas förtroende för de offentliga institutionerna. Parlamentet uppmanar den styrande koalitionen att underlätta utövandet av oppositionens rätt till demokratisk granskning, och oppositionen att till fullo utöva denna rättighet på ett ansvarsfullt sätt.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av gemensamma arbetsgrupper inom ramen för högnivådialogen om de centrala prioriteringarna i syfte att bygga en heltäckande plattform för ett smidigt genomförande av reformer och övervaka framstegen i fråga om de fem prioriterade frågorna, det vill säga reformen av den offentliga förvaltningen, stärkandet av rättsväsendet, bekämpning av korruption och organiserad brottslighet samt stärkandet av skyddet för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att intensifiera sitt arbete med dessa prioriterade frågor och börja åstadkomma resultat när det gäller deras genomförande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av gemensamma arbetsgrupper inom ramen för högnivådialogen om de centrala prioriteringarna i syfte att bygga en heltäckande plattform för ett smidigt genomförande av reformer och övervaka framstegen i fråga om de fem prioriterade frågorna, det vill säga reformen av den offentliga förvaltningen, stärkandet av rättsväsendet, bekämpning av korruption och organiserad brottslighet samt stärkandet av skyddet för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att intensifiera sitt arbete med dessa prioriterade frågor och börja åstadkomma resultat när det gäller deras genomförande.

| 4. | Europaparlamentet begär att det snabbt upprättas ett nationellt råd för europeisk integration som omfattar alla parter, bland annat företrädare för det civila samhället och oberoende institutioner, i syfte att säkra bred nationell samsyn i fråga om EU-relaterade reformer och EU-anslutningsprocessen. Parlamentet uppmanar de relevanta organen att informera de berörda parterna och allmänheten fullständigt och i god tid om framstegen rörande EU-integrationsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att det snabbt upprättas ett nationellt råd för europeisk integration som omfattar alla parter, bland annat företrädare för det civila samhället och oberoende institutioner, i syfte att säkra bred nationell samsyn i fråga om EU-relaterade reformer och EU-anslutningsprocessen. Parlamentet uppmanar de relevanta organen att informera de berörda parterna och allmänheten fullständigt och i god tid om framstegen rörande EU-integrationsprocessen.

| 5. | Europaparlamentet understryker parlamentets roll som central demokratisk institution och efterlyser därför ett stärkande av dess övervakande roll och en mer institutionaliserad samrådsprocess för lagstiftningsförslag. I detta hänseende välkomnas antagandet den 5 mars 2015 av den reviderade lagen om parlamentets roll i Albaniens europeiska integrationsprocess och den parlamentariska uppgörelsen i godo av den 24 december 2014, i vilken man kom överens om att oppositionen ska återgå till det parlamentariska arbetet medan den styrande majoriteten ska försöka nå samförstånd med oppositionen om viktiga reformer, att de beslut som fattas av författningsdomstolen ska respekteras och att frågan om personer med ett brottsligt förflutet som innehar eller ställer upp som kandidater till officiella ämbeten ska diskuteras. Parlamentet begär att uppgörelsen genomförs på ett lämpligt, snabbt och konstruktivt sätt. Samtliga politiska partier uppmanas att förbättra uppbyggandet av demokratiskt samförstånd, som utgör nyckelfaktorn för att komma framåt i anslutningsprocessen. Parlamentet anser att det albanska civila samhället, medierna och medborgarna måste utkräva ansvar av sina ledare beträffande specifika politiska resultat. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker parlamentets roll som central demokratisk institution och efterlyser därför ett stärkande av dess övervakande roll och en mer institutionaliserad samrådsprocess för lagstiftningsförslag. I detta hänseende välkomnas antagandet den 5 mars 2015 av den reviderade lagen om parlamentets roll i Albaniens europeiska integrationsprocess och den parlamentariska uppgörelsen i godo av den 24 december 2014, i vilken man kom överens om att oppositionen ska återgå till det parlamentariska arbetet medan den styrande majoriteten ska försöka nå samförstånd med oppositionen om viktiga reformer, att de beslut som fattas av författningsdomstolen ska respekteras och att frågan om personer med ett brottsligt förflutet som innehar eller ställer upp som kandidater till officiella ämbeten ska diskuteras. Parlamentet begär att uppgörelsen genomförs på ett lämpligt, snabbt och konstruktivt sätt. Samtliga politiska partier uppmanas att förbättra uppbyggandet av demokratiskt samförstånd, som utgör nyckelfaktorn för att komma framåt i anslutningsprocessen. Parlamentet anser att det albanska civila samhället, medierna och medborgarna måste utkräva ansvar av sina ledare beträffande specifika politiska resultat.

| 6. | Europaparlamentet är oroat över att det i Albanien pågår en kontinuerlig politisk polarisering som riskerar att äventyra de fortsatta ansträngningarna för integration i EU. Parlamentet påminner den regerande koalitionen och oppositionen om att de har ett gemensamt ansvar gentemot medborgarna för en varaktig, konstruktiv och inkluderande politisk dialog som möjliggör antagandet och genomförandet av de viktigaste reformerna. Parlamentet uppmanar den styrande majoriteten och oppositionen att fortsätta med ytterligare ansträngningar för att skapa en verklig politisk dialog och samarbeta på ett konstruktivt sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är oroat över att det i Albanien pågår en kontinuerlig politisk polarisering som riskerar att äventyra de fortsatta ansträngningarna för integration i EU. Parlamentet påminner den regerande koalitionen och oppositionen om att de har ett gemensamt ansvar gentemot medborgarna för en varaktig, konstruktiv och inkluderande politisk dialog som möjliggör antagandet och genomförandet av de viktigaste reformerna. Parlamentet uppmanar den styrande majoriteten och oppositionen att fortsätta med ytterligare ansträngningar för att skapa en verklig politisk dialog och samarbeta på ett konstruktivt sätt.

| 7. | Europaparlamentet understryker att en professionell offentlig förvaltning är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av alla andra reformer. Därför gläds parlamentet åt att lagen om offentlig anställning har börjat genomföras, och efterlyser ett korrekt genomförande i syfte att stärka den administrativa kapaciteten, avpolitisera den offentliga förvaltningen och bekämpa korruption inom den, stärka meritbaserade tillsättningar, befordringar och uppsägningar, öka effektiviteten, öppenheten, ansvarsskyldigheten, professionalismen och den ekonomiska hållbarheten inom den offentliga förvaltningen samt stärka goda styrelseformer på alla nivåer. Parlamentet efterlyser en förstärkning av personalförvaltningen, utvärderingssystemet för tjänstemän och den oberoende översynen av tillämpningen av lagstiftningen om offentlig anställning. Parlamentet uppmuntrar till ett slutförande av en omfattande reformstrategi inom den offentliga förvaltningen och att man fortsätter att främja en minskad polarisering och ökade kunskaper om EU:s lagstiftning och beslutsprocesser. Parlamentet betonar att det behövs stärkt offentlig integritet, bättre offentliga tjänster och effektivare förvaltning av offentliga resurser. Parlamentet begär att allmänhetens tillgång till tjänster och information ska förbättras och välkomnar i detta hänseende den nya lagen om tillgång till information. Parlamentet begär att ombudsmannen ska stärkas som institution genom att dess slutsatser och rekommendationer följs upp på tillbörligt sätt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att en professionell offentlig förvaltning är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av alla andra reformer. Därför gläds parlamentet åt att lagen om offentlig anställning har börjat genomföras, och efterlyser ett korrekt genomförande i syfte att stärka den administrativa kapaciteten, avpolitisera den offentliga förvaltningen och bekämpa korruption inom den, stärka meritbaserade tillsättningar, befordringar och uppsägningar, öka effektiviteten, öppenheten, ansvarsskyldigheten, professionalismen och den ekonomiska hållbarheten inom den offentliga förvaltningen samt stärka goda styrelseformer på alla nivåer. Parlamentet efterlyser en förstärkning av personalförvaltningen, utvärderingssystemet för tjänstemän och den oberoende översynen av tillämpningen av lagstiftningen om offentlig anställning. Parlamentet uppmuntrar till ett slutförande av en omfattande reformstrategi inom den offentliga förvaltningen och att man fortsätter att främja en minskad polarisering och ökade kunskaper om EU:s lagstiftning och beslutsprocesser. Parlamentet betonar att det behövs stärkt offentlig integritet, bättre offentliga tjänster och effektivare förvaltning av offentliga resurser. Parlamentet begär att allmänhetens tillgång till tjänster och information ska förbättras och välkomnar i detta hänseende den nya lagen om tillgång till information. Parlamentet begär att ombudsmannen ska stärkas som institution genom att dess slutsatser och rekommendationer följs upp på tillbörligt sätt.

| 8. | Europaparlamentet betonar att man behöver ta itu med det fragmenterade systemet med lokalt självstyre och skapa ett funktionellt lokalt styre som kan möta medborgarnas behov genom effektivt tillhandahållande av offentliga tjänster. Parlamentet efterlyser en förstärkning av de lokala styrelseenheternas administrativa kapacitet, så att de kan utöva sina befogenheter och tillämpa lagstiftningen på ett ekonomiskt hållbart sätt. Parlamentet efterlyser också öppenhet, effektivitet och inkluderande i det lokala styret. Parlamentet noterar författningsdomstolens avgörande om den rättsliga invändningen mot reformen av den administrativa och territoriella indelningen av landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att man behöver ta itu med det fragmenterade systemet med lokalt självstyre och skapa ett funktionellt lokalt styre som kan möta medborgarnas behov genom effektivt tillhandahållande av offentliga tjänster. Parlamentet efterlyser en förstärkning av de lokala styrelseenheternas administrativa kapacitet, så att de kan utöva sina befogenheter och tillämpa lagstiftningen på ett ekonomiskt hållbart sätt. Parlamentet efterlyser också öppenhet, effektivitet och inkluderande i det lokala styret. Parlamentet noterar författningsdomstolens avgörande om den rättsliga invändningen mot reformen av den administrativa och territoriella indelningen av landet.

| 9. | Europaparlamentet framhåller vikten av de stundande lokalvalen och uppmanar de behöriga myndigheterna att genomföra rekommendationerna från ODIHR och den centrala valkommissionen. Parlamentet begär att man stärker valorganens oberoende och kapacitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller vikten av de stundande lokalvalen och uppmanar de behöriga myndigheterna att genomföra rekommendationerna från ODIHR och den centrala valkommissionen. Parlamentet begär att man stärker valorganens oberoende och kapacitet.

| 10. | Europaparlamentet betonar att rättsstaten måste stärkas och rättsväsendet reformeras för att se till att medborgarna och näringslivet har förtroende för rättssystemet. Parlamentet välkomnar Albaniens åtagande om rättsliga reformer, men beklagar också djupt att det finns kvarstående brister i rättssystemets funktion, såsom politisering och begränsad ansvarsskyldighet, omfattande korruption, otillräckliga resurser och eftersläpningar. Parlamentet upprepar behovet att göra ytterligare ansträngningar för att trygga rättsväsendets oberoende, effektivitet och ansvarsskyldighet samt förbättra utnämning, befordran och det disciplinära systemetet för domare, åklagare och advokater. Myndigheterna uppmanas att fortsätta reformarbetet i konstruktivt samarbete med samtliga berörda parter, inbegripet relevanta organisationer i det civila samhället och med hjälp av Venedigkommissionen, genom att utarbeta och genomföra en långsiktig rättslig reformstrategi. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att rättsstaten måste stärkas och rättsväsendet reformeras för att se till att medborgarna och näringslivet har förtroende för rättssystemet. Parlamentet välkomnar Albaniens åtagande om rättsliga reformer, men beklagar också djupt att det finns kvarstående brister i rättssystemets funktion, såsom politisering och begränsad ansvarsskyldighet, omfattande korruption, otillräckliga resurser och eftersläpningar. Parlamentet upprepar behovet att göra ytterligare ansträngningar för att trygga rättsväsendets oberoende, effektivitet och ansvarsskyldighet samt förbättra utnämning, befordran och det disciplinära systemetet för domare, åklagare och advokater. Myndigheterna uppmanas att fortsätta reformarbetet i konstruktivt samarbete med samtliga berörda parter, inbegripet relevanta organisationer i det civila samhället och med hjälp av Venedigkommissionen, genom att utarbeta och genomföra en långsiktig rättslig reformstrategi.

| 11. | Europaparlamentet påminner om det albanska parlamentets resolution från november 2013 om Albaniens europeiska integration, som innehöll rekommendationer om ett antal viktiga åtgärder, i huvudsak rörande rättsstaten. Parlamentet understryker vikten av en stark respekt för rättsstaten och oberoende och öppna rättsliga institutioner, såsom det högsta rättsrådet. Författningsdomstolens beslut i detta hänseende måste följas. De behöriga myndigheterna uppmanas att främja integriteten och oberoendet för centrala demokratiinstitutioner samt avpolitiseringen av rättsväsendet. De behöriga myndigheterna uppmanas också att utan onödigt dröjsmål ge upprättelse för offren för händelserna den 21 januari 2011. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om det albanska parlamentets resolution från november 2013 om Albaniens europeiska integration, som innehöll rekommendationer om ett antal viktiga åtgärder, i huvudsak rörande rättsstaten. Parlamentet understryker vikten av en stark respekt för rättsstaten och oberoende och öppna rättsliga institutioner, såsom det högsta rättsrådet. Författningsdomstolens beslut i detta hänseende måste följas. De behöriga myndigheterna uppmanas att främja integriteten och oberoendet för centrala demokratiinstitutioner samt avpolitiseringen av rättsväsendet. De behöriga myndigheterna uppmanas också att utan onödigt dröjsmål ge upprättelse för offren för händelserna den 21 januari 2011.

| 12. | Europaparlamentet påpekar den otillfredsställande situationen avseende ungdomsrättsvården, och uppmanar de ansvariga myndigheterna att lägga fram planer för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar den otillfredsställande situationen avseende ungdomsrättsvården, och uppmanar de ansvariga myndigheterna att lägga fram planer för att förbättra situationen.

| 13. | Europaparlamentet är oroat över att korruptionen fortfarande är ett stort problem, även inom rättssystemet. Parlamentet uppmanar Albanien att intensifiera arbetet betydligt för att bekämpa korruption på alla nivåer och förbättra den rättsliga ramen, den institutionella kapaciteten och det interinstitutionella informationsutbytet och samarbetet. Parlamentet välkomnar utnämningen av den nationella samordnaren mot korruption, som ska samordna arbetet och övervaka genomförandet på central nivå, och efterlyser en omfattande och kraftfull strategi för korruptionsbekämpning samt åtgärdsplaner för perioden 2014–2020. Parlamentet upprepar behovet av att utarbeta en kraftfullare ram för bekämpning av korruption i vilken ett stort antal institutioner bör ingå. Det har tagits positiva steg i riktning mot ökad transparens, bland annat genom offentliggörandet av högt uppsatta tjänstemäns tillgångsdeklarationer och inrättandet av kontaktpunkter mot korruption vid samtliga fackministerier. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är oroat över att korruptionen fortfarande är ett stort problem, även inom rättssystemet. Parlamentet uppmanar Albanien att intensifiera arbetet betydligt för att bekämpa korruption på alla nivåer och förbättra den rättsliga ramen, den institutionella kapaciteten och det interinstitutionella informationsutbytet och samarbetet. Parlamentet välkomnar utnämningen av den nationella samordnaren mot korruption, som ska samordna arbetet och övervaka genomförandet på central nivå, och efterlyser en omfattande och kraftfull strategi för korruptionsbekämpning samt åtgärdsplaner för perioden 2014–2020. Parlamentet upprepar behovet av att utarbeta en kraftfullare ram för bekämpning av korruption i vilken ett stort antal institutioner bör ingå. Det har tagits positiva steg i riktning mot ökad transparens, bland annat genom offentliggörandet av högt uppsatta tjänstemäns tillgångsdeklarationer och inrättandet av kontaktpunkter mot korruption vid samtliga fackministerier.

| 14. | Europaparlamentet upprepar att det behövs goda resultat i fråga om utredningar, åtal och fällande domar på alla nivåer, inbegripet korruptionsmål på hög nivå. Det är av avgörande betydelse att man ökar utredningarnas effektivitet och tillhandahåller tillräckliga resurser och tillräcklig utbildning samt specialiserad personal för att bekämpa korruption, särskilt på områdena offentlig upphandling, hälso- och sjukvård, skatter, utbildning, polis, tull och lokal förvaltning. Organisationerna i det civila samhället uppmuntras att delta och inta en övervakande roll i kampen mot korruption. Parlamentet efterlyser systematisk användning av förverkanden av brottslingars tillgångar, fällande domar för penningtvätt och ekonomiska utredningar. De behöriga myndigheterna uppmanas att stärka den befintliga lagstiftningen om skydd för visselblåsare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar att det behövs goda resultat i fråga om utredningar, åtal och fällande domar på alla nivåer, inbegripet korruptionsmål på hög nivå. Det är av avgörande betydelse att man ökar utredningarnas effektivitet och tillhandahåller tillräckliga resurser och tillräcklig utbildning samt specialiserad personal för att bekämpa korruption, särskilt på områdena offentlig upphandling, hälso- och sjukvård, skatter, utbildning, polis, tull och lokal förvaltning. Organisationerna i det civila samhället uppmuntras att delta och inta en övervakande roll i kampen mot korruption. Parlamentet efterlyser systematisk användning av förverkanden av brottslingars tillgångar, fällande domar för penningtvätt och ekonomiska utredningar. De behöriga myndigheterna uppmanas att stärka den befintliga lagstiftningen om skydd för visselblåsare.

| 15. | Europaparlamentet ser positiva tendenser i kampen mot organiserad brottslighet, och i synnerhet kampen mot människohandel och narkotikatillverkning, men oroas över att denna kamp trots allt är långt ifrån över. Parlamentet uppmärksammar de framgångsrika polisinsatser som gjorts på senare tid, men uppmanar Albanien att utveckla en heltäckande strategi och att vidta åtgärder för att avlägsna hinder för utredningarnas effektivitet i syfte att åstadkomma goda resultat genom sina utredningar, åtal och fällande domar på alla områden och nivåer. De olika organen bör samordnas, även på lokal nivå och även när det gäller regionalt och internationellt polissamarbete och rättsligt samarbete. Parlamentet rekommenderar ett stärkt samarbete i kampen mot narkotikahandel med partnerorgan på västra Balkan och organen i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ser positiva tendenser i kampen mot organiserad brottslighet, och i synnerhet kampen mot människohandel och narkotikatillverkning, men oroas över att denna kamp trots allt är långt ifrån över. Parlamentet uppmärksammar de framgångsrika polisinsatser som gjorts på senare tid, men uppmanar Albanien att utveckla en heltäckande strategi och att vidta åtgärder för att avlägsna hinder för utredningarnas effektivitet i syfte att åstadkomma goda resultat genom sina utredningar, åtal och fällande domar på alla områden och nivåer. De olika organen bör samordnas, även på lokal nivå och även när det gäller regionalt och internationellt polissamarbete och rättsligt samarbete. Parlamentet rekommenderar ett stärkt samarbete i kampen mot narkotikahandel med partnerorgan på västra Balkan och organen i EU:s medlemsstater.

| 16. | Europaparlamentet lovordar ansträngningarna för att bekämpa människohandel, som fortsätter att vara ett allvarligt problem. De behöriga myndigheterna uppmanas att utveckla en omfattande strategi som är inriktad på offren, förbättra det interinstitutionella samarbetet och utöka åklagarnas, domarnas och polisens kapacitet. Parlamentet framhåller återigen behovet av kontinuerlig gemensam specialutbildning för åklagare, domare och poliser. Parlamentet välkomnar den albanska polisens och åklagarmyndighetens samarbete med EU-medlemsstaterna, vilket har gett goda resultat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet lovordar ansträngningarna för att bekämpa människohandel, som fortsätter att vara ett allvarligt problem. De behöriga myndigheterna uppmanas att utveckla en omfattande strategi som är inriktad på offren, förbättra det interinstitutionella samarbetet och utöka åklagarnas, domarnas och polisens kapacitet. Parlamentet framhåller återigen behovet av kontinuerlig gemensam specialutbildning för åklagare, domare och poliser. Parlamentet välkomnar den albanska polisens och åklagarmyndighetens samarbete med EU-medlemsstaterna, vilket har gett goda resultat.

| 17. | Europaparlamentet lovordar ombudsmannen för hans arbete med att främja mänskliga rättigheter, för hans öppenhet gentemot utsatta personer och för hans samarbete med det civila samhällets organisationer. Parlamentet beklagar att ombudsmannens årsrapporter och särskilda rapporter inte har debatterats i parlamentet, och att de därför inte kan offentliggöras och inte är officiellt erkända. Parlamentet uppmanar regeringen och parlamentet att stärka oberoendet, effektiviteten och ändamålsenligheten hos institutioner för mänskliga rättigheter och att förbättra samarbetet med ombudsmannens kansli och ge det ytterligare stöd, både politiskt och ekonomiskt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet lovordar ombudsmannen för hans arbete med att främja mänskliga rättigheter, för hans öppenhet gentemot utsatta personer och för hans samarbete med det civila samhällets organisationer. Parlamentet beklagar att ombudsmannens årsrapporter och särskilda rapporter inte har debatterats i parlamentet, och att de därför inte kan offentliggöras och inte är officiellt erkända. Parlamentet uppmanar regeringen och parlamentet att stärka oberoendet, effektiviteten och ändamålsenligheten hos institutioner för mänskliga rättigheter och att förbättra samarbetet med ombudsmannens kansli och ge det ytterligare stöd, både politiskt och ekonomiskt.

| 18. | Europaparlamentet understryker säkerhetsproblemen i samband med att utländska stridande återvänder. Parlamentet välkomnar åtgärder för att förebygga radikalisering och ta itu med företeelsen med utländska stridande. Parlamentet framhåller behovet av att genomföra strategin och handlingsplanen för kampen mot terrorismen. Parlamentet välkomnar utökningen av antalet anställda vid polisens terrorismbekämpningsenhet och uppmuntrar till en intensifiering av det regionala samarbetet i kampen mot terrorism. Parlamentet välkomnar det nya operativa avtalet som undertecknades med Europol och kräver att det tillämpas effektivt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker säkerhetsproblemen i samband med att utländska stridande återvänder. Parlamentet välkomnar åtgärder för att förebygga radikalisering och ta itu med företeelsen med utländska stridande. Parlamentet framhåller behovet av att genomföra strategin och handlingsplanen för kampen mot terrorismen. Parlamentet välkomnar utökningen av antalet anställda vid polisens terrorismbekämpningsenhet och uppmuntrar till en intensifiering av det regionala samarbetet i kampen mot terrorism. Parlamentet välkomnar det nya operativa avtalet som undertecknades med Europol och kräver att det tillämpas effektivt.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet av att utöka medborgarnas deltagande i det offentliga livet, den politiska planeringen och det politiska beslutsfattandet liksom i den europeiska integrationsprocessen, för att främja bred nationell konsensus om reformer och om anslutningsprocessen till EU. Parlamentet rekommenderar att man vidareutvecklar mekanismerna för samråd med (och mellan) det civila samhället och lokalsamhällen. Parlamentet är oroat över att politiseringen av organisationerna i det civila samhället kan minska deras möjligheter att stärka den demokratiska kulturen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar behovet av att utöka medborgarnas deltagande i det offentliga livet, den politiska planeringen och det politiska beslutsfattandet liksom i den europeiska integrationsprocessen, för att främja bred nationell konsensus om reformer och om anslutningsprocessen till EU. Parlamentet rekommenderar att man vidareutvecklar mekanismerna för samråd med (och mellan) det civila samhället och lokalsamhällen. Parlamentet är oroat över att politiseringen av organisationerna i det civila samhället kan minska deras möjligheter att stärka den demokratiska kulturen.

| 20. | Europaparlamentet lovordar den religiösa harmoni och det klimat av religiös tolerans och generellt sett goda relationer mellan etniska grupper som råder i landet. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att fortsätta att förbättra klimatet för integration och tolerans för landets alla minoriteter och understryker att samtliga minoriteter måste skyddas. Parlamentet uppmanar regeringen att efter ett brett samråd anta en vittomspännande lag om minoriteter för att åtgärda de befintliga rättsliga bristerna i enlighet med rekommendationerna från Europarådets rådgivande kommitté för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter, att på ett effektivt sätt tillämpa lagen om skydd mot diskriminering samt att införa en solid rättspraxis mot diskriminering. Parlamentet lovordar den insats som kommissionären för skydd mot diskriminering gjort i kampen mot diskriminering, bl.a. könsdiskriminering, särskilt på arbetsmarknaden och vad gäller utbildning och tillgång till sociala tjänster. Parlamentet rekommenderar att ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra levnadsförhållandena för den romska befolkningen genom att förbättra deras tillgång till registrering, boende, utbildning, arbetsmarknad samt sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. Parlamentet betonar att romernas levnadsförhållanden behöver förbättras genom bättre samordning mellan centrala och lokala myndigheter och samarbete mellan ministerier. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet lovordar den religiösa harmoni och det klimat av religiös tolerans och generellt sett goda relationer mellan etniska grupper som råder i landet. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att fortsätta att förbättra klimatet för integration och tolerans för landets alla minoriteter och understryker att samtliga minoriteter måste skyddas. Parlamentet uppmanar regeringen att efter ett brett samråd anta en vittomspännande lag om minoriteter för att åtgärda de befintliga rättsliga bristerna i enlighet med rekommendationerna från Europarådets rådgivande kommitté för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter, att på ett effektivt sätt tillämpa lagen om skydd mot diskriminering samt att införa en solid rättspraxis mot diskriminering. Parlamentet lovordar den insats som kommissionären för skydd mot diskriminering gjort i kampen mot diskriminering, bl.a. könsdiskriminering, särskilt på arbetsmarknaden och vad gäller utbildning och tillgång till sociala tjänster. Parlamentet rekommenderar att ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra levnadsförhållandena för den romska befolkningen genom att förbättra deras tillgång till registrering, boende, utbildning, arbetsmarknad samt sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. Parlamentet betonar att romernas levnadsförhållanden behöver förbättras genom bättre samordning mellan centrala och lokala myndigheter och samarbete mellan ministerier.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar upprättandet av det nationella rådet om jämställdhet och utnämningen av jämställdhetssamordnare inom samtliga fackministerier. Det behövs ytterligare åtgärder för att motverka våld i hemmet, kvinnors otillräckliga tillgång till rättvis prövning och könsdiskriminering på arbetsmarknaden. Parlamentet välkomnar inkluderandet av hbti-personer i strategin för social delaktighet 2015–2020, inrättandet av en arbetsgrupp för hbti-personers rättigheter inom ministeriet för sociala frågor och öppnandet av det första härbärget för hbti-personer. Parlamentet lovordar de ändringar av strafflagen som innebär att hatbrott och hatpropaganda på grund av sexuell läggning och könsidentitet straffbeläggs. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar upprättandet av det nationella rådet om jämställdhet och utnämningen av jämställdhetssamordnare inom samtliga fackministerier. Det behövs ytterligare åtgärder för att motverka våld i hemmet, kvinnors otillräckliga tillgång till rättvis prövning och könsdiskriminering på arbetsmarknaden. Parlamentet välkomnar inkluderandet av hbti-personer i strategin för social delaktighet 2015–2020, inrättandet av en arbetsgrupp för hbti-personers rättigheter inom ministeriet för sociala frågor och öppnandet av det första härbärget för hbti-personer. Parlamentet lovordar de ändringar av strafflagen som innebär att hatbrott och hatpropaganda på grund av sexuell läggning och könsidentitet straffbeläggs.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar dessutom regeringen att utarbeta ett lagförslag om erkännande av könstillhörighet och se till att villkoren för erkännande av könstillhörighet uppfyller de krav som anges i Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2010) till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Parlamentet anser att det är mer troligt att hbti-personers grundläggande rättigheter skyddas om de får tillgång till sådana rättsinstitut som sammanboende, registrerat partnerskap eller äktenskap och uppmanar de albanska myndigheterna att överväga dessa alternativ. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar dessutom regeringen att utarbeta ett lagförslag om erkännande av könstillhörighet och se till att villkoren för erkännande av könstillhörighet uppfyller de krav som anges i Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2010) till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Parlamentet anser att det är mer troligt att hbti-personers grundläggande rättigheter skyddas om de får tillgång till sådana rättsinstitut som sammanboende, registrerat partnerskap eller äktenskap och uppmanar de albanska myndigheterna att överväga dessa alternativ.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att följa FN:s uppmaning och ombudsmannens rekommendationer om att skapa en homogen och tillförlitlig databas, aktivera det samordningsråd för kampen mot blodsfejder som inrättades 2005 och utarbeta en handlingsplan med inriktning på rättsstatliga aspekter i kampen mot blodsfejder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att följa FN:s uppmaning och ombudsmannens rekommendationer om att skapa en homogen och tillförlitlig databas, aktivera det samordningsråd för kampen mot blodsfejder som inrättades 2005 och utarbeta en handlingsplan med inriktning på rättsstatliga aspekter i kampen mot blodsfejder.

| 24. | Europaparlamentet betonar att professionella, oberoende och pluralistiska public service-medier och privata medier är en hörnsten i en demokrati. Parlamentet oroas över den bristfälliga transparensen vad gäller mediernas ägande och finansiering. Parlamentet uppmanar Albanien att garantera fria arbetsförhållanden för journalister. Parlamentet betonar att ytterligare insatser krävs för att garantera medietillsynsmyndighetens och det statliga tv-bolagets oberoende. Den bristfälliga transparensen vad gäller mediernas ägande, finansiering, polarisering och självcensur är oroväckande. Parlamentet efterlyser bättre yrkesmässiga och etiska normer för journalister, och begär med kraft att man tillämpar förtalslagstiftningen på ett korrekt sätt. Parlamentet noterar att utnämningen av den nya ordföranden och de nya styrelseledamöterna till myndigheten för audiovisuella medier har ifrågasatts av oppositionen. Parlamentet uppmanar regeringen att garantera dess oberoende och stöd, så att myndigheten kan utföra sina uppgifter till fullo, bland annat när det gäller att underlätta den digitala övergången och att genomföra den audiovisuella medielagen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att professionella, oberoende och pluralistiska public service-medier och privata medier är en hörnsten i en demokrati. Parlamentet oroas över den bristfälliga transparensen vad gäller mediernas ägande och finansiering. Parlamentet uppmanar Albanien att garantera fria arbetsförhållanden för journalister. Parlamentet betonar att ytterligare insatser krävs för att garantera medietillsynsmyndighetens och det statliga tv-bolagets oberoende. Den bristfälliga transparensen vad gäller mediernas ägande, finansiering, polarisering och självcensur är oroväckande. Parlamentet efterlyser bättre yrkesmässiga och etiska normer för journalister, och begär med kraft att man tillämpar förtalslagstiftningen på ett korrekt sätt. Parlamentet noterar att utnämningen av den nya ordföranden och de nya styrelseledamöterna till myndigheten för audiovisuella medier har ifrågasatts av oppositionen. Parlamentet uppmanar regeringen att garantera dess oberoende och stöd, så att myndigheten kan utföra sina uppgifter till fullo, bland annat när det gäller att underlätta den digitala övergången och att genomföra den audiovisuella medielagen.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att företagsklimatet och strävan efter en fungerande marknadsekonomi har förbättrats men begär att regeringen fortsatt tar itu med de brister som råder i fråga om verkställighet av avtal och rättsstatsprincipen och även vidtar åtgärder mot den omfattande informella ekonomin. Parlamentet efterlyser ytterligare reformer, så att man klarar sig i konkurrensen på den gemensamma europeiska marknaden. Regeringen uppmanas att stärka egendomsrätten och påskynda utformningen av en hållbar och sammanhängande politik för egendomslagstiftningen, återlämnande och kompensation. Parlamentet framhåller vikten av att skapa gynnsamma villkor för den privata sektorns utveckling och utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar att företagsklimatet och strävan efter en fungerande marknadsekonomi har förbättrats men begär att regeringen fortsatt tar itu med de brister som råder i fråga om verkställighet av avtal och rättsstatsprincipen och även vidtar åtgärder mot den omfattande informella ekonomin. Parlamentet efterlyser ytterligare reformer, så att man klarar sig i konkurrensen på den gemensamma europeiska marknaden. Regeringen uppmanas att stärka egendomsrätten och påskynda utformningen av en hållbar och sammanhängande politik för egendomslagstiftningen, återlämnande och kompensation. Parlamentet framhåller vikten av att skapa gynnsamma villkor för den privata sektorns utveckling och utländska direktinvesteringar.

| 26. | Europaparlamentet framhåller behovet av bättre utbildningar för att åtgärda kompetensglapp och öka anställbarheten, särskilt för ungdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med den albanska regeringen ta itu med de bristfälliga arbetsmarknadsvillkoren, bland annat den ökande arbetslösheten, och att erbjuda lösningar i linje med Europa 2020-strategin. Parlamentet välkomnar det vägledande strategidokumentet om Albanien (2014–2020) där det konstateras att utbildnings-, sysselsättnings- och socialpolitik måste stödjas genom föranslutningsinstrumentet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller behovet av bättre utbildningar för att åtgärda kompetensglapp och öka anställbarheten, särskilt för ungdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med den albanska regeringen ta itu med de bristfälliga arbetsmarknadsvillkoren, bland annat den ökande arbetslösheten, och att erbjuda lösningar i linje med Europa 2020-strategin. Parlamentet välkomnar det vägledande strategidokumentet om Albanien (2014–2020) där det konstateras att utbildnings-, sysselsättnings- och socialpolitik måste stödjas genom föranslutningsinstrumentet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att utarbeta en nationell energistrategi med särskild tonvikt på förnybara energikällor och energitrygghet, inbegripet diversifiering av energikällor. Parlamentet anser att Albanien borde investera mer i projekt för förnybar energi och tillhörande infrastruktur. Parlamentet uppmanar Albanien att beakta vattenkraftsprojekts ekologiska konsekvenser för det nationella naturarvet. Parlamentet efterlyser efterlevnad av EU:s ramdirektiv om vatten för att se till att alla naturliga ytvatten har en god ekologisk och kemisk status. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att utarbeta en nationell energistrategi med särskild tonvikt på förnybara energikällor och energitrygghet, inbegripet diversifiering av energikällor. Parlamentet anser att Albanien borde investera mer i projekt för förnybar energi och tillhörande infrastruktur. Parlamentet uppmanar Albanien att beakta vattenkraftsprojekts ekologiska konsekvenser för det nationella naturarvet. Parlamentet efterlyser efterlevnad av EU:s ramdirektiv om vatten för att se till att alla naturliga ytvatten har en god ekologisk och kemisk status.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att utveckla heltäckande förvaltningsplaner för befintliga nationalparker med avseende på kvalitets- och förvaltningsriktlinjerna för skyddade områden av kategori II från Internationella naturvårdsunionens världskommission för skyddade områden. Parlamentet uppmanar myndigheterna att överge alla utvecklingsplaner som försämrar landets nätverk av skyddade områden, i synnerhet alla planer på att uppföra små- och storskaliga vattenkraftverk i nationalparker. Parlamentet kräver särskilt att myndigheterna omprövar planerna på att uppföra vattenkraftverk längs floden Vjosa och dess bifloder, eftersom dessa projekt skulle skada en av Europas sista omfattande, intakta och nästan naturliga flodekosystem. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att utveckla heltäckande förvaltningsplaner för befintliga nationalparker med avseende på kvalitets- och förvaltningsriktlinjerna för skyddade områden av kategori II från Internationella naturvårdsunionens världskommission för skyddade områden. Parlamentet uppmanar myndigheterna att överge alla utvecklingsplaner som försämrar landets nätverk av skyddade områden, i synnerhet alla planer på att uppföra små- och storskaliga vattenkraftverk i nationalparker. Parlamentet kräver särskilt att myndigheterna omprövar planerna på att uppföra vattenkraftverk längs floden Vjosa och dess bifloder, eftersom dessa projekt skulle skada en av Europas sista omfattande, intakta och nästan naturliga flodekosystem.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens fortsatt konstruktiva och proaktiva hållning i det regionala och bilaterala samarbetet. Parlamentet framhåller att detta är av avgörande betydelse för stärkandet av regional stabilitet, och lovordar den politiska viljan att förbättra förbindelserna med Serbien. Parlamentet uppmanar Albanien och Serbien till fortsatta handlingar och uttalanden som kan främja stabiliteten och samarbetet i regionen samt goda grannförbindelser. Parlamentet är upprört över uttalandena av Albaniens premiärminister i vilka han spekulerade kring enandet av albaner från Albanien och Kosovo. Parlamentet uppmuntrar Albanien att behålla sin konstruktiva hållning i regionen och att dela med sig av den kunskap och erfarenhet som man har fått under EU-anslutningsprocessen till de andra länderna i västra Balkan i syfte att intensifiera samarbetet och ytterligare stabilisera regionen. Parlamentet välkomnar att Albanien till fullo har anpassat sig till EU:s hållning i utrikespolitiska frågor, inbegripet EU:s restriktiva åtgärder mot Ryssland och landets deltagande i krishanteringsinsatser inom ramen för GSFP. Parlamentet uppmärksammar landets ambitioner som nuvarande tjänstgörande ordförande i den sydösteuropeiska samarbetsprocessen för att ytterligare främja dialogen mellan de deltagande länderna. Parlamentet uppmanar Albanien att delta aktivt i genomförandet av EU:s strategi för Adriatiska och Joniska havet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens fortsatt konstruktiva och proaktiva hållning i det regionala och bilaterala samarbetet. Parlamentet framhåller att detta är av avgörande betydelse för stärkandet av regional stabilitet, och lovordar den politiska viljan att förbättra förbindelserna med Serbien. Parlamentet uppmanar Albanien och Serbien till fortsatta handlingar och uttalanden som kan främja stabiliteten och samarbetet i regionen samt goda grannförbindelser. Parlamentet är upprört över uttalandena av Albaniens premiärminister i vilka han spekulerade kring enandet av albaner från Albanien och Kosovo. Parlamentet uppmuntrar Albanien att behålla sin konstruktiva hållning i regionen och att dela med sig av den kunskap och erfarenhet som man har fått under EU-anslutningsprocessen till de andra länderna i västra Balkan i syfte att intensifiera samarbetet och ytterligare stabilisera regionen. Parlamentet välkomnar att Albanien till fullo har anpassat sig till EU:s hållning i utrikespolitiska frågor, inbegripet EU:s restriktiva åtgärder mot Ryssland och landets deltagande i krishanteringsinsatser inom ramen för GSFP. Parlamentet uppmärksammar landets ambitioner som nuvarande tjänstgörande ordförande i den sydösteuropeiska samarbetsprocessen för att ytterligare främja dialogen mellan de deltagande länderna. Parlamentet uppmanar Albanien att delta aktivt i genomförandet av EU:s strategi för Adriatiska och Joniska havet.

| 30. | Europaparlamentet begär att det interparlamentariska samarbetet mellan EU och Albanien stärks, och rekommenderar att man i fortsättningen, i den mån det går, harmoniserar sammanträdeskalendern för den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Albanien och sammanträdeskalendern för högnivådialogen om de centrala prioriteringarna, för att stärka den parlamentariska granskningen av EU-anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet begär att det interparlamentariska samarbetet mellan EU och Albanien stärks, och rekommenderar att man i fortsättningen, i den mån det går, harmoniserar sammanträdeskalendern för den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Albanien och sammanträdeskalendern för högnivådialogen om de centrala prioriteringarna, för att stärka den parlamentariska granskningen av EU-anslutningsprocessen.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Albaniens regering och parlament. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Albaniens regering och parlament.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/69

---

P8_TA(2015)0182

2014 års lägesrapport om Bosnien och Hercegovina

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om 2014 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina 2014/2952(RSP)).

(2016/C 346/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, som undertecknades den 16 juni 2008 och har ratificerats av samtliga EU-medlemsstater och av Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, som undertecknades den 16 juni 2008 och har ratificerats av samtliga EU-medlemsstater och av Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19 och 20 juni 2003 om västra Balkan och den tillhörande bilagan Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19 och 20 juni 2003 om västra Balkan och den tillhörande bilagan Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 oktober, den 17–18 november och den 15 och 16 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 oktober, den 17–18 november och den 15 och 16 december 2014,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2014 Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–2014 (COM(2014)0700), åtföljt av kommissionens arbetsdokument om 2014 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina (SWD(2014)0305) samt det vägledande strategidokument om Bosnien och Hercegovina (2017–2014) som antogs den 15 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2014 Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–2014 (COM(2014)0700), åtföljt av kommissionens arbetsdokument om 2014 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina (SWD(2014)0305) samt det vägledande strategidokument om Bosnien och Hercegovina (2017–2014) som antogs den 15 december 2014,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagande om EU-integration som Bosnien och Hercegovinas presidentråd gjorde den 29 januari 2015 och som godkändes av Bosnien och Hercegovinas parlament den 23 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagande om EU-integration som Bosnien och Hercegovinas presidentråd gjorde den 29 januari 2015 och som godkändes av Bosnien och Hercegovinas parlament den 23 februari 2015,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 19 januari 2015 att utse Lars-Gunnar Wigemark till EU:s särskilde representant och ordförande för delegationen för Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 19 januari 2015 att utse Lars-Gunnar Wigemark till EU:s särskilde representant och ordförande för delegationen för Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av det arbete som gjorts av Cristian Dan Preda såsom utskottets för utrikesfrågor ständige föredragande för Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som gjorts av Cristian Dan Preda såsom utskottets för utrikesfrågor ständige föredragande för Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har vid upprepade tillfällen uttalat sitt entydiga åtagande för Bosniens och Hercegovinas europeiska utsikter och för landets territoriella integritet, suveränitet och enhet. |
| --- | --- |

A.

EU har vid upprepade tillfällen uttalat sitt entydiga åtagande för Bosniens och Hercegovinas europeiska utsikter och för landets territoriella integritet, suveränitet och enhet.

| B. | EU har erbjudit Bosnien och Hercegovina en ny möjlighet som bygger på en samordnad strategi som är utformad för att hjälpa landet att återuppta sin reformprocess, förbättra den sociala och ekonomiska situationen och närma sig EU. Ett lika entydigt åtagande och engagemang krävs nu av landets politiska eliter. Anslutningen till EU är en allomfattande process som berör hela landet och alla dess invånare och kräver en nationell samsyn om reformagendan. |
| --- | --- |

B.

EU har erbjudit Bosnien och Hercegovina en ny möjlighet som bygger på en samordnad strategi som är utformad för att hjälpa landet att återuppta sin reformprocess, förbättra den sociala och ekonomiska situationen och närma sig EU. Ett lika entydigt åtagande och engagemang krävs nu av landets politiska eliter. Anslutningen till EU är en allomfattande process som berör hela landet och alla dess invånare och kräver en nationell samsyn om reformagendan.

| C. | Den överdrivet invecklade och ineffektiva uppläggningen av landets institutioner, bristen på tillräcklig samverkan och samordning mellan landets politiska ledare och myndigheterna på alla nivåer samt avsaknaden av gemensam vision och politisk vilja har, tillsammans med etnocentriska attityder, varit ett svårt hinder mot framstegen i Bosnien och Hercegovina. Politiska och etniska meningsskiljaktigheter har haft en allvarlig negativ inverkan på arbetet i församlingarna på nationell nivå. |
| --- | --- |

C.

Den överdrivet invecklade och ineffektiva uppläggningen av landets institutioner, bristen på tillräcklig samverkan och samordning mellan landets politiska ledare och myndigheterna på alla nivåer samt avsaknaden av gemensam vision och politisk vilja har, tillsammans med etnocentriska attityder, varit ett svårt hinder mot framstegen i Bosnien och Hercegovina. Politiska och etniska meningsskiljaktigheter har haft en allvarlig negativ inverkan på arbetet i församlingarna på nationell nivå.

| D. | Det utdragna politiska dödläget utgör ett svårt hinder för att landet ska stabiliseras och utvecklas och leder dessutom till att invånarna fråntas möjligheten till en framtid i trygghet och välstånd. Politisk tröghet, arbetslöshet och mycket höga korruptionsnivåer, i förening med missnöje med de politiska eliterna, ledde till sociala oroligheter som i februari 2014 spred sig från Tuzla genom hela landet. |
| --- | --- |

D.

Det utdragna politiska dödläget utgör ett svårt hinder för att landet ska stabiliseras och utvecklas och leder dessutom till att invånarna fråntas möjligheten till en framtid i trygghet och välstånd. Politisk tröghet, arbetslöshet och mycket höga korruptionsnivåer, i förening med missnöje med de politiska eliterna, ledde till sociala oroligheter som i februari 2014 spred sig från Tuzla genom hela landet.

| E. | EU har satt rättsstatsprincipen i fokus för sin utvidgningsprocess. Framsteg på dessa områden kräver ett starkt politiskt stöd. |
| --- | --- |

E.

EU har satt rättsstatsprincipen i fokus för sin utvidgningsprocess. Framsteg på dessa områden kräver ett starkt politiskt stöd.

| F. | Korruptionen är utbredd, den offentliga förvaltningen är splittrad, de många olika rättssystemen utgör en utmaning, mekanismerna för samarbete med det civila samhället är fortfarande svaga, mediesituationen är polariserad och lika rättigheter garanteras inte för alla konstituerande folk och alla medborgare. |
| --- | --- |

F.

Korruptionen är utbredd, den offentliga förvaltningen är splittrad, de många olika rättssystemen utgör en utmaning, mekanismerna för samarbete med det civila samhället är fortfarande svaga, mediesituationen är polariserad och lika rättigheter garanteras inte för alla konstituerande folk och alla medborgare.

| G. | Över 50 procent av Bosnien och Hercegovinas statsinkomster går åt till att underhålla förvaltningen på en rad olika nivåer. Bosnien och Hercegovina är det europeiska land som har lägst rangordning enligt Världsbankens indikatorer för hur lätt det är att göra affärer och ett av de lägst rangordnade i Corruption Perception Index. Bosnien och Hercegovina har den högsta nivån av ungdomsarbetslöshet i Europa (59 procent av arbetskraften i åldern 15–24 år). |
| --- | --- |

G.

Över 50 procent av Bosnien och Hercegovinas statsinkomster går åt till att underhålla förvaltningen på en rad olika nivåer. Bosnien och Hercegovina är det europeiska land som har lägst rangordning enligt Världsbankens indikatorer för hur lätt det är att göra affärer och ett av de lägst rangordnade i Corruption Perception Index. Bosnien och Hercegovina har den högsta nivån av ungdomsarbetslöshet i Europa (59 procent av arbetskraften i åldern 15–24 år).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att rådet reagerat positivt på parlamentets uppmaning om att omforma EU:s strategi gentemot Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmanar de nya ledarna i Bosnien och Hercegovina att helhjärtat gå in för att genomföra de institutionella, ekonomiska och sociala reformer som behövs för att invånarna i Bosnien och Hercegovina ska kunna leva ett bättre liv och för att framsteg ska kunna göras på väg mot EU-medlemskap. Parlamentet påpekar att det kommer att behövas betydande framsteg när det gäller genomförandet av reformagendan, inbegripet tillväxt- och sysselsättningspakten, för att EU ska ta en medlemskapsansökan i beaktande. Parlamentet understryker att Bosnien och Hercegovina, precis som alla andra (potentiella) kandidatländer, bör bedömas efter sina egna meriter, samt att tidsplanen för anslutningen bör avgöras av hur snabbt och väl de nödvändiga reformerna genomförs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att rådet reagerat positivt på parlamentets uppmaning om att omforma EU:s strategi gentemot Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmanar de nya ledarna i Bosnien och Hercegovina att helhjärtat gå in för att genomföra de institutionella, ekonomiska och sociala reformer som behövs för att invånarna i Bosnien och Hercegovina ska kunna leva ett bättre liv och för att framsteg ska kunna göras på väg mot EU-medlemskap. Parlamentet påpekar att det kommer att behövas betydande framsteg när det gäller genomförandet av reformagendan, inbegripet tillväxt- och sysselsättningspakten, för att EU ska ta en medlemskapsansökan i beaktande. Parlamentet understryker att Bosnien och Hercegovina, precis som alla andra (potentiella) kandidatländer, bör bedömas efter sina egna meriter, samt att tidsplanen för anslutningen bör avgöras av hur snabbt och väl de nödvändiga reformerna genomförs.

| 2. | Europaparlamentet betonar att kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt verkställandet av domen i Sejdić och Finci-målet när den på uppmaning av rådet ska utarbeta ett yttrande över en ansökan om EU-medlemskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara redo att underlätta ett avtal om genomförande av Sejdić och Finci-domen för att garantera lika rättigheter för alla medborgare och att bidra till att genomföra målen för EU-agendan, bland annat ett fungerande system för god samhällsstyrning, demokratisk utveckling och ekonomiskt välstånd samt respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt verkställandet av domen i Sejdić och Finci-målet när den på uppmaning av rådet ska utarbeta ett yttrande över en ansökan om EU-medlemskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara redo att underlätta ett avtal om genomförande av Sejdić och Finci-domen för att garantera lika rättigheter för alla medborgare och att bidra till att genomföra målen för EU-agendan, bland annat ett fungerande system för god samhällsstyrning, demokratisk utveckling och ekonomiskt välstånd samt respekt för mänskliga rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet stöder starkt Bosnien och Hercegovinas europeiska integration och anser att EU:s förstärkta åtaganden bör fokusera bland annat på samhällsekonomiska frågor, företagsklimatet, de institutionella ramarna, rättsstatligheten och styrelseformerna, politiken för säkerställande av att lagstiftningen efterlevs, ett oberoende rättsväsende, korruptionsbekämpning, reform av den offentliga förvaltningen, det civila samhället och ungdomarna, samtidigt som EU:s villkor för anslutning förblir oförändrade. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och medlemsstaterna att behålla en samordnad, bestående och konsekvent inriktning från EU:s sida, och att visa att Bosnien och Hercegovinas integration prioriteras i EU:s utrikespolitik. Parlamentet påpekar att EU bör sträva efter att sammanföra alla ekonomiska bidragsgivare för att stödja ett ändamålsenligt genomförande av den nya strategin och av det skriftliga åtagandet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder starkt Bosnien och Hercegovinas europeiska integration och anser att EU:s förstärkta åtaganden bör fokusera bland annat på samhällsekonomiska frågor, företagsklimatet, de institutionella ramarna, rättsstatligheten och styrelseformerna, politiken för säkerställande av att lagstiftningen efterlevs, ett oberoende rättsväsende, korruptionsbekämpning, reform av den offentliga förvaltningen, det civila samhället och ungdomarna, samtidigt som EU:s villkor för anslutning förblir oförändrade. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och medlemsstaterna att behålla en samordnad, bestående och konsekvent inriktning från EU:s sida, och att visa att Bosnien och Hercegovinas integration prioriteras i EU:s utrikespolitik. Parlamentet påpekar att EU bör sträva efter att sammanföra alla ekonomiska bidragsgivare för att stödja ett ändamålsenligt genomförande av den nya strategin och av det skriftliga åtagandet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det skriftliga åtagande om EU-integration som Bosnien och Hercegovinas presidentråd antagit och som undertecknats av ledarna för samtliga politiska partier och godkänts av parlamentet den 23 februari 2015, om att vidta åtgärder för att få institutionerna att fungera väl och effektivt, inleda reformer på alla styrelsenivåer och påskynda försoningsprocessen och förstärka den administrativa kapaciteten. Parlamentet erkänner att åtagandet öppnat vägen för rådets överenskommelse den 16 mars 2015 om att gå vidare med att ingå stabiliserings- och associeringsavtalet och låta det träda i kraft. Parlamentet välkomnar att stabiliserings- och associeringsavtalet är avsett att träda i kraft den 1 juni 2015, eftersom detta kommer att göra det möjligt för Bosnien och Hercegovina och EU att samarbeta närmare och fördjupa sina förbindelser. Parlamentet uppmanar alla politiska ledare att grundligt och effektivt genomföra åtagandet, framför allt genom att stärka rättsstaten och kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet erinrar om att politiskt engagemang och verkligt egenansvar för reformprocessen är viktigt och uppmanar Bosnien och Hercegovinas nya ledare att tillsammans och särskilt att det civila samhället medverkar i reformprocessen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar det skriftliga åtagande om EU-integration som Bosnien och Hercegovinas presidentråd antagit och som undertecknats av ledarna för samtliga politiska partier och godkänts av parlamentet den 23 februari 2015, om att vidta åtgärder för att få institutionerna att fungera väl och effektivt, inleda reformer på alla styrelsenivåer och påskynda försoningsprocessen och förstärka den administrativa kapaciteten. Parlamentet erkänner att åtagandet öppnat vägen för rådets överenskommelse den 16 mars 2015 om att gå vidare med att ingå stabiliserings- och associeringsavtalet och låta det träda i kraft. Parlamentet välkomnar att stabiliserings- och associeringsavtalet är avsett att träda i kraft den 1 juni 2015, eftersom detta kommer att göra det möjligt för Bosnien och Hercegovina och EU att samarbeta närmare och fördjupa sina förbindelser. Parlamentet uppmanar alla politiska ledare att grundligt och effektivt genomföra åtagandet, framför allt genom att stärka rättsstaten och kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet erinrar om att politiskt engagemang och verkligt egenansvar för reformprocessen är viktigt och uppmanar Bosnien och Hercegovinas nya ledare att tillsammans och särskilt att det civila samhället medverkar i reformprocessen.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den förklaring som antogs den 25 april 2015 på en kongress hållen av Oberoende socialdemokraters allians (SNSD) i östra Sarajevo, med dess krav på bland annat en folkomröstning om självständighet för Republika Srpska 2018. Parlamentet understryker att Daytonavtalet inte ger Republika Srpska någon rätt till utträde och erinrar om att alla politiska krafter, alltså också SNSD, i och med att det skriftliga åtagandet antagits, förbundit sig att respektera Bosniens och Hercegovinas suveränitet, territoriella integritet och politiska oberoende. Parlamentet uppmanar de nya politiska ledarna att avhålla sig från splittrande nationalistisk och separatistisk retorik som polariserar samhället och att seriöst inleda reformer som kommer att förbättra levnadsförhållandena för Bosniens och Hercegovinas medborgare, skapa en demokratisk, inkluderande och fungerande stat samt föra landet närmare EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den förklaring som antogs den 25 april 2015 på en kongress hållen av Oberoende socialdemokraters allians (SNSD) i östra Sarajevo, med dess krav på bland annat en folkomröstning om självständighet för Republika Srpska 2018. Parlamentet understryker att Daytonavtalet inte ger Republika Srpska någon rätt till utträde och erinrar om att alla politiska krafter, alltså också SNSD, i och med att det skriftliga åtagandet antagits, förbundit sig att respektera Bosniens och Hercegovinas suveränitet, territoriella integritet och politiska oberoende. Parlamentet uppmanar de nya politiska ledarna att avhålla sig från splittrande nationalistisk och separatistisk retorik som polariserar samhället och att seriöst inleda reformer som kommer att förbättra levnadsförhållandena för Bosniens och Hercegovinas medborgare, skapa en demokratisk, inkluderande och fungerande stat samt föra landet närmare EU.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de politiska ledarna att prioritera inrättandet av en effektiv samordningsmekanism som ändamålsenligt sammanför institutioner på alla styrnivåer, för att en anpassning till och ett genomförande av EU:s regelverk ska ske i hela landet, i invånarnas intresse och för att främja deras välfärd. Utan en sådan mekanism kommer EU-anslutningsprocessen att förbli blockerad, eftersom landets organisation i dagsläget är alltför ineffektiv och inte fungerar som den ska. Parlamentet betonar att inrättandet av en sådan mekanism skulle göra det möjligt för Bosnien och Hercegovina att dra full nytta av tillgänglig finansiering. Parlamentet betonar behovet av att vidta konkreta reformåtgärder och ge landet och dess medborgare en tydlig kurs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de politiska ledarna att prioritera inrättandet av en effektiv samordningsmekanism som ändamålsenligt sammanför institutioner på alla styrnivåer, för att en anpassning till och ett genomförande av EU:s regelverk ska ske i hela landet, i invånarnas intresse och för att främja deras välfärd. Utan en sådan mekanism kommer EU-anslutningsprocessen att förbli blockerad, eftersom landets organisation i dagsläget är alltför ineffektiv och inte fungerar som den ska. Parlamentet betonar att inrättandet av en sådan mekanism skulle göra det möjligt för Bosnien och Hercegovina att dra full nytta av tillgänglig finansiering. Parlamentet betonar behovet av att vidta konkreta reformåtgärder och ge landet och dess medborgare en tydlig kurs.

| 7. | Europaparlamentet betonar att tillgodoseendet av invånarnas socioekonomiska behov måste prioriteras. Parlamentet anser dock att man jämsides med detta absolut måste fortsätta med politiska reformer och en demokratisering av det politiska systemet och understryker att ekonomiskt välstånd är möjligt endast om det grundas på ett samhälle och en stat som är demokratiska och inkluderande. Parlamentet betonar också att Bosnien och Hercegovina inte kommer att kunna bli kandidat för EU-medlemskap förrän det införts lämpliga institutionella förutsättningar. Parlamentet konstaterar att en författningsreform för att befästa, effektivera och stärka de institutionella ramarna fortfarande står i centrum för arbetet med att göra Bosnien och Hercegovina till en effektiv, inkluderande och fullt fungerande stat. Parlamentet erinrar om att man vid den framtida författningsreformen också bör beakta principerna om federalism, decentralisering, subsidiaritet och legitim representation för att säkerställa en effektiv och smidig process för Bosnien och Hercegovinas integration i EU. Parlamentet uppmanar med kraft alla politiska ledare att arbeta för att införa de nödvändiga förändringarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att tillgodoseendet av invånarnas socioekonomiska behov måste prioriteras. Parlamentet anser dock att man jämsides med detta absolut måste fortsätta med politiska reformer och en demokratisering av det politiska systemet och understryker att ekonomiskt välstånd är möjligt endast om det grundas på ett samhälle och en stat som är demokratiska och inkluderande. Parlamentet betonar också att Bosnien och Hercegovina inte kommer att kunna bli kandidat för EU-medlemskap förrän det införts lämpliga institutionella förutsättningar. Parlamentet konstaterar att en författningsreform för att befästa, effektivera och stärka de institutionella ramarna fortfarande står i centrum för arbetet med att göra Bosnien och Hercegovina till en effektiv, inkluderande och fullt fungerande stat. Parlamentet erinrar om att man vid den framtida författningsreformen också bör beakta principerna om federalism, decentralisering, subsidiaritet och legitim representation för att säkerställa en effektiv och smidig process för Bosnien och Hercegovinas integration i EU. Parlamentet uppmanar med kraft alla politiska ledare att arbeta för att införa de nödvändiga förändringarna.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att påskynda genomförandet av projekt inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) och stärka den ekonomiska styrningen. Inaktivitet kan tyvärr få konsekvenser för tilldelningen av EU-medel för den politiska och samhällsekonomiska utvecklingen inom ramen för det andra föranslutningsinstrumentet (IPA II). De behöriga myndigheterna uppmanas med kraft att enas om landsomfattande sektoriella strategier, särskilt inom de prioriterade områdena transporter, energi, miljö och jordbruk, eftersom detta är centrala krav för att man ska kunna få full finansiering genom föranslutningsinstrumentet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att påskynda genomförandet av projekt inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) och stärka den ekonomiska styrningen. Inaktivitet kan tyvärr få konsekvenser för tilldelningen av EU-medel för den politiska och samhällsekonomiska utvecklingen inom ramen för det andra föranslutningsinstrumentet (IPA II). De behöriga myndigheterna uppmanas med kraft att enas om landsomfattande sektoriella strategier, särskilt inom de prioriterade områdena transporter, energi, miljö och jordbruk, eftersom detta är centrala krav för att man ska kunna få full finansiering genom föranslutningsinstrumentet.

| 9. | Europaparlamentet ser med glädje att valet i oktober 2014 genomfördes på ett korrekt sätt. Det kan dock noteras att det var andra gången i rad som ett val genomfördes utan att alla medborgare hade möjlighet att ställa upp som kandidater för alla befattningar. Parlamentet betonar den stora vikten av att snabbt inrätta alla nya parlamentsorgan och ledningsgrupper på alla nivåer. De nya ledarna uppmanas med kraft att beakta den allmänna, lika och direkta rösträtten och att försöka nå ut till folket, kommunicera med det civila samhället och ge ansvarfulla och omedelbara svar på medborgarnas legitima önskemål. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att undersöka de mycket allvarliga anklagelserna om att Republika Srpskas premiärminister medverkat till köp av röster från två parlamentsledamöter som inte tillhör hennes parti för att vinna en majoritet i Republika Srpskas nationalförsamling. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ser med glädje att valet i oktober 2014 genomfördes på ett korrekt sätt. Det kan dock noteras att det var andra gången i rad som ett val genomfördes utan att alla medborgare hade möjlighet att ställa upp som kandidater för alla befattningar. Parlamentet betonar den stora vikten av att snabbt inrätta alla nya parlamentsorgan och ledningsgrupper på alla nivåer. De nya ledarna uppmanas med kraft att beakta den allmänna, lika och direkta rösträtten och att försöka nå ut till folket, kommunicera med det civila samhället och ge ansvarfulla och omedelbara svar på medborgarnas legitima önskemål. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att undersöka de mycket allvarliga anklagelserna om att Republika Srpskas premiärminister medverkat till köp av röster från två parlamentsledamöter som inte tillhör hennes parti för att vinna en majoritet i Republika Srpskas nationalförsamling.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar den överväldigande nationella och internationella solidariteten, bland annat inom ramen för EU:s program för sanering efter översvämningar, i samband med naturkatastroferna under 2014. Parlamentet välkomnar att EU, på begäran av Bosnien och Hercegovina, omedelbart vidtog omfattande räddnings- och hjälpåtgärder och organiserade en givarkonferens i juli 2014 med kommissionen som värd och Frankrike och Slovenien som medorganisatörer. Parlamentet betonar att kommissionen inbjudit Bosnien och Hercegovina att gå med i unionens civilskyddsmekanism. Nu behövs effektiva och samordnade förebyggande åtgärder på alla nivåer för att åtgärda följderna av dessa katastrofer och förhindra liknande i framtiden. Parlamentet välkomnar de många positiva exemplen på mycket nära samarbete och stöd mellan olika etniska grupper efter översvämningarna som ett tecken på att försoning är möjlig. Parlamentet anser att regionalt samarbete och nära förbindelser med grannländerna är väsentliga för bemötandet av sådana katastrofer i framtiden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar den överväldigande nationella och internationella solidariteten, bland annat inom ramen för EU:s program för sanering efter översvämningar, i samband med naturkatastroferna under 2014. Parlamentet välkomnar att EU, på begäran av Bosnien och Hercegovina, omedelbart vidtog omfattande räddnings- och hjälpåtgärder och organiserade en givarkonferens i juli 2014 med kommissionen som värd och Frankrike och Slovenien som medorganisatörer. Parlamentet betonar att kommissionen inbjudit Bosnien och Hercegovina att gå med i unionens civilskyddsmekanism. Nu behövs effektiva och samordnade förebyggande åtgärder på alla nivåer för att åtgärda följderna av dessa katastrofer och förhindra liknande i framtiden. Parlamentet välkomnar de många positiva exemplen på mycket nära samarbete och stöd mellan olika etniska grupper efter översvämningarna som ett tecken på att försoning är möjlig. Parlamentet anser att regionalt samarbete och nära förbindelser med grannländerna är väsentliga för bemötandet av sådana katastrofer i framtiden.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att en professionell och effektiv offentlig förvaltning som är baserad på meriter utgör grunden för integrationsprocessen, både för Bosnien och Hercegovina och för varje land som strävar efter att bli EU-medlem. Parlamentet är allvarligt oroat över att den offentliga förvaltningen, som är avsedd att hjälpa Bosnien och Hercegovina gå framåt på väg mot EU-medlemskap och förbättra invånarnas levnadsförhållanden, fortfarande är uppsplittrad och politiserad och fungerar illa. Oron gäller bland annat förvaltningens finansiella hållbarhet och risken att avsaknaden av politisk vilja att reformera den kommer att påverka tillhandahållandet av offentliga tjänster. Parlamentet uppmanar med kraft alla behöriga aktörer att anta en ny strategi för reform av den offentliga förvaltningen och en handlingsplan för tiden efter 2014, för att förenkla den tillkrånglade institutionella strukturen, rationalisera kostnaderna och få staten att fungera bättre. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om att en professionell och effektiv offentlig förvaltning som är baserad på meriter utgör grunden för integrationsprocessen, både för Bosnien och Hercegovina och för varje land som strävar efter att bli EU-medlem. Parlamentet är allvarligt oroat över att den offentliga förvaltningen, som är avsedd att hjälpa Bosnien och Hercegovina gå framåt på väg mot EU-medlemskap och förbättra invånarnas levnadsförhållanden, fortfarande är uppsplittrad och politiserad och fungerar illa. Oron gäller bland annat förvaltningens finansiella hållbarhet och risken att avsaknaden av politisk vilja att reformera den kommer att påverka tillhandahållandet av offentliga tjänster. Parlamentet uppmanar med kraft alla behöriga aktörer att anta en ny strategi för reform av den offentliga förvaltningen och en handlingsplan för tiden efter 2014, för att förenkla den tillkrånglade institutionella strukturen, rationalisera kostnaderna och få staten att fungera bättre.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att göra korruptionsbekämpningen till en absolut prioritet, eftersom den ännu inte lett till några tillfredsställande förbättringar och eftersom korruptionen påverkar alla sektorer, bland dem också hälso- och sjukvården samt undervisningsväsendet, vilket leder till att de mest sårbara människorna utnyttjas och pessimismen ökar, tillsammans med att allt fler invånare mister förtroendet för institutionerna. Det behövs effektiva antikorruptionsmekanismer och oberoende rättslig uppföljning samt öppna samråd med alla berörda parter, vilket borde kunna garantera att man i tid kan anta nya strategiska ramar för perioden 2015–2019. Parlamentet uppmanar överlag till ett effektivt genomförande av åtgärderna mot korruption. Parlamentet välkomnar att en rad lagar antagits för att motverka korruptionen, inklusive för att främja skydd av personer som slår larm om missförhållanden, och att skyddsorgan inrättats på nationell nivå. Parlamentet fördömer alla försök att undergräva de befintliga rättsstatsprinciperna och är oroat över att den nya lagstiftningen om intressekonflikter försvagar de rättsliga ramarna och utgör ett steg tillbaka när det gäller att förebygga intressekonflikter, genom att den ökar risken för politisk inblandning och inte ger några incitament för tjänstemännen att efterleva bestämmelserna. De parlamentariska organen för förebyggande av intressekonflikter behöver förstärkas. De behöriga myndigheterna uppmanas med kraft att förbättra resultaten när det gäller effektiva utredningar, lagföringar och fällande domar i samband med större korruptionsfall, särskilt inom ramen för offentlig upphandling och privatisering. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att göra korruptionsbekämpningen till en absolut prioritet, eftersom den ännu inte lett till några tillfredsställande förbättringar och eftersom korruptionen påverkar alla sektorer, bland dem också hälso- och sjukvården samt undervisningsväsendet, vilket leder till att de mest sårbara människorna utnyttjas och pessimismen ökar, tillsammans med att allt fler invånare mister förtroendet för institutionerna. Det behövs effektiva antikorruptionsmekanismer och oberoende rättslig uppföljning samt öppna samråd med alla berörda parter, vilket borde kunna garantera att man i tid kan anta nya strategiska ramar för perioden 2015–2019. Parlamentet uppmanar överlag till ett effektivt genomförande av åtgärderna mot korruption. Parlamentet välkomnar att en rad lagar antagits för att motverka korruptionen, inklusive för att främja skydd av personer som slår larm om missförhållanden, och att skyddsorgan inrättats på nationell nivå. Parlamentet fördömer alla försök att undergräva de befintliga rättsstatsprinciperna och är oroat över att den nya lagstiftningen om intressekonflikter försvagar de rättsliga ramarna och utgör ett steg tillbaka när det gäller att förebygga intressekonflikter, genom att den ökar risken för politisk inblandning och inte ger några incitament för tjänstemännen att efterleva bestämmelserna. De parlamentariska organen för förebyggande av intressekonflikter behöver förstärkas. De behöriga myndigheterna uppmanas med kraft att förbättra resultaten när det gäller effektiva utredningar, lagföringar och fällande domar i samband med större korruptionsfall, särskilt inom ramen för offentlig upphandling och privatisering.

| 13. | Europaparlamentet är fortfarande allvarligt bekymrat över rättsväsendets ineffektivitet, risken för politisk inblandning i domstolarnas arbete, politiseringen av utnämningar, en splittrad budgetprocess för domstols- och åklagarväsendet samt risken för intressekonflikter inom domstolsväsendet. Parlamentet uppmanar med kraft landets nya ledare att genomföra strukturella och institutionella reformer och då bland annat ta upp frågan om harmonisering av de fyra olika rättssystemen. Ledarna uppmanas även att ta till sig kommissionens rekommendationer, till exempel avseende institutionella reformer av de rättsliga institutionerna på nationell nivå, och rekommendationen om antagande av en domstolslag för Bosnien och Hercegovina. Det kommande ministerrådet uppmanas med kraft att anta den redan utarbetade nya strategin för en reform av rättsväsendet. Parlamentet upprepar sitt stöd för ombudsmannaämbetet. Parlamentet konstaterar att Republika Srpska fortfarande har kvar moratoriet för dödsstraff i sin statsförfattning och uppmanar med kraft myndigheterna i Republika Srpska att utan ytterligare dröjsmål avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är fortfarande allvarligt bekymrat över rättsväsendets ineffektivitet, risken för politisk inblandning i domstolarnas arbete, politiseringen av utnämningar, en splittrad budgetprocess för domstols- och åklagarväsendet samt risken för intressekonflikter inom domstolsväsendet. Parlamentet uppmanar med kraft landets nya ledare att genomföra strukturella och institutionella reformer och då bland annat ta upp frågan om harmonisering av de fyra olika rättssystemen. Ledarna uppmanas även att ta till sig kommissionens rekommendationer, till exempel avseende institutionella reformer av de rättsliga institutionerna på nationell nivå, och rekommendationen om antagande av en domstolslag för Bosnien och Hercegovina. Det kommande ministerrådet uppmanas med kraft att anta den redan utarbetade nya strategin för en reform av rättsväsendet. Parlamentet upprepar sitt stöd för ombudsmannaämbetet. Parlamentet konstaterar att Republika Srpska fortfarande har kvar moratoriet för dödsstraff i sin statsförfattning och uppmanar med kraft myndigheterna i Republika Srpska att utan ytterligare dröjsmål avskaffa dödsstraffet.

| 14. | Europaparlamentet är oroat över att tillgången till kostnadsfri rättshjälp är mycket begränsad och att rätten att få rättshjälp fortfarande inte är helt lagfäst i hela Bosnien och Hercegovina, vilket begränsar rätten till rättslig prövning för de mest utsatta. De behöriga myndigheterna uppmanas att anta en lag om kostnadsfri rättshjälp på nationell nivå och tydligt definiera det civila samhällets roll i tillhandahållandet av den. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är oroat över att tillgången till kostnadsfri rättshjälp är mycket begränsad och att rätten att få rättshjälp fortfarande inte är helt lagfäst i hela Bosnien och Hercegovina, vilket begränsar rätten till rättslig prövning för de mest utsatta. De behöriga myndigheterna uppmanas att anta en lag om kostnadsfri rättshjälp på nationell nivå och tydligt definiera det civila samhällets roll i tillhandahållandet av den.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att den strukturerade dialogen mellan EU och Bosnien och Hercegovina om rättsliga frågor utvidgats till att omfatta andra rättssäkerhetsfrågor, särskilt korruption och diskriminering, och att man ser vissa positiva resultat i det regionala samarbetet, behandlingen av krigsbrott och yrkeskunskapen och effektiviteten inom domstolsväsendet. Parlamentet välkomnar att det civila samhället har inbegripits i processen. Parlamentet noterar att villkoren i flera domstolar i landet har förbättras, även när det gäller vittnesskydd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att den strukturerade dialogen mellan EU och Bosnien och Hercegovina om rättsliga frågor utvidgats till att omfatta andra rättssäkerhetsfrågor, särskilt korruption och diskriminering, och att man ser vissa positiva resultat i det regionala samarbetet, behandlingen av krigsbrott och yrkeskunskapen och effektiviteten inom domstolsväsendet. Parlamentet välkomnar att det civila samhället har inbegripits i processen. Parlamentet noterar att villkoren i flera domstolar i landet har förbättras, även när det gäller vittnesskydd.

| 16. | Europaparlamentet är oroat över att vissa uttalanden har ifrågasatt legitimiteten i domar som avkunnats av Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty), vilket även innebär att domstolen i Haag ifrågasätts. Parlamentet efterlyser ett starkare vittnesskydd och en förbättring av det arbete som görs av åklagarämbetet i Bosnien och Hercegovina genom en översyn av behandlingen av krigsbrottsfall i kategori II. Framstegen med att minska eftersläpningen inom kategorin krigsbrottmål välkomnas. Parlamentet noterar att lagföringen av krigsbrott som omfattar sexuellt våld har ökat och önskar att denna process fortsätter i framtiden. Parlamentet betonar att de behöriga myndigheterna bör anta det sedan länge pågående statliga programmet om en förbättrad ställning för offren för sådana brott, bland annat i fråga om deras rätt till kompensation, och ordna så de får effektiv tillgång till rättslig prövning och så att stadgandena om sexuellt våld i Bosnien och Hercegovinas strafflag stämmer överens med internationella normer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är oroat över att vissa uttalanden har ifrågasatt legitimiteten i domar som avkunnats av Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty), vilket även innebär att domstolen i Haag ifrågasätts. Parlamentet efterlyser ett starkare vittnesskydd och en förbättring av det arbete som görs av åklagarämbetet i Bosnien och Hercegovina genom en översyn av behandlingen av krigsbrottsfall i kategori II. Framstegen med att minska eftersläpningen inom kategorin krigsbrottmål välkomnas. Parlamentet noterar att lagföringen av krigsbrott som omfattar sexuellt våld har ökat och önskar att denna process fortsätter i framtiden. Parlamentet betonar att de behöriga myndigheterna bör anta det sedan länge pågående statliga programmet om en förbättrad ställning för offren för sådana brott, bland annat i fråga om deras rätt till kompensation, och ordna så de får effektiv tillgång till rättslig prövning och så att stadgandena om sexuellt våld i Bosnien och Hercegovinas strafflag stämmer överens med internationella normer.

| 17. | Europaparlamentet är oroat över det fortsatt höga antalet saknade personer och de långsamma framstegen i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inleda ett intensivt samarbete mellan landets två entiteter och arbeta mer för att söka efter de saknade. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är oroat över det fortsatt höga antalet saknade personer och de långsamma framstegen i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inleda ett intensivt samarbete mellan landets två entiteter och arbeta mer för att söka efter de saknade.

| 18. | Europaparlamentet minns alla offer för folkmordet i Srebrenica 1995 och framför sina djupa kondoleanser till familjerna och de överlevande. Parlamentet uttrycker sitt stöd för sammanslutningar som organisationen Srebrenica- och Zepa-enklavernas mödrar för deras centrala roll i att öka medvetenheten och bygga en bredare grund för försoning mellan alla medborgare i landet. Alla medborgare i Bosnien och Hercegovina uppmanas att ta den tjugonde årsdagen efter Srebrenicamassakern som tillfälle att öka försoningen och samarbetet, eftersom det är viktiga förutsättningar för att alla länder i regionen ska gå vidare på sin europeiska bana. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet minns alla offer för folkmordet i Srebrenica 1995 och framför sina djupa kondoleanser till familjerna och de överlevande. Parlamentet uttrycker sitt stöd för sammanslutningar som organisationen Srebrenica- och Zepa-enklavernas mödrar för deras centrala roll i att öka medvetenheten och bygga en bredare grund för försoning mellan alla medborgare i landet. Alla medborgare i Bosnien och Hercegovina uppmanas att ta den tjugonde årsdagen efter Srebrenicamassakern som tillfälle att öka försoningen och samarbetet, eftersom det är viktiga förutsättningar för att alla länder i regionen ska gå vidare på sin europeiska bana.

| 19. | Europaparlamentet noterar med oro att det fortfarande finns 84 500 internflyktingar och 6 853 flyktingar i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet är oroat över kränkningarna av de återvändandes rättigheter i Republika Srpska, men välkomnar dock de nya bestämmelser som antagits av federationens parlament och som gör det möjligt för dem som återvänder från Republika Srpska att ta del av pensionsförmåner och hälsovård i federationen och anser samtidigt att det är viktigt att alla medborgare kan få socialbidrag på lika villkor. Alla förvaltningsnivåer, särskilt myndigheterna i Republika Srpska, uppmanas att underlätta och påskynda internflyktingarnas och flyktingarnas återvändande genom att införa och genomföra alla nödvändiga rättsliga och administrativa åtgärder. Parlamentet uppmanar med kraft till samarbete i denna fråga och till att lämpliga förutsättningar ska beredas för att de på fredlig väg och med framgång ska kunna återintegreras. Parlamentet vill att den reviderade strategin ska tillämpas effektivt när det gäller bilaga VII till Daytonavtalet, och hoppas på ett fortsatt gott regionalt samarbete inom ramen för processen för att genomföra Sarajevoförklaringen. Man måste snabbt utforma en övergripande strategi för att ta itu med det återstående minröjningsarbetet, så att landet kan vara fritt från minor senast 2019. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar med oro att det fortfarande finns 84 500 internflyktingar och 6 853 flyktingar i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet är oroat över kränkningarna av de återvändandes rättigheter i Republika Srpska, men välkomnar dock de nya bestämmelser som antagits av federationens parlament och som gör det möjligt för dem som återvänder från Republika Srpska att ta del av pensionsförmåner och hälsovård i federationen och anser samtidigt att det är viktigt att alla medborgare kan få socialbidrag på lika villkor. Alla förvaltningsnivåer, särskilt myndigheterna i Republika Srpska, uppmanas att underlätta och påskynda internflyktingarnas och flyktingarnas återvändande genom att införa och genomföra alla nödvändiga rättsliga och administrativa åtgärder. Parlamentet uppmanar med kraft till samarbete i denna fråga och till att lämpliga förutsättningar ska beredas för att de på fredlig väg och med framgång ska kunna återintegreras. Parlamentet vill att den reviderade strategin ska tillämpas effektivt när det gäller bilaga VII till Daytonavtalet, och hoppas på ett fortsatt gott regionalt samarbete inom ramen för processen för att genomföra Sarajevoförklaringen. Man måste snabbt utforma en övergripande strategi för att ta itu med det återstående minröjningsarbetet, så att landet kan vara fritt från minor senast 2019.

| 20. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för viseringsliberaliseringen som medfört påtagliga positiva effekter för Bosnien och Hercegovinas medborgare. Parlamentet upprepar sitt åtagande om att värna om viseringsfrihet för medborgarna i länderna på västra Balkan. Parlamentet efterlyser samtidigt åtgärder på nationell nivå, särskilt socioekonomiska åtgärder för mer utsatta grupper, samt aktiva åtgärder för ökat samarbete och informationsutbyte för att slå ned på nätverk för organiserad brottslighet och förstärka gränskontroller och informationskampanjer. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att bevara integriteten för ordningen för viseringsfriheten och i samarbete med medlemsstaterna ta itu med eventuella missbruk av EU:s asylsystem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för viseringsliberaliseringen som medfört påtagliga positiva effekter för Bosnien och Hercegovinas medborgare. Parlamentet upprepar sitt åtagande om att värna om viseringsfrihet för medborgarna i länderna på västra Balkan. Parlamentet efterlyser samtidigt åtgärder på nationell nivå, särskilt socioekonomiska åtgärder för mer utsatta grupper, samt aktiva åtgärder för ökat samarbete och informationsutbyte för att slå ned på nätverk för organiserad brottslighet och förstärka gränskontroller och informationskampanjer. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att bevara integriteten för ordningen för viseringsfriheten och i samarbete med medlemsstaterna ta itu med eventuella missbruk av EU:s asylsystem.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att bekämpning av organiserad brottslighet och korruption är grundläggande motmedel mot att brottslighet vinner insteg i politiken, rättsväsendet och ekonomin. Parlamentet noterar att vissa framsteg har gjorts i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen. Parlamentet erinrar om betydelsen av att följa rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption (Greco) och oroar sig över rapporterna om tilltagande radikalisering av ungdomar i Bosnien och Hercegovina, av vilka ganska många anslutit sig till Isils terroriststridande, jämfört med i andra länder i regionen. Myndigheterna uppmanas att ändra strafflagen så att finansiering av terrorism i högre grad betraktas som ett brott. Parlamentet välkomnar att strafflagen ändrats för att hindra religiös radikalisering, så att det nu är förbjudet och straffbart att ansluta sig till paramilitära grupper. Parlamentet betonar även vikten av att förhindra alla former av extremism och våldsbejakande radikalisering. Parlamentet välkomnar även de omfattande polispådragen i hela Bosnien och Hercegovina som lett till gripanden av personer som misstänks för att organisera, stödja och finansiera terroristverksamhet, inbegripet utländska stridande. Parlamentet vill att ett stadgande om hatbrott tas med i Bosnien och Hercegovinas strafflag. Parlamentet berömmer de berörda organen i landet för att de visat prov på yrkeskunskap i sina beslutsamma insatser mot de växande säkerhetshoten. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja de behöriga myndigheterna i deras arbete med att få bukt med alla hot mot säkerheten och från terroristers sida. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att bekämpning av organiserad brottslighet och korruption är grundläggande motmedel mot att brottslighet vinner insteg i politiken, rättsväsendet och ekonomin. Parlamentet noterar att vissa framsteg har gjorts i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen. Parlamentet erinrar om betydelsen av att följa rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption (Greco) och oroar sig över rapporterna om tilltagande radikalisering av ungdomar i Bosnien och Hercegovina, av vilka ganska många anslutit sig till Isils terroriststridande, jämfört med i andra länder i regionen. Myndigheterna uppmanas att ändra strafflagen så att finansiering av terrorism i högre grad betraktas som ett brott. Parlamentet välkomnar att strafflagen ändrats för att hindra religiös radikalisering, så att det nu är förbjudet och straffbart att ansluta sig till paramilitära grupper. Parlamentet betonar även vikten av att förhindra alla former av extremism och våldsbejakande radikalisering. Parlamentet välkomnar även de omfattande polispådragen i hela Bosnien och Hercegovina som lett till gripanden av personer som misstänks för att organisera, stödja och finansiera terroristverksamhet, inbegripet utländska stridande. Parlamentet vill att ett stadgande om hatbrott tas med i Bosnien och Hercegovinas strafflag. Parlamentet berömmer de berörda organen i landet för att de visat prov på yrkeskunskap i sina beslutsamma insatser mot de växande säkerhetshoten. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja de behöriga myndigheterna i deras arbete med att få bukt med alla hot mot säkerheten och från terroristers sida.

| 22. | Europaparlamentet fördömer med kraft terroristattacken som begicks den 27 april 2015 mot en polisstation i Zwornik, en stad i östra Bosnien där en polisman miste livet och två andra skadades. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offren och deras familjer. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag den våldsamma extremistiska ideologi som ligger bakom denna attack. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna, ansvariga säkerhetsorgan och rättsliga institutioner att samarbeta i genomförandet av en snabb och noggrann undersökning och att förhindra framtida attacker. Parlamentet uttrycker förhoppningen att institutioner och medborgare i Bosnien och Hercegovina kommer att tillsammans bekämpa terroristhotet och extremistiskt våld. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet fördömer med kraft terroristattacken som begicks den 27 april 2015 mot en polisstation i Zwornik, en stad i östra Bosnien där en polisman miste livet och två andra skadades. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offren och deras familjer. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag den våldsamma extremistiska ideologi som ligger bakom denna attack. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna, ansvariga säkerhetsorgan och rättsliga institutioner att samarbeta i genomförandet av en snabb och noggrann undersökning och att förhindra framtida attacker. Parlamentet uttrycker förhoppningen att institutioner och medborgare i Bosnien och Hercegovina kommer att tillsammans bekämpa terroristhotet och extremistiskt våld.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att Bosnien och Hercegovina fortsätter att vara ett ursprungs-, transiterings- och bestämmelseland för människohandel. Parlamentet rekommenderar för myndigheterna att vidta verkningsfulla åtgärder, också genom lagstiftning, mot narkotikahandel och människohandel samt att erbjuda skydd åt offren för människohandel. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att Bosnien och Hercegovina fortsätter att vara ett ursprungs-, transiterings- och bestämmelseland för människohandel. Parlamentet rekommenderar för myndigheterna att vidta verkningsfulla åtgärder, också genom lagstiftning, mot narkotikahandel och människohandel samt att erbjuda skydd åt offren för människohandel.

| 24. | Europaparlamentet anser att det civila samhället måste få en utökad roll genom att man låter det fungera som ett språkrör för allmänheten, särskilt ungdomarna, såsom under fjolårets ”plenarsessioner”. Parlamentet påminner om att det civila samhället kan komplettera utvecklingen av ett socialt sammanhållet och demokratiskt samhälle genom att tillhandahålla viktiga sociala tjänster och konstaterar att det civila samhällets företrädare bör spela en viktig roll för att underlätta EU-anslutningsprocessen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta göra europeiska medel tillgängliga för det civila samhällets organisationer och konstaterar att de institutionella mekanismerna för samarbete med det civila samhället fortfarande är svaga och hindrar utveckling av en mer inkluderande och lyhörd deltagandedemokrati i hela landet. Parlamentet efterlyser därför mekanismer för offentligt samråd, som är öppna och har plats för alla och där alla offentliga intressenter medverkar, så att det skapas en ram för offentlig debatt om viktiga lagstiftningsbeslut och för antagandet av en nationell strategi för det civila samhället. Parlamentet är bekymrat över de rapporterade fallen av hot under fjolårets sociala oro. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det civila samhället måste få en utökad roll genom att man låter det fungera som ett språkrör för allmänheten, särskilt ungdomarna, såsom under fjolårets ”plenarsessioner”. Parlamentet påminner om att det civila samhället kan komplettera utvecklingen av ett socialt sammanhållet och demokratiskt samhälle genom att tillhandahålla viktiga sociala tjänster och konstaterar att det civila samhällets företrädare bör spela en viktig roll för att underlätta EU-anslutningsprocessen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta göra europeiska medel tillgängliga för det civila samhällets organisationer och konstaterar att de institutionella mekanismerna för samarbete med det civila samhället fortfarande är svaga och hindrar utveckling av en mer inkluderande och lyhörd deltagandedemokrati i hela landet. Parlamentet efterlyser därför mekanismer för offentligt samråd, som är öppna och har plats för alla och där alla offentliga intressenter medverkar, så att det skapas en ram för offentlig debatt om viktiga lagstiftningsbeslut och för antagandet av en nationell strategi för det civila samhället. Parlamentet är bekymrat över de rapporterade fallen av hot under fjolårets sociala oro.

| 25. | Europaparlamentet anser det absolut nödvändigt att främja ett inkluderande och tolerant samhällsklimat i Bosnien och Hercegovina, som skyddar och främjar minoriteters och utsatta gruppers rättigheter. Parlamentet erinrar om att det leder till öppen diskriminering av invånarna i Bosnien och Hercegovina om inte domen i Sejdić och Finci-målet verkställs. Parlamentet uppmanar med kraft till en starkare ställning för ombudsmannen för de mänskliga rättigheterna och till att det, i samarbete med det civila samhället, utarbetas en strategi på statsnivå mot alla former av diskriminering. De behöriga myndigheterna uppmanas att ytterligare harmonisera lagstiftningen med EU-rätten, särskilt genom att ta med ålder och funktionshinder bland diskrimineringsgrunderna, såsom det framhålls i den strukturerade dialogen. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas ministerium för mänskliga rättigheter att utan ytterligare dröjsmål tillsätta en arbetsgrupp för att göra utkast till ändringar i landets lag mot diskriminering. Parlamentet oroas över att det fortfarande är vanligt med hatpropaganda, hatbrott, hot, trakasserier och diskriminering mot hbti-personer. Myndigheterna uppmuntras att genomföra insatser för att öka medvetenheten om hbti-personer i rättsväsendet, brottsbekämpande myndigheter och bland allmänheten. Parlamentet anser det även oroande att diskriminering på religiösa grunder fortfarande rapporteras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser det absolut nödvändigt att främja ett inkluderande och tolerant samhällsklimat i Bosnien och Hercegovina, som skyddar och främjar minoriteters och utsatta gruppers rättigheter. Parlamentet erinrar om att det leder till öppen diskriminering av invånarna i Bosnien och Hercegovina om inte domen i Sejdić och Finci-målet verkställs. Parlamentet uppmanar med kraft till en starkare ställning för ombudsmannen för de mänskliga rättigheterna och till att det, i samarbete med det civila samhället, utarbetas en strategi på statsnivå mot alla former av diskriminering. De behöriga myndigheterna uppmanas att ytterligare harmonisera lagstiftningen med EU-rätten, särskilt genom att ta med ålder och funktionshinder bland diskrimineringsgrunderna, såsom det framhålls i den strukturerade dialogen. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas ministerium för mänskliga rättigheter att utan ytterligare dröjsmål tillsätta en arbetsgrupp för att göra utkast till ändringar i landets lag mot diskriminering. Parlamentet oroas över att det fortfarande är vanligt med hatpropaganda, hatbrott, hot, trakasserier och diskriminering mot hbti-personer. Myndigheterna uppmuntras att genomföra insatser för att öka medvetenheten om hbti-personer i rättsväsendet, brottsbekämpande myndigheter och bland allmänheten. Parlamentet anser det även oroande att diskriminering på religiösa grunder fortfarande rapporteras.

| 26. | Europaparlamentet beklagar djupt den fortgående marginaliseringen och diskrimineringen av romer. Parlamentet lovordar de framsteg som gjorts med att tillgodose romernas bostadsbehov, men uppmuntrar dock till vidtagande av ytterligare åtgärder för att förbättra romernas levnadsförhållanden genom att ge dem bättre tillgång till sysselsättning, hälsa och utbildning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar djupt den fortgående marginaliseringen och diskrimineringen av romer. Parlamentet lovordar de framsteg som gjorts med att tillgodose romernas bostadsbehov, men uppmuntrar dock till vidtagande av ytterligare åtgärder för att förbättra romernas levnadsförhållanden genom att ge dem bättre tillgång till sysselsättning, hälsa och utbildning.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att det finns lagstiftning som ska garantera kvinnors rättigheter och jämställdhet, men att endast begränsade framsteg har gjorts med genomförandet av dessa lagar. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att genom aktivt förebyggande arbete få flera kvinnor att delta i politiken och i arbetslivet samt att bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden till följd av moderskap, att förbättra kvinnornas sociala och ekonomiska situation, att främja, skydda och stärka kvinnors rättigheter och överlag öka allmänhetens medvetenhet om och förståelse för kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att anta en strategi för genomförandet av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet och inrätta ett harmoniserat system för övervakning och insamling av uppgifter om fall av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att det finns lagstiftning som ska garantera kvinnors rättigheter och jämställdhet, men att endast begränsade framsteg har gjorts med genomförandet av dessa lagar. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att genom aktivt förebyggande arbete få flera kvinnor att delta i politiken och i arbetslivet samt att bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden till följd av moderskap, att förbättra kvinnornas sociala och ekonomiska situation, att främja, skydda och stärka kvinnors rättigheter och överlag öka allmänhetens medvetenhet om och förståelse för kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att anta en strategi för genomförandet av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet och inrätta ett harmoniserat system för övervakning och insamling av uppgifter om fall av våld mot kvinnor.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att så snabbt som möjligt inkludera sexuell läggning och könsidentitet i lagen om hatbrott och därmed göra det möjligt att döma människor som utövar olika former av förtryck baserade på sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att så snabbt som möjligt inkludera sexuell läggning och könsidentitet i lagen om hatbrott och därmed göra det möjligt att döma människor som utövar olika former av förtryck baserade på sexuell läggning eller könsidentitet.

| 29. | Europaparlamentet noterar att det finns lagstiftning om yttrandefrihet, men oroar sig dock över att medierna utsätts för politiska och ekonomiska påtryckningar, samt över fall av hot och skrämseltaktik mot journalister och redaktörer, bland annat strax före valen. Parlamentet fördömer försöken att undergräva gällande regler, eftersom de skulle kunna få förödande konsekvenser för yttrandefriheten och mediefriheten, också på internet, och betonar att händelser som polisens tillslag mot Klix.ba-kontoret i Sarajevo och att Republika Srpskas nationalförsamling nyligen antog den kontroversiella lagen om allmän ordning och säkerhet väcker allvarliga farhågor om yttrandefriheten och mediefriheten i landet, också i de sociala medierna. Parlamentet betonar att mediernas möjlighet att arbeta utan fruktan är grundläggande för en sund demokrati. Parlamentet yrkar på full respekt för yttrandefriheten och mediefriheten samt på att journalister ska kunna få information om frågor av allmänt intresse, och betonar att en stabil och hållbar finansiering, redaktionellt oberoende samt mångfald på alla officiella språk och pluralism är väsentligt för public service-medier. Parlamentet uppmanar myndigheterna att täppa alla kryphål i lagstiftningen som systematiskt hindrar fullständig insyn i vilka som äger medierna, samt att utarbeta en förordning för att otillbörlig politisk inblandning inte ska komma på fråga. De behöriga myndigheterna uppmanas att skydda public service-programföretagens politiska, institutionella och ekonomiska oberoende och att harmonisera enheternas lagstiftning om radio och tv i allmänhetens tjänst med den nationella lagstiftningen. Direktören för Bosnien och Hercegovinas granskningsnämnd för kommunikationsorganen måste utses på grundval av sina meriter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att det finns lagstiftning om yttrandefrihet, men oroar sig dock över att medierna utsätts för politiska och ekonomiska påtryckningar, samt över fall av hot och skrämseltaktik mot journalister och redaktörer, bland annat strax före valen. Parlamentet fördömer försöken att undergräva gällande regler, eftersom de skulle kunna få förödande konsekvenser för yttrandefriheten och mediefriheten, också på internet, och betonar att händelser som polisens tillslag mot Klix.ba-kontoret i Sarajevo och att Republika Srpskas nationalförsamling nyligen antog den kontroversiella lagen om allmän ordning och säkerhet väcker allvarliga farhågor om yttrandefriheten och mediefriheten i landet, också i de sociala medierna. Parlamentet betonar att mediernas möjlighet att arbeta utan fruktan är grundläggande för en sund demokrati. Parlamentet yrkar på full respekt för yttrandefriheten och mediefriheten samt på att journalister ska kunna få information om frågor av allmänt intresse, och betonar att en stabil och hållbar finansiering, redaktionellt oberoende samt mångfald på alla officiella språk och pluralism är väsentligt för public service-medier. Parlamentet uppmanar myndigheterna att täppa alla kryphål i lagstiftningen som systematiskt hindrar fullständig insyn i vilka som äger medierna, samt att utarbeta en förordning för att otillbörlig politisk inblandning inte ska komma på fråga. De behöriga myndigheterna uppmanas att skydda public service-programföretagens politiska, institutionella och ekonomiska oberoende och att harmonisera enheternas lagstiftning om radio och tv i allmänhetens tjänst med den nationella lagstiftningen. Direktören för Bosnien och Hercegovinas granskningsnämnd för kommunikationsorganen måste utses på grundval av sina meriter.

| 30. | Europaparlamentet förblir oroat över att barn i offentliga skolor fortsättningsvis utsätts för segregering på grundval av etnisk härkomst. Parlamentet konstaterar att förekomsten av tre olika läroplaner hindrar gemensamma, inkluderande och objektiva studier av den gemensamma historien och de senaste historiska händelserna och uppmanar myndigheterna med kraft att effektivt förverkliga principer om inkluderande undervisning, också för barn med funktionsnedsättningar. Parlamentet uppmanar landets nya ledare med kraft att utan ytterligare dröjsmål arbeta för ett inkluderande och icke-diskriminerande undervisningsväsen i bägge entiteterna och i distriktet Brcko samt att få bort segregeringen av olika etniska grupper och gå vidare med reformen av undervisningsväsendet, för att höja undervisningens standard och införa en gemensam läroplan. Ledarna uppmanas också att intensifiera genomförandet av handlingsplanen för romska barns utbildningsbehov och integreringen av dessa barn i utbildningssystemet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet förblir oroat över att barn i offentliga skolor fortsättningsvis utsätts för segregering på grundval av etnisk härkomst. Parlamentet konstaterar att förekomsten av tre olika läroplaner hindrar gemensamma, inkluderande och objektiva studier av den gemensamma historien och de senaste historiska händelserna och uppmanar myndigheterna med kraft att effektivt förverkliga principer om inkluderande undervisning, också för barn med funktionsnedsättningar. Parlamentet uppmanar landets nya ledare med kraft att utan ytterligare dröjsmål arbeta för ett inkluderande och icke-diskriminerande undervisningsväsen i bägge entiteterna och i distriktet Brcko samt att få bort segregeringen av olika etniska grupper och gå vidare med reformen av undervisningsväsendet, för att höja undervisningens standard och införa en gemensam läroplan. Ledarna uppmanas också att intensifiera genomförandet av handlingsplanen för romska barns utbildningsbehov och integreringen av dessa barn i utbildningssystemet.

| 31. | Europaparlamentet erinrar om att protesterna i februari 2014 klart visade att folket i Bosnien och Hercegovina ville ha samhällsekonomiska reformer i landet. Parlamentet är övertygat om att genomförandet av åtgärder på de sex nyckelområdena för reformer inom tillväxt- och sysselsättningspakten kommer att sätta fart på de samhällsekonomiska reformer som gått i stå, och även stimulera tillväxt och sysselsättning samt reformer av den offentliga upphandlingen. De nya regeringarna på nationell nivå samt på entitets- och kantonnivå uppmanas att i nära samarbete göra den ekonomiska styrningen och pakten till en nyckelprioritering i reformarbetet. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare utveckla och genomföra ett ekonomiskt reformprogram. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet erinrar om att protesterna i februari 2014 klart visade att folket i Bosnien och Hercegovina ville ha samhällsekonomiska reformer i landet. Parlamentet är övertygat om att genomförandet av åtgärder på de sex nyckelområdena för reformer inom tillväxt- och sysselsättningspakten kommer att sätta fart på de samhällsekonomiska reformer som gått i stå, och även stimulera tillväxt och sysselsättning samt reformer av den offentliga upphandlingen. De nya regeringarna på nationell nivå samt på entitets- och kantonnivå uppmanas att i nära samarbete göra den ekonomiska styrningen och pakten till en nyckelprioritering i reformarbetet. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare utveckla och genomföra ett ekonomiskt reformprogram.

| 32. | Europaparlamentet anser att Bosnien och Hercegovina har gjort få framsteg mot att bli en fungerande marknadsekonomi. Parlamentet betonar vikten av att kunna hantera konkurrenstryck och marknadskrafter. Parlamentet är oroat över att de stora svagheterna när det gäller företagsklimatet fortsätter att inverka negativt på utvecklingen i den privata sektorn och på utländska direktinvesteringar. De behöriga myndigheterna uppmanas med kraft att ta itu med den svaga tillämpningen av rättsstatsprincipen, den stora informella sektorn och de höga korruptionsnivåerna, som har negativ inverkan på företagsklimatet. Parlamentet yrkar på att Solvens II-direktivet genomförs. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att Bosnien och Hercegovina har gjort få framsteg mot att bli en fungerande marknadsekonomi. Parlamentet betonar vikten av att kunna hantera konkurrenstryck och marknadskrafter. Parlamentet är oroat över att de stora svagheterna när det gäller företagsklimatet fortsätter att inverka negativt på utvecklingen i den privata sektorn och på utländska direktinvesteringar. De behöriga myndigheterna uppmanas med kraft att ta itu med den svaga tillämpningen av rättsstatsprincipen, den stora informella sektorn och de höga korruptionsnivåerna, som har negativ inverkan på företagsklimatet. Parlamentet yrkar på att Solvens II-direktivet genomförs.

| 33. | Europaparlamentet betonar behovet av att reformera och harmonisera de oenhetliga socialförsäkringssystemen utifrån medborgarnas behov för att behandla alla medborgare lika, minska fattigdomen och utveckla ett socialt skyddsnät som är bättre avpassat för de fattiga och socialt utestängda. Parlamentet framhåller att ekonomiskt välstånd och utsikter till arbete, särskilt för unga, är avgörande för utvecklingen i landet. Regeringarna uppmanas att reformera arbetsmarknaden för att åtgärda den mycket höga arbetslöshetsnivån, med fokus på ungdoms-, kvinno- och långtidsarbetslösheten. Parlamentet noterar att arbetstagar- och fackföreningsrättigheterna fortfarande är begränsade. Myndigheterna uppmuntras att ytterligare förbättra och harmonisera dessa lagar i hela landet. Parlamentet betonar behovet av att förbättra utbildningen för att avhjälpa kompetensglapp och öka framför allt de ungas anställbarhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar behovet av att reformera och harmonisera de oenhetliga socialförsäkringssystemen utifrån medborgarnas behov för att behandla alla medborgare lika, minska fattigdomen och utveckla ett socialt skyddsnät som är bättre avpassat för de fattiga och socialt utestängda. Parlamentet framhåller att ekonomiskt välstånd och utsikter till arbete, särskilt för unga, är avgörande för utvecklingen i landet. Regeringarna uppmanas att reformera arbetsmarknaden för att åtgärda den mycket höga arbetslöshetsnivån, med fokus på ungdoms-, kvinno- och långtidsarbetslösheten. Parlamentet noterar att arbetstagar- och fackföreningsrättigheterna fortfarande är begränsade. Myndigheterna uppmuntras att ytterligare förbättra och harmonisera dessa lagar i hela landet. Parlamentet betonar behovet av att förbättra utbildningen för att avhjälpa kompetensglapp och öka framför allt de ungas anställbarhet.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av harmonisering och förbättring av fackliga rättigheter och regler för arbetsvillkor som i dag inte håller en jämn nivå över samtliga sektorer. Parlamentet noterar också att sociala förmåner och pensioner inte är likvärdigt fördelade för alla. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av harmonisering och förbättring av fackliga rättigheter och regler för arbetsvillkor som i dag inte håller en jämn nivå över samtliga sektorer. Parlamentet noterar också att sociala förmåner och pensioner inte är likvärdigt fördelade för alla.

| 35. | Europaparlamentet noterar att det skett få framsteg på miljö- och klimatförändringsområdet, och uppmanar myndigheterna att öka miljöskyddet i överensstämmelse med EU:s standarder. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att fullgöra alla avtalsenliga skyldigheter enligt fördraget om energigemenskapen och stabiliserings- och associeringsavtalet och säkerställa en lämplig och snabb tillnärmning till EU:s regelverk på miljöns område, också genom att förebygga alltför stora luftföroreningar från oljeraffinaderiet i Bosanski Brod. Parlamentet framhåller att Bosnien och Hercegovina fullständigt måste genomföra sina skyldigheter enligt konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbo 1991) och protokollet om strategiska miljöbedömningar (Kiev 2003), vilket också gäller verksamheter i området kring floderna Neretva och Trebišnjica. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att det skett få framsteg på miljö- och klimatförändringsområdet, och uppmanar myndigheterna att öka miljöskyddet i överensstämmelse med EU:s standarder. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att fullgöra alla avtalsenliga skyldigheter enligt fördraget om energigemenskapen och stabiliserings- och associeringsavtalet och säkerställa en lämplig och snabb tillnärmning till EU:s regelverk på miljöns område, också genom att förebygga alltför stora luftföroreningar från oljeraffinaderiet i Bosanski Brod. Parlamentet framhåller att Bosnien och Hercegovina fullständigt måste genomföra sina skyldigheter enligt konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbo 1991) och protokollet om strategiska miljöbedömningar (Kiev 2003), vilket också gäller verksamheter i området kring floderna Neretva och Trebišnjica.

| 36. | Europaparlamentet ser positivt på Bosnien och Hercegovinas konstruktiva och proaktiva politik för att främja regionalt samarbete, och välkomnar att det ofta görs gemensamma gränspatruller tillsammans med grannländerna. Parlamentet betonar att goda grannförbindelser är av allra största betydelse. De nya ledarna uppmanas att fortsätta och öka ansträngningarna att lösa återstående gräns- och egendomsfrågor med grannländerna. Bosnien och Hercegovina uppmuntras att slutföra gränsdragningsprocessen med Montenegro i god anda på grundval av den överenskommelse som uppnåddes i maj 2014. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet ser positivt på Bosnien och Hercegovinas konstruktiva och proaktiva politik för att främja regionalt samarbete, och välkomnar att det ofta görs gemensamma gränspatruller tillsammans med grannländerna. Parlamentet betonar att goda grannförbindelser är av allra största betydelse. De nya ledarna uppmanas att fortsätta och öka ansträngningarna att lösa återstående gräns- och egendomsfrågor med grannländerna. Bosnien och Hercegovina uppmuntras att slutföra gränsdragningsprocessen med Montenegro i god anda på grundval av den överenskommelse som uppnåddes i maj 2014.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att synsätten på vilken utrikespolitik Bosnien och Hercegovina ska föra har fortsatt att skilja sig åt, vilket lett till att utrikespolitiken inte anpassats i särskilt hög grad (52 %) till EU:s ståndpunkter. Parlamentet erinrar om att det är av yttersta vikt att Bosnien och Hercegovina har en enhetlig utrikespolitik. Parlamentet är oroat över konsekvenserna av att Ryssland avvisat det fredsgenomförande rådets standardformuleringar om Bosnien och Hercegovinas territoriella integritet och över Rysslands negativa uttalanden om Bosnien och Hercegovinas strävan efter EU-medlemskap. Parlamentet välkomnar operation Altheas fortsatta närvaro, som en del av ett förnyat FN-mandat, med fokus på kapacitetsuppbyggnad och utbildning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar att synsätten på vilken utrikespolitik Bosnien och Hercegovina ska föra har fortsatt att skilja sig åt, vilket lett till att utrikespolitiken inte anpassats i särskilt hög grad (52 %) till EU:s ståndpunkter. Parlamentet erinrar om att det är av yttersta vikt att Bosnien och Hercegovina har en enhetlig utrikespolitik. Parlamentet är oroat över konsekvenserna av att Ryssland avvisat det fredsgenomförande rådets standardformuleringar om Bosnien och Hercegovinas territoriella integritet och över Rysslands negativa uttalanden om Bosnien och Hercegovinas strävan efter EU-medlemskap. Parlamentet välkomnar operation Altheas fortsatta närvaro, som en del av ett förnyat FN-mandat, med fokus på kapacitetsuppbyggnad och utbildning.

| 38. | De nyvalda institutionerna i Bosnien och Hercegovina uppmanas att ta det tillfälle i akt som erbjuds av EU:s nya strategi och att ingå avtalet om anpassning av stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet, med beaktande av Kroatiens anslutning till EU och av upprätthållandet av traditionell handel. |
| --- | --- |

38.

De nyvalda institutionerna i Bosnien och Hercegovina uppmanas att ta det tillfälle i akt som erbjuds av EU:s nya strategi och att ingå avtalet om anpassning av stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet, med beaktande av Kroatiens anslutning till EU och av upprätthållandet av traditionell handel.

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Bosnien och Hercegovinas presidentråd, Bosnien och Hercegovinas ministerråd, Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling samt regeringarna och parlamenten i Federationen Bosnien och Hercegovina och Republika Srpska samt regeringarna i tio län/kantoner. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Bosnien och Hercegovinas presidentråd, Bosnien och Hercegovinas ministerråd, Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling samt regeringarna och parlamenten i Federationen Bosnien och Hercegovina och Republika Srpska samt regeringarna i tio län/kantoner.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/77

---

P8_TA(2015)0183

Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2013

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om Europeiska investeringsbanken – Årsrapport för 2013 (2014/2156(INI))

(2016/C 346/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens verksamhetsberättelse 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens verksamhetsberättelse 2013,

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2013,

| — | med beaktande av artiklarna 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och dess protokoll nr 5 om EIB:s stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och dess protokoll nr 5 om EIB:s stadga,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om innovativa finansiella instrument inom ramen för nästa fleråriga budgetram (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om innovativa finansiella instrument inom ramen för nästa fleråriga budgetram (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2011 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2012 (3),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 26 juni 2012Mot en verklig ekonomisk och monetär union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 26 juni 2012Mot en verklig ekonomisk och monetär union,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om Europas attraktionskraft på investerare (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om Europas attraktionskraft på investerare (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 mars 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 mars 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (COM(2014)0168),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 och 29 juni 2012, som särskilt förutser en ökning av EIB:s kapital med 10 miljarder euro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 och 29 juni 2012, som särskilt förutser en ökning av EIB:s kapital med 10 miljarder euro,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 27 och 28 juni 2013, där rådet efterlyser en ny investeringsplan för att stödja små och medelstora företag och stimulera finansieringen av ekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 27 och 28 juni 2013, där rådet efterlyser en ny investeringsplan för att stödja små och medelstora företag och stimulera finansieringen av ekonomin,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 maj 2013, där det sattes som mål att mobilisera alla EU:s politiska åtgärder för att stödja konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 maj 2013, där det sattes som mål att mobilisera alla EU:s politiska åtgärder för att stödja konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden om innovativa finansiella instrument, med beaktande av kommissionens meddelanden om innovativa finansiella instrument En ram för nästa generations innovativa finansiella instrument – EU:s plattformar för eget kapital och lån (COM(2011)0662) och En pilotfas för Europa 2020-initiativet om projektobligationer (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden om innovativa finansiella instrument, med beaktande av kommissionens meddelanden om innovativa finansiella instrument En ram för nästa generations innovativa finansiella instrument – EU:s plattformar för eget kapital och lån (COM(2011)0662) och En pilotfas för Europa 2020-initiativet om projektobligationer (COM(2011)0660),

| — | med beaktande av kapitalökningen för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), särskilt med avseende på frågan om förhållandet mellan EIB och EBRD, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitalökningen för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), särskilt med avseende på frågan om förhållandet mellan EIB och EBRD,

| — | med beaktande av beslutet att utvidga räckvidden för EBRD till att omfatta Medelhavsområdet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet att utvidga räckvidden för EBRD till att omfatta Medelhavsområdet (6),

| — | med beaktande av det nya samförståndsavtalet mellan EIB och EBRD, som undertecknades den 29 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya samförståndsavtalet mellan EIB och EBRD, som undertecknades den 29 november 2012,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 2011 (7) om EIB:s externa mandat 2007–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 2011 (7) om EIB:s externa mandat 2007–2013,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014 om en investeringsplan för Europa (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014 om en investeringsplan för Europa (COM(2014)0903),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetkontrollutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0057/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetkontrollutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0057/2015), och av följande skäl:

| A. | Alla tillgängliga resurser från medlemsstaterna och EU, även EIB:s resurser, måste utan dröjsmål effektivt utnyttjas för att uppmuntra och öka de offentliga och privata investeringarna, främja konkurrenskraften, återskapa en hållbar och inkluderande tillväxt och främja skapandet av arbetstillfällen av bra kvalitet och infrastruktur, i linje med Europa 2020-strategin och med beaktande av att EIB är ett instrument som är utformat för att stödja social sammanhållning, och kan ge värdefullt stöd till medlemsstater som har problem i den allvarliga socioekonomiska situation som vi genomlever. |
| --- | --- |

A.

Alla tillgängliga resurser från medlemsstaterna och EU, även EIB:s resurser, måste utan dröjsmål effektivt utnyttjas för att uppmuntra och öka de offentliga och privata investeringarna, främja konkurrenskraften, återskapa en hållbar och inkluderande tillväxt och främja skapandet av arbetstillfällen av bra kvalitet och infrastruktur, i linje med Europa 2020-strategin och med beaktande av att EIB är ett instrument som är utformat för att stödja social sammanhållning, och kan ge värdefullt stöd till medlemsstater som har problem i den allvarliga socioekonomiska situation som vi genomlever.

| B. | Den ekonomiska och finansiella krisen tillsammans med åtstramningspolitiken har drabbat den ekonomiska tillväxten hårt i många medlemsstater och snabbt försämrat de sociala förhållandena, vilket har lett till att ojämlikheterna och obalansen mellan de europeiska regionerna ständigt ökar. Detta leder i sin tur till att målet för social sammanhållning och verklig konvergens inte uppnås och till destabilisering av den europeiska integrationen och demokratin. |
| --- | --- |

B.

Den ekonomiska och finansiella krisen tillsammans med åtstramningspolitiken har drabbat den ekonomiska tillväxten hårt i många medlemsstater och snabbt försämrat de sociala förhållandena, vilket har lett till att ojämlikheterna och obalansen mellan de europeiska regionerna ständigt ökar. Detta leder i sin tur till att målet för social sammanhållning och verklig konvergens inte uppnås och till destabilisering av den europeiska integrationen och demokratin.

| C. | EIB är inte någon kommersiell bank och bör även i fortsättningen spela den viktiga rollen som katalysator för finansieringen av sunda offentliga och privata långsiktiga investeringar, samtidigt som banken fortsätter att tillämpa en mycket ansvarsfull bankpraxis för att upprätthålla sin mycket starka kapitalposition vilket inverkar positivt på lånevillkoren. |
| --- | --- |

C.

EIB är inte någon kommersiell bank och bör även i fortsättningen spela den viktiga rollen som katalysator för finansieringen av sunda offentliga och privata långsiktiga investeringar, samtidigt som banken fortsätter att tillämpa en mycket ansvarsfull bankpraxis för att upprätthålla sin mycket starka kapitalposition vilket inverkar positivt på lånevillkoren.

| D. | Särskilda ansträngningar bör göras för att utöka de gemensamma insatserna (genom att kombinera EIF eller andra garantiverktyg) för att finansiera såväl små och medelstora företag som materiell och immateriell hållbar infrastruktur, eftersom en av orsakerna till nedgången i investeringar och utlåning är den minskade konkurrenskraften hos medlemsstaternas ekonomier. |
| --- | --- |

D.

Särskilda ansträngningar bör göras för att utöka de gemensamma insatserna (genom att kombinera EIF eller andra garantiverktyg) för att finansiera såväl små och medelstora företag som materiell och immateriell hållbar infrastruktur, eftersom en av orsakerna till nedgången i investeringar och utlåning är den minskade konkurrenskraften hos medlemsstaternas ekonomier.

| E. | EIB bör fortsätta uppfylla sitt åtagande för att finansiera projekt som en del av EU:s yttre åtgärder, samtidigt som hänsyn tas till höga sociala och miljömässiga normer. |
| --- | --- |

E.

EIB bör fortsätta uppfylla sitt åtagande för att finansiera projekt som en del av EU:s yttre åtgärder, samtidigt som hänsyn tas till höga sociala och miljömässiga normer.

| F. | EIB bör välja investeringsprojekt på ett oberoende sätt och med hänsyn till projektets bärkraft, mervärde och effekter för den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

F.

EIB bör välja investeringsprojekt på ett oberoende sätt och med hänsyn till projektets bärkraft, mervärde och effekter för den ekonomiska återhämtningen.

| G. | EIB bör förändras mot modellen för en utvecklingsbank och förbättra den makroekonomiska samordningen med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

G.

EIB bör förändras mot modellen för en utvecklingsbank och förbättra den makroekonomiska samordningen med medlemsstaterna.

| H. | EIB måste vara en bank för kunskap och god praxis, inte bara ett finansinstitut. |
| --- | --- |

H.

EIB måste vara en bank för kunskap och god praxis, inte bara ett finansinstitut.

| I. | Marknaden för värdepapperisering i Europeiska unionen är relativt liten och synnerligen koncentrerad med begränsad värdepapperisering av lån till små och medelstora företag och den har dessutom minskat till följd av krisen. |
| --- | --- |

I.

Marknaden för värdepapperisering i Europeiska unionen är relativt liten och synnerligen koncentrerad med begränsad värdepapperisering av lån till små och medelstora företag och den har dessutom minskat till följd av krisen.

Investeringar

| 1. | Europaparlamentet noterar i EIB:s årsrapport för 2013 att bankens finansieringsverksamhet har ökat med 37 % till 75,1 miljarder euro och genomförandet av EIB:s kapitalökning under 2013. Parlamentet är bekymrat över situationen med ekonomiskt stillastående i EU och särskilt över den betydande nedgången i offentliga och privata investeringar – ungefär 18 % under nivån 2007 – och den dramatiska minskningen med 35 % av utlåningen till små och medelstora företag mellan 2008 och 2013. Parlamentet understryker att en sådan minskning innebär ett enormt hinder för en hållbar återhämtning och för verkliga framsteg mot genomförandet av Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar i EIB:s årsrapport för 2013 att bankens finansieringsverksamhet har ökat med 37 % till 75,1 miljarder euro och genomförandet av EIB:s kapitalökning under 2013. Parlamentet är bekymrat över situationen med ekonomiskt stillastående i EU och särskilt över den betydande nedgången i offentliga och privata investeringar – ungefär 18 % under nivån 2007 – och den dramatiska minskningen med 35 % av utlåningen till små och medelstora företag mellan 2008 och 2013. Parlamentet understryker att en sådan minskning innebär ett enormt hinder för en hållbar återhämtning och för verkliga framsteg mot genomförandet av Europa 2020-målen.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att ur detta perspektiv visar nationella prognoser att nästan hälften av alla medlemsstater inte kommer att uppnå sina nationella mål för utbildningsprogram och minskning av växthusgasutsläppen senast 2020 och att utvecklingstendenserna för sysselsättning och fattigdomsminskning är ännu sämre. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att ur detta perspektiv visar nationella prognoser att nästan hälften av alla medlemsstater inte kommer att uppnå sina nationella mål för utbildningsprogram och minskning av växthusgasutsläppen senast 2020 och att utvecklingstendenserna för sysselsättning och fattigdomsminskning är ännu sämre.

| 3. | Europaparlamentet anser att förstärkningen av EIB:s finansieringsinstrument inte utgör någon ersättning för nationell ekonomisk politik och strukturella reformer som är inriktade på hållbar tillväxt och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att förstärkningen av EIB:s finansieringsinstrument inte utgör någon ersättning för nationell ekonomisk politik och strukturella reformer som är inriktade på hållbar tillväxt och skapandet av arbetstillfällen.

| 4. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande om en investeringsplan för Europa (COM(2014)0903) som inbegriper befintligt kapital och har ambitionen att generera privat kapital till en multiplikatoreffekt på 1:15. Parlamentet noterar avsikten att gjuta nytt liv i EU:s ekonomi genom att 315 miljarder euro görs tillgängliga under de kommande tre åren inom ramen för den nya europeiska fonden för strategiska investeringar. Parlamentet framhåller att genomförandet av investeringsplanen kommer att kräva en personalökning hos EIB för att banken ska kunna uppfylla sitt åtagande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande om en investeringsplan för Europa (COM(2014)0903) som inbegriper befintligt kapital och har ambitionen att generera privat kapital till en multiplikatoreffekt på 1:15. Parlamentet noterar avsikten att gjuta nytt liv i EU:s ekonomi genom att 315 miljarder euro görs tillgängliga under de kommande tre åren inom ramen för den nya europeiska fonden för strategiska investeringar. Parlamentet framhåller att genomförandet av investeringsplanen kommer att kräva en personalökning hos EIB för att banken ska kunna uppfylla sitt åtagande.

| 5. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang inrättandet av en arbetsgrupp som leds av kommissionen och Europeiska investeringsbanken och noterar de lagstiftningsförslag som ska antas inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att inrätta Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Parlamentet understryker att det är mycket viktigt att dessa lagstiftningsförslag innehåller ett högkvalitativt styrnings- och urvalsförfarande och en övervaknings- och utvärderingsram för demokratiskt ansvar som ska ligga till grund för fonden och som så transparent som möjligt anger de kriterier som ska tillämpas när man bestämmer vilka projekt som ska anses lämpliga att ingå i projektplaneringen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang inrättandet av en arbetsgrupp som leds av kommissionen och Europeiska investeringsbanken och noterar de lagstiftningsförslag som ska antas inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att inrätta Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Parlamentet understryker att det är mycket viktigt att dessa lagstiftningsförslag innehåller ett högkvalitativt styrnings- och urvalsförfarande och en övervaknings- och utvärderingsram för demokratiskt ansvar som ska ligga till grund för fonden och som så transparent som möjligt anger de kriterier som ska tillämpas när man bestämmer vilka projekt som ska anses lämpliga att ingå i projektplaneringen.

| 6. | Europaparlamentet räknar med att kommissionens investeringsplan ska främja och underlätta tillgången till finansiering i de medlemsstater och regioner som har hög arbetslöshet och en BNP per capita som ligger under EU-genomsnittet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet räknar med att kommissionens investeringsplan ska främja och underlätta tillgången till finansiering i de medlemsstater och regioner som har hög arbetslöshet och en BNP per capita som ligger under EU-genomsnittet.

| 7. | Europaparlamentet anser att projekt med ett europeiskt mervärde och en positiv kostnads-nyttoanalys bör prioriteras. Parlamentet betonar att det är viktigt att genomföra projekt som kan få maximal verkan vad beträffar skapande av sysselsättning. Parlamentet understryker behovet att fokusera på projekt med högre risk som inte har så lätt att få banklån beviljade. Parlamentet varnar för att arbetsgruppen kan komma att utsättas för politiska påtryckningar att gynna projekt som stöds av vissa särintressen, vilket kan leda till en snedfördelning av de finansiella medlen till olönsamma investeringar som inte ligger i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att projekt med ett europeiskt mervärde och en positiv kostnads-nyttoanalys bör prioriteras. Parlamentet betonar att det är viktigt att genomföra projekt som kan få maximal verkan vad beträffar skapande av sysselsättning. Parlamentet understryker behovet att fokusera på projekt med högre risk som inte har så lätt att få banklån beviljade. Parlamentet varnar för att arbetsgruppen kan komma att utsättas för politiska påtryckningar att gynna projekt som stöds av vissa särintressen, vilket kan leda till en snedfördelning av de finansiella medlen till olönsamma investeringar som inte ligger i allmänhetens intresse.

| 8. | Europaparlamentet betonar att de garantier som kommissionen räknar med för Efsis del inte utgör nya pengar, utan omfördelade resurser. Parlamentet framhåller att det är ytterst viktigt att alternativkostnaderna för en sådan omfördelning identifieras och att det därför uttryckligen fastställs i vilken utsträckning den totala avkastningen från de ytterligare investeringar som ska medfinansieras av Efsi förväntas överstiga den avkastning som hade genererats om de omfördelade resurserna hade fördelats enligt den ursprungliga planen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att de garantier som kommissionen räknar med för Efsis del inte utgör nya pengar, utan omfördelade resurser. Parlamentet framhåller att det är ytterst viktigt att alternativkostnaderna för en sådan omfördelning identifieras och att det därför uttryckligen fastställs i vilken utsträckning den totala avkastningen från de ytterligare investeringar som ska medfinansieras av Efsi förväntas överstiga den avkastning som hade genererats om de omfördelade resurserna hade fördelats enligt den ursprungliga planen.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att syftet med projekturvalsförfarandet bör vara att undvika utträngnings- och ombildningseffekter och att det därför bör vara inriktat på projekt med ett europeiskt mervärde med hög innovationsbaserad potential som uppfyller tilläggskriterierna. Parlamentet betonar att sysselsättningspotentialen måste beaktas för de projekt som väljs ut i EU-länder med massarbetslöshet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att syftet med projekturvalsförfarandet bör vara att undvika utträngnings- och ombildningseffekter och att det därför bör vara inriktat på projekt med ett europeiskt mervärde med hög innovationsbaserad potential som uppfyller tilläggskriterierna. Parlamentet betonar att sysselsättningspotentialen måste beaktas för de projekt som väljs ut i EU-länder med massarbetslöshet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i sina kommande lagstiftningsförslag göra en noggrann analys av de delar av EU:s budgetram som förväntas stå för Efsi-garantierna, så att alternativkostnaderna för en omfördelning av dessa resurser kan minimeras. Parlamentet uppmanar dessutom rådet, kommissionen och EIB-rådet att i vederbörlig ordning göra en bedömning av de omfördelningseffekter som investeringsplanen ger, dvs. en eventuell ökning av investerarnas vinster på bekostnad av konsumenterna som måste betala för att använda ny infrastruktur, för att säkerställa en lämplig avkastning på investeringen. Parlamentet uppmanar EIB och kommissionen att ytterligare analysera investeringsgapet i EU med avseende på dess sammansättning, dvs. huruvida det råder brist på privata eller offentliga investeringar och att ange vilken typ av investeringar, dvs. privata eller offentliga, som ska bli föremål för stöd, och hur stora produktiva effekter som förväntas av investeringen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att i sina kommande lagstiftningsförslag göra en noggrann analys av de delar av EU:s budgetram som förväntas stå för Efsi-garantierna, så att alternativkostnaderna för en omfördelning av dessa resurser kan minimeras. Parlamentet uppmanar dessutom rådet, kommissionen och EIB-rådet att i vederbörlig ordning göra en bedömning av de omfördelningseffekter som investeringsplanen ger, dvs. en eventuell ökning av investerarnas vinster på bekostnad av konsumenterna som måste betala för att använda ny infrastruktur, för att säkerställa en lämplig avkastning på investeringen. Parlamentet uppmanar EIB och kommissionen att ytterligare analysera investeringsgapet i EU med avseende på dess sammansättning, dvs. huruvida det råder brist på privata eller offentliga investeringar och att ange vilken typ av investeringar, dvs. privata eller offentliga, som ska bli föremål för stöd, och hur stora produktiva effekter som förväntas av investeringen.

| 11. | Europaparlamentet noterar att Europeiska centralbanken har uttryckt att man är redo att på andrahandsmarknaden köpa obligationer som emitterats av Efsi, om fonden själv skulle emittera sådana obligationer eller om EIB skulle göra detta på fondens vägnar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att Europeiska centralbanken har uttryckt att man är redo att på andrahandsmarknaden köpa obligationer som emitterats av Efsi, om fonden själv skulle emittera sådana obligationer eller om EIB skulle göra detta på fondens vägnar.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det krävs en ny balans mellan bättre utvärderingar och bästa möjliga investeringar samt att ekonomin måste styras mot hållbar tillväxt och en återhämtning med ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att det krävs en ny balans mellan bättre utvärderingar och bästa möjliga investeringar samt att ekonomin måste styras mot hållbar tillväxt och en återhämtning med ökad sysselsättning.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om hur viktig EU:s Europa 2020-strategi är och betonar att de allmänna målen för sammanhållningspolitiken, hållbarhet och energieffektivitet bör beaktas på ett bättre sätt i det kommande investeringspaketet. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB-rådet att med tanke på detta stärka resultatindikatorerna för kvalitetsinvesteringar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar om hur viktig EU:s Europa 2020-strategi är och betonar att de allmänna målen för sammanhållningspolitiken, hållbarhet och energieffektivitet bör beaktas på ett bättre sätt i det kommande investeringspaketet. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB-rådet att med tanke på detta stärka resultatindikatorerna för kvalitetsinvesteringar.

| 14. | Europaparlamentet understryker att EIB uppmanas spela en avgörande roll i finansieringen av investeringsplanen för Europa genom att avsätta 5 miljarder euro för inrättandet av den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar. Parlamentet uppmanar därför rådet, kommissionen och EIB-rådet att i vederbörlig ordning göra en bedömning av överensstämmelsen mellan de nya uppgifter som EIB ges inom ramen för en sådan plan och av resurserna inom EIB. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att EIB uppmanas spela en avgörande roll i finansieringen av investeringsplanen för Europa genom att avsätta 5 miljarder euro för inrättandet av den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar. Parlamentet uppmanar därför rådet, kommissionen och EIB-rådet att i vederbörlig ordning göra en bedömning av överensstämmelsen mellan de nya uppgifter som EIB ges inom ramen för en sådan plan och av resurserna inom EIB.

| 15. | Europaparlamentet anser att i detta avseende kommer ett lämpligt deltagande av EIB i investeringsplanen att kräva en betydande ökning av EIB:s utlånings- och inlåningstak inom de närmaste fem åren för att betydligt öka bankens balansomslutning. Parlamentet anser att en alltför stark hävstångseffekt kommer att undergräva investeringsplanens mål. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att i detta avseende kommer ett lämpligt deltagande av EIB i investeringsplanen att kräva en betydande ökning av EIB:s utlånings- och inlåningstak inom de närmaste fem åren för att betydligt öka bankens balansomslutning. Parlamentet anser att en alltför stark hävstångseffekt kommer att undergräva investeringsplanens mål.

| 16. | Europaparlamentet anser att en institutionell ram för hur den inre kapitalmarknadens ska fungera kommer att bidra positivt till ett snabbare genomförande av investeringsplanen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att en institutionell ram för hur den inre kapitalmarknadens ska fungera kommer att bidra positivt till ett snabbare genomförande av investeringsplanen.

| 17. | Europaparlamentet påpekar dock att EIB:s nuvarande operativa verksamhetsplan innebär en minskning av utlåningsflödena till 67 miljarder euro 2014 och 2015, medan målintervallets mittpunkt för 2016 förväntas bli 58,5 miljarder euro. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar dock att EIB:s nuvarande operativa verksamhetsplan innebär en minskning av utlåningsflödena till 67 miljarder euro 2014 och 2015, medan målintervallets mittpunkt för 2016 förväntas bli 58,5 miljarder euro.

| 18. | Europaparlamentet betonar att den extra utlåningskapaciteten till följd av den ökning av EIB:s kapital med 10 miljarder euro som nyligen gjordes inte har utnyttjats helt och hållet. Parlamentet uppmanar med eftertryck de berörda parterna att på bästa möjliga sätt främja åtgärder för att utöka utlåningen från EIB. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att den extra utlåningskapaciteten till följd av den ökning av EIB:s kapital med 10 miljarder euro som nyligen gjordes inte har utnyttjats helt och hållet. Parlamentet uppmanar med eftertryck de berörda parterna att på bästa möjliga sätt främja åtgärder för att utöka utlåningen från EIB.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stimulera ett multilateralt samarbete mellan EIB och nationella investerings- och utvecklingsbanker i syfte att främja synergier, dela på risker och kostnader och säkerställa en lämplig utlåning till EU-projekt med positiva effekter för produktiviteten, sysselsättningen, miljöskyddet och livskvaliteten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stimulera ett multilateralt samarbete mellan EIB och nationella investerings- och utvecklingsbanker i syfte att främja synergier, dela på risker och kostnader och säkerställa en lämplig utlåning till EU-projekt med positiva effekter för produktiviteten, sysselsättningen, miljöskyddet och livskvaliteten.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utlåningsverksamhet som minskar arbetslösheten, med särskild inriktning på sysselsättningsmöjligheter för ungdomar och att stödja offentliga och produktiva investeringar samt nödvändiga infrastrukturprojekt, särskilt i medlemsstater med hög arbetslöshet och en BNP som ligger under genomsnittet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utlåningsverksamhet som minskar arbetslösheten, med särskild inriktning på sysselsättningsmöjligheter för ungdomar och att stödja offentliga och produktiva investeringar samt nödvändiga infrastrukturprojekt, särskilt i medlemsstater med hög arbetslöshet och en BNP som ligger under genomsnittet.

| 21. | Europaparlamentet ger återigen sitt försiktiga stöd till inrättandet av offentlig-privata partnerskap som, om de är rätt utformade, kan spela en viktig roll för långsiktiga investeringar, den digitala ekonomin, forskning och innovation, humankapital samt europeiska transport-, energi- eller telekommunikationsnät. Parlamentet beklagar att mindre lyckade offentlig-privata partnerskap har blivit ett dyrt sätt att förse den privata sektorn med offentlig finansiering som ger upphov till offentlig skuldsättning. Parlamentet påpekar dessutom att sådana verksamheter ofta är förknippade med problem i form av bristande öppenhet och asymmetri mellan offentliga och privata aktörer när det gäller informationen i genomförandebestämmelserna, oftast till fördel för den privata sektorn. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ger återigen sitt försiktiga stöd till inrättandet av offentlig-privata partnerskap som, om de är rätt utformade, kan spela en viktig roll för långsiktiga investeringar, den digitala ekonomin, forskning och innovation, humankapital samt europeiska transport-, energi- eller telekommunikationsnät. Parlamentet beklagar att mindre lyckade offentlig-privata partnerskap har blivit ett dyrt sätt att förse den privata sektorn med offentlig finansiering som ger upphov till offentlig skuldsättning. Parlamentet påpekar dessutom att sådana verksamheter ofta är förknippade med problem i form av bristande öppenhet och asymmetri mellan offentliga och privata aktörer när det gäller informationen i genomförandebestämmelserna, oftast till fördel för den privata sektorn.

| 22. | Europaparlamentet anser att EIB bör öka sin förmåga att göra övergripande och makroekonomiska analyser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att EIB bör öka sin förmåga att göra övergripande och makroekonomiska analyser.

Riskdelningsinstrument och projektobligationer

| 23. | Europaparlamentet påpekar att riskdelningsinstrument som till sist innebär att offentligt stöd tillhandahålls endast bör förekomma när marknadsmisslyckanden skapar externa kostnader eller för utförandet av uppgifter av allmänt intresse såsom tillhandahållande av offentliga varor eller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom ett sådant tillvägagångssätt alltid innebär en risk för socialisering av förluster och privatisering av vinster. Parlamentet konstaterar att misslyckanden leder till att den offentliga sektorn måste stå för kostnaderna för förlusterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att riskdelningsinstrument som till sist innebär att offentligt stöd tillhandahålls endast bör förekomma när marknadsmisslyckanden skapar externa kostnader eller för utförandet av uppgifter av allmänt intresse såsom tillhandahållande av offentliga varor eller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom ett sådant tillvägagångssätt alltid innebär en risk för socialisering av förluster och privatisering av vinster. Parlamentet konstaterar att misslyckanden leder till att den offentliga sektorn måste stå för kostnaderna för förlusterna.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att all användning av offentliga medel i riskdelningsinstrument och i synnerhet i investeringsverktyg när det gäller trancher som är i första-förlustläge antingen ska vara uttryckligen kopplad till en minskning av mätbara externa negativa kostnader, skapandet av mätbara positiva externa kostnader eller fullgörandet av skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Parlamentet påpekar att artikel 14 i EUF-fördraget utgör den rättsliga grunden för inrättandet av en sådan koppling genom ett förslag inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att all användning av offentliga medel i riskdelningsinstrument och i synnerhet i investeringsverktyg när det gäller trancher som är i första-förlustläge antingen ska vara uttryckligen kopplad till en minskning av mätbara externa negativa kostnader, skapandet av mätbara positiva externa kostnader eller fullgörandet av skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Parlamentet påpekar att artikel 14 i EUF-fördraget utgör den rättsliga grunden för inrättandet av en sådan koppling genom ett förslag inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

Små och medelstora företag

| 25. | Europaparlamentet betonar att de små och medelstora företagen utgör ryggraden i den europeiska ekonomin och därför bör utgöra ett huvudinvesteringsmål. Parlamentet är oroat över att tillgången till finansiering förblir ett av de allvarligaste problem som små och medelstora företag i Europa ställs inför. Parlamentet understryker att en effektiv spridning av kapital till små och medelstora företag är nödvändig med ett brett spektrum av privata investerare som kan tillhandahålla sådant kapital. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att de små och medelstora företagen utgör ryggraden i den europeiska ekonomin och därför bör utgöra ett huvudinvesteringsmål. Parlamentet är oroat över att tillgången till finansiering förblir ett av de allvarligaste problem som små och medelstora företag i Europa ställs inför. Parlamentet understryker att en effektiv spridning av kapital till små och medelstora företag är nödvändig med ett brett spektrum av privata investerare som kan tillhandahålla sådant kapital.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EIB att göra en grundlig analys av den minskade finansieringen till små och medelstora företag och lägga fram en omfattande plan för att små och medelstora företag inom EU ska uppmuntras att ansöka om finansiering med hjälp av EIB varhelst möjligheter finns. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB att bedöma den ekonomiska krisens effekter på banksystemet och de slutliga mottagarna av EIB-finansiering, särskilt med avseende på små och medelstora företag, den sociala ekonomin och offentliga företag. Parlamentet uppmanar EIB att utvärdera och i detalj rapportera om effekterna av EIB:s stöd till små och medelstora företag i EU för åren 2010–2014. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar EIB att göra en grundlig analys av den minskade finansieringen till små och medelstora företag och lägga fram en omfattande plan för att små och medelstora företag inom EU ska uppmuntras att ansöka om finansiering med hjälp av EIB varhelst möjligheter finns. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB att bedöma den ekonomiska krisens effekter på banksystemet och de slutliga mottagarna av EIB-finansiering, särskilt med avseende på små och medelstora företag, den sociala ekonomin och offentliga företag. Parlamentet uppmanar EIB att utvärdera och i detalj rapportera om effekterna av EIB:s stöd till små och medelstora företag i EU för åren 2010–2014.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att mikroföretag utgör en stor andel av den europeiska ekonomin och välkomnar EIB:s steg för att bevilja mikrolån i Europa. Parlamentet uppmuntrar till fortsatta investeringar i denna sektor, eftersom mikroföretag är viktiga för att skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att mikroföretag utgör en stor andel av den europeiska ekonomin och välkomnar EIB:s steg för att bevilja mikrolån i Europa. Parlamentet uppmuntrar till fortsatta investeringar i denna sektor, eftersom mikroföretag är viktiga för att skapa arbetstillfällen.

| 28. | Europaparlamentet påpekar särskilt att det finns reella fördelar med att använda riskdelningsmekanismen för att främja finansiering för små och medelstora företag och innovation i Europa. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar särskilt att det finns reella fördelar med att använda riskdelningsmekanismen för att främja finansiering för små och medelstora företag och innovation i Europa.

| 29. | Europaparlamentet noterar det ökade stödet till små och medelstora företag i EU på 21,9 miljarder euro som inneburit att fler än 230 000 små och medelstora företag fått tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar det ökade stödet till små och medelstora företag i EU på 21,9 miljarder euro som inneburit att fler än 230 000 små och medelstora företag fått tillgång till finansiering.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare öka sin utlåningskapacitet gentemot små och medelstora företag och innovativa nystartade företag. Parlamentet betonar hur viktigt det är att förstärka andra EIB-instrument, t.ex. det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare öka sin utlåningskapacitet gentemot små och medelstora företag och innovativa nystartade företag. Parlamentet betonar hur viktigt det är att förstärka andra EIB-instrument, t.ex. det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar genomförandet och utvecklingen av ny verksamhet inom handelsfinansieringsområdet i de länder som påverkats av den ekonomiska krisen, särskilt inom ramen för faciliteten för importfinansiering för små och medelstora företag eller skräddarsydda finansiella lösningar såsom det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter som är avsett att främja finansiell delaktighet. Parlamentet uppmuntrar EIB att även låta nya mottagare på europeisk nivå dra nytta av dessa nya instrument. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar genomförandet och utvecklingen av ny verksamhet inom handelsfinansieringsområdet i de länder som påverkats av den ekonomiska krisen, särskilt inom ramen för faciliteten för importfinansiering för små och medelstora företag eller skräddarsydda finansiella lösningar såsom det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter som är avsett att främja finansiell delaktighet. Parlamentet uppmuntrar EIB att även låta nya mottagare på europeisk nivå dra nytta av dessa nya instrument.

| 32. | Europaparlamentet insisterar på att den utvärdering som kommissionen gjorde i december 2014 ska ta hänsyn till såväl de negativa som de positiva effekterna av vissa projekt i pilotfasen av projektobligationsinitiativet. Parlamentet anser att det är beklagligt att EIB har gett stöd till vissa infrastrukturprojekt som visat sig vara olönsamma och ohållbara. Parlamentet anser att EIB bör investera i projekt som ger konkreta ekonomiska fördelar, är klimatvänliga och tillgodoser behoven och intressena hos den befolkning som de ska bistå. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet insisterar på att den utvärdering som kommissionen gjorde i december 2014 ska ta hänsyn till såväl de negativa som de positiva effekterna av vissa projekt i pilotfasen av projektobligationsinitiativet. Parlamentet anser att det är beklagligt att EIB har gett stöd till vissa infrastrukturprojekt som visat sig vara olönsamma och ohållbara. Parlamentet anser att EIB bör investera i projekt som ger konkreta ekonomiska fördelar, är klimatvänliga och tillgodoser behoven och intressena hos den befolkning som de ska bistå.

| 33. | Europaparlamentet beklagar den roll som EIB och kommissionen spelar i Castor-projektet, som finansieras inom ramen för projektobligationsinitiativet och som inbegriper en riskbedömning som inte tog hänsyn till risken för ökad seismisk aktivitet i samband med insprutning av gas, trots att det fanns studier som uttryckligen varnade för den potentiella faran (8). Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och EIB att vidta åtgärder för att undvika att spanska medborgare måste betala 1 300 miljoner euro i kompensation för ett katastrofalt utvärderat projekt genom ett större budgetunderskott eller genom ökade energikostnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa Europeiska ombudsmannens rekommendationer och undersöka om den spanska regeringens beslut i Castor-fallet kan anses utgöra olagligt statligt stöd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar den roll som EIB och kommissionen spelar i Castor-projektet, som finansieras inom ramen för projektobligationsinitiativet och som inbegriper en riskbedömning som inte tog hänsyn till risken för ökad seismisk aktivitet i samband med insprutning av gas, trots att det fanns studier som uttryckligen varnade för den potentiella faran (8). Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och EIB att vidta åtgärder för att undvika att spanska medborgare måste betala 1 300 miljoner euro i kompensation för ett katastrofalt utvärderat projekt genom ett större budgetunderskott eller genom ökade energikostnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa Europeiska ombudsmannens rekommendationer och undersöka om den spanska regeringens beslut i Castor-fallet kan anses utgöra olagligt statligt stöd.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att EIB finansierade motorvägsavsnittet ”Passante di Mestre” efter det att de italienska myndigheterna offentliggjort att vd:n för huvudunderentreprenören anhållits för skattebrott. Mot bakgrund av de italienska myndigheternas pågående utredning om korruptionsskandalen i samband med byggandet och förvaltningen av ”Passante di Mestre” uppmanar parlamentet EIB att inte finansiera ”Passante di Mestre”-projektet genom initiativet om projektobligationer eller något annat finansieringsinstrument samt att se till att EIB:s princip om nolltolerans mot bedrägerier tillämpas när finansiering med projektobligationer övervägs. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet beklagar att EIB finansierade motorvägsavsnittet ”Passante di Mestre” efter det att de italienska myndigheterna offentliggjort att vd:n för huvudunderentreprenören anhållits för skattebrott. Mot bakgrund av de italienska myndigheternas pågående utredning om korruptionsskandalen i samband med byggandet och förvaltningen av ”Passante di Mestre” uppmanar parlamentet EIB att inte finansiera ”Passante di Mestre”-projektet genom initiativet om projektobligationer eller något annat finansieringsinstrument samt att se till att EIB:s princip om nolltolerans mot bedrägerier tillämpas när finansiering med projektobligationer övervägs.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sin risktagningskapacitet genom att främja utlåningen gentemot de sektorer inom ekonomin som har potential att skapa tillväxt och sysselsättning men som har svårt att skaffa finansiering utan ordentliga garantier. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sin risktagningskapacitet genom att främja utlåningen gentemot de sektorer inom ekonomin som har potential att skapa tillväxt och sysselsättning men som har svårt att skaffa finansiering utan ordentliga garantier.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser därför en omfattande utvärdering av pilotprojekten på grundval av ett inkluderande och öppet samråd där offentliga, nationella och lokala aktörer deltar. Parlamentet påpekar även att utvärderingen av finansierade projekt måste göras med utgångspunkt i villkor för mervärde, miljö, produktivitet och sysselsättning. Parlamentet påminner om att projektobligationsinitiativet ännu bara är i en pilotfas. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet lägga fram ett lagstiftningsförslag som ger en bättre ram för den framtida projektobligationsstrategin, inklusive en förbättring av ramen för EIB:s resultatindikatorer för kvalitetsinvesteringar, i syfte att så brett som möjligt fastställa och mäta såväl effekterna av de finansierade projekten när det gäller externa kostnader som deras sociala och miljömässiga resultat. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser därför en omfattande utvärdering av pilotprojekten på grundval av ett inkluderande och öppet samråd där offentliga, nationella och lokala aktörer deltar. Parlamentet påpekar även att utvärderingen av finansierade projekt måste göras med utgångspunkt i villkor för mervärde, miljö, produktivitet och sysselsättning. Parlamentet påminner om att projektobligationsinitiativet ännu bara är i en pilotfas. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet lägga fram ett lagstiftningsförslag som ger en bättre ram för den framtida projektobligationsstrategin, inklusive en förbättring av ramen för EIB:s resultatindikatorer för kvalitetsinvesteringar, i syfte att så brett som möjligt fastställa och mäta såväl effekterna av de finansierade projekten när det gäller externa kostnader som deras sociala och miljömässiga resultat.

| 37. | Europaparlamentet är oroat över att projektobligationsinitiativet kan komma att användas som ett allmänt sätt att minska kostnaderna för privata investeringar, antingen genom lägre räntor eller en socialisering av förlusterna, i stället för en mer begränsad användning som stöd till allmännyttiga investeringar i de fall där det kan påvisas att privata investeringar kan ge nödvändig sakkunskap eller know-how som inte finns inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är oroat över att projektobligationsinitiativet kan komma att användas som ett allmänt sätt att minska kostnaderna för privata investeringar, antingen genom lägre räntor eller en socialisering av förlusterna, i stället för en mer begränsad användning som stöd till allmännyttiga investeringar i de fall där det kan påvisas att privata investeringar kan ge nödvändig sakkunskap eller know-how som inte finns inom den offentliga sektorn.

Energi och klimat

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EIB att se till att bankens nya utlåningskriterier för energilån genomförs på ett korrekt sätt och att regelbundet och offentligt redovisa genomförandet av dessa. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar EIB att se till att bankens nya utlåningskriterier för energilån genomförs på ett korrekt sätt och att regelbundet och offentligt redovisa genomförandet av dessa.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sina investeringsinsatser i syfte att i betydande utsträckning minska sina koldioxidavtryck och att utarbeta en strategi som skulle underlätta för EU att nå sina klimatmål. Parlamentet välkomnar att EIB under 2015 kommer att genomföra och begära ett offentliggörande av en klimatmässig bedömning och översyn av all sin verksamhet för att eventuellt få till stånd en ny klimatskyddspolitik. Parlamentet hoppas att EIB:s energipolitik på ett konkret sätt kommer att backas upp av den utsläppsnorm som fastställts av EIB och som ska tillämpas på alla projekt för fossila bränslen i avsikt att gallra ut investeringar med förväntade koldioxidutsläpp över en viss nivå. Parlamentet uppmanar EIB att kontinuerligt se över utsläppsnormen och se till att den tillämpas striktare. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sina investeringsinsatser i syfte att i betydande utsträckning minska sina koldioxidavtryck och att utarbeta en strategi som skulle underlätta för EU att nå sina klimatmål. Parlamentet välkomnar att EIB under 2015 kommer att genomföra och begära ett offentliggörande av en klimatmässig bedömning och översyn av all sin verksamhet för att eventuellt få till stånd en ny klimatskyddspolitik. Parlamentet hoppas att EIB:s energipolitik på ett konkret sätt kommer att backas upp av den utsläppsnorm som fastställts av EIB och som ska tillämpas på alla projekt för fossila bränslen i avsikt att gallra ut investeringar med förväntade koldioxidutsläpp över en viss nivå. Parlamentet uppmanar EIB att kontinuerligt se över utsläppsnormen och se till att den tillämpas striktare.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar alla steg som tagits av EIB mot en nyorientering mot förnybar energi. De regionala obalanserna måste rättas till när det gäller utlåning till förnybar energi, särskilt i syfte att stödja projekt i medlemsstater som är beroende av icke-förnybara energikällor och ta hänsyn till de skillnader som råder mellan medlemsstaternas ekonomier, och parlamentet anser att man i framtiden i större utsträckning måste prioritera småskaliga, fristående och decentraliserade projekt för förnybar energi som involverar medborgare och lokalsamhällen. Parlamentet anser att dessa energikällor skulle minska EU:s stora utländska energiberoende, förbättra energiförsörjningen samt främja skapandet av grön tillväxt och sysselsättning. Parlamentet betonar vikten av finansiering av energieffektivitet, kraftnät samt därmed förbunden forskning och utveckling. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar alla steg som tagits av EIB mot en nyorientering mot förnybar energi. De regionala obalanserna måste rättas till när det gäller utlåning till förnybar energi, särskilt i syfte att stödja projekt i medlemsstater som är beroende av icke-förnybara energikällor och ta hänsyn till de skillnader som råder mellan medlemsstaternas ekonomier, och parlamentet anser att man i framtiden i större utsträckning måste prioritera småskaliga, fristående och decentraliserade projekt för förnybar energi som involverar medborgare och lokalsamhällen. Parlamentet anser att dessa energikällor skulle minska EU:s stora utländska energiberoende, förbättra energiförsörjningen samt främja skapandet av grön tillväxt och sysselsättning. Parlamentet betonar vikten av finansiering av energieffektivitet, kraftnät samt därmed förbunden forskning och utveckling.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sin utlåningsvolym till projekt för energieffektivitet inom alla sektorer, särskilt sådana som avser optimering av processer, små och medelstora företag, byggnader och stadsmiljön. Parlamentet uppmanar EIB att prioritera de mer eftersatta regionerna i enlighet med sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sin utlåningsvolym till projekt för energieffektivitet inom alla sektorer, särskilt sådana som avser optimering av processer, små och medelstora företag, byggnader och stadsmiljön. Parlamentet uppmanar EIB att prioritera de mer eftersatta regionerna i enlighet med sammanhållningspolitiken.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EIB att lägga fram en utvärdering av möjligheten att fasa ut lån som beviljats projekt för icke-förnybar energi. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EIB att lägga fram en utvärdering av möjligheten att fasa ut lån som beviljats projekt för icke-förnybar energi.

Infrastruktur

| 43. | Europaparlamentet betonar att investeringar i hållbara infrastrukturprojekt är ett viktigt sätt för att förbättra konkurrenskraften och få fart på tillväxten och sysselsättningen i EU. Parlamentet anser därför att EIB-finansieringen ska sättas in på de områden som drabbats mest av hög arbetslöshet. Parlamentet framhåller dessutom att EIB-finansieringen i första hand bör inriktas på de länder som släpar efter när det gäller infrastrukturens kvalitet och utveckling. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att investeringar i hållbara infrastrukturprojekt är ett viktigt sätt för att förbättra konkurrenskraften och få fart på tillväxten och sysselsättningen i EU. Parlamentet anser därför att EIB-finansieringen ska sättas in på de områden som drabbats mest av hög arbetslöshet. Parlamentet framhåller dessutom att EIB-finansieringen i första hand bör inriktas på de länder som släpar efter när det gäller infrastrukturens kvalitet och utveckling.

| 44. | Europaparlamentet vill se ett ökat fokus på social hållbarhet i EIB:s investeringar i stadsområden. Parlamentet ser att förbättringar gjorts av EIB:s finansiering av subventionerade bostäder men betonar behovet att utveckla ytterligare forskning och insatser när det gäller social hållbarhet i samband med hållbar förnyelse av stadsmiljön. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet vill se ett ökat fokus på social hållbarhet i EIB:s investeringar i stadsområden. Parlamentet ser att förbättringar gjorts av EIB:s finansiering av subventionerade bostäder men betonar behovet att utveckla ytterligare forskning och insatser när det gäller social hållbarhet i samband med hållbar förnyelse av stadsmiljön.

Forskning och innovation

| 45. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av det första initiativet för tillväxtfinansiering ”Growth Financing Initiative” (GFI) och betonar hur viktigt det är med tillräcklig finansiering till forsknings- och innovationsprojekt och innovativa nystartade företag. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar lanseringen av det första initiativet för tillväxtfinansiering ”Growth Financing Initiative” (GFI) och betonar hur viktigt det är med tillräcklig finansiering till forsknings- och innovationsprojekt och innovativa nystartade företag.

Sysselsättning och sociala frågor

| 46. | Europaparlamentet noterar lanseringen av initiativet ”Skills and Jobs – Investing for Youth” och uppmanar med eftertryck EIB att påskynda genomförandet av detta initiativ och överväga att utvidga det. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet noterar lanseringen av initiativet ”Skills and Jobs – Investing for Youth” och uppmanar med eftertryck EIB att påskynda genomförandet av detta initiativ och överväga att utvidga det.

God förvaltning, transparens och ansvarsutkrävande

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EIB att mer ingående övervaka genomförandet av projekt i samarbete med medlemsstaterna för att säkerställa ökad effektivitet och sund förvaltning av de anslagna medlen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar EIB att mer ingående övervaka genomförandet av projekt i samarbete med medlemsstaterna för att säkerställa ökad effektivitet och sund förvaltning av de anslagna medlen.

| 48. | Europaparlamentet påpekar att den geografiska fördelningen av EIB-finansiering visar på betydande skillnader i utlåningen till olika medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför EIB att klarlägga orsakerna till dessa skillnader och se till att finansinstitut i alla medlemsstater är fullt kapabla att förvalta och genomföra EIB:s olika program. Parlamentet efterlyser dessutom särskilda informationskampanjer i samtliga medlemsstater i syfte att öka kunskaperna om EIB:s olika program. Parlamentet vill även se ett starkare samarbete mellan EIB och nationella myndigheter för att åtgärda de flaskhalsar som hindrar godkännandet och genomförandet av EIB-projekt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påpekar att den geografiska fördelningen av EIB-finansiering visar på betydande skillnader i utlåningen till olika medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför EIB att klarlägga orsakerna till dessa skillnader och se till att finansinstitut i alla medlemsstater är fullt kapabla att förvalta och genomföra EIB:s olika program. Parlamentet efterlyser dessutom särskilda informationskampanjer i samtliga medlemsstater i syfte att öka kunskaperna om EIB:s olika program. Parlamentet vill även se ett starkare samarbete mellan EIB och nationella myndigheter för att åtgärda de flaskhalsar som hindrar godkännandet och genomförandet av EIB-projekt.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att rådet och Europaparlamentet kommit överens om att det är hög tid att utvärdera hur effektivt systemet för europeiska offentliga finansinstitut är (9). |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner om att rådet och Europaparlamentet kommit överens om att det är hög tid att utvärdera hur effektivt systemet för europeiska offentliga finansinstitut är (9).

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EIB att förbättra oberoendet och ändamålsenligheten för sin avdelning för klagomålshantering. Parlamentet uppmanar EIB:s förvaltningskommitté att ta till sig avdelningens rekommendationer. Parlamentet uppmanar EIB att vidta åtgärder med anledning av synpunkterna från Europeiska ombudsmannen och att öka samarbetet för att undvika situationer som behandlingen av klagomål 178/2014/AN mot Europeiska investeringsbanken (10). |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EIB att förbättra oberoendet och ändamålsenligheten för sin avdelning för klagomålshantering. Parlamentet uppmanar EIB:s förvaltningskommitté att ta till sig avdelningens rekommendationer. Parlamentet uppmanar EIB att vidta åtgärder med anledning av synpunkterna från Europeiska ombudsmannen och att öka samarbetet för att undvika situationer som behandlingen av klagomål 178/2014/AN mot Europeiska investeringsbanken (10).

| 51. | Europaparlamentet anser att det fortfarande finns ett betydande handlingsutrymme för att öka transparensen och bedöma utlåningens ekonomiska och sociala effekter samt hur effektivt kravet om tillbörlig aktsamhet har tillämpats. Parlamentet upprepar sitt krav på att EIB ska informera om vad man gör för att skynda på åtgärder för att komma till rätta med dessa problem och begär att en förteckning över strikta kriterier för valet av dessa finansiella mellanhänder upprättas av EIB tillsammans med kommissionen och görs allmänt tillgänglig. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det fortfarande finns ett betydande handlingsutrymme för att öka transparensen och bedöma utlåningens ekonomiska och sociala effekter samt hur effektivt kravet om tillbörlig aktsamhet har tillämpats. Parlamentet upprepar sitt krav på att EIB ska informera om vad man gör för att skynda på åtgärder för att komma till rätta med dessa problem och begär att en förteckning över strikta kriterier för valet av dessa finansiella mellanhänder upprättas av EIB tillsammans med kommissionen och görs allmänt tillgänglig.

| 52. | Europaparlamentet beklagar resultatet av EIB:s översyn av öppenhetspolicyn. Den nya öppenhetspolicyn är svagare än den ursprungliga policyn och lyckas inte helt få slut på kulturen av hemlighetsmakeri inom EIB. Parlamentet uppmanar med eftertryck EIB att agera på grundval av en presumtion om att information ska göras tillgänglig snarare än på grundval av en presumtion om sekretess. Parlamentet påminner om att EIB är ålagt att säkerställa att dess öppenhetspolicy är förenlig med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. Parlamentet beklagar att 2013 års index för transparens i biståndet (11) visar att EIB klarar sig dåligt när det gäller transparens och ansvarighet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet beklagar resultatet av EIB:s översyn av öppenhetspolicyn. Den nya öppenhetspolicyn är svagare än den ursprungliga policyn och lyckas inte helt få slut på kulturen av hemlighetsmakeri inom EIB. Parlamentet uppmanar med eftertryck EIB att agera på grundval av en presumtion om att information ska göras tillgänglig snarare än på grundval av en presumtion om sekretess. Parlamentet påminner om att EIB är ålagt att säkerställa att dess öppenhetspolicy är förenlig med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. Parlamentet beklagar att 2013 års index för transparens i biståndet (11) visar att EIB klarar sig dåligt när det gäller transparens och ansvarighet.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EIB att inte samarbeta med finansiella mellanhänder som uppvisar ett negativt mönster när det gäller transparens, skatteundandragande eller aggressiv skatteplanering, eller som använder annan skadlig skattepraxis som skattebeslut (”tax ruling”) och oskälig internprissättning, bedrägeri, korruption eller miljöpåverkan och sociala effekter, eller som inte är ordentligt lokalt förankrade, samt uppdatera sin policy för att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering. Parlamentet betonar behovet av en mer omfattande transparens när det gäller globala lån och att man måste säkerställa en noggrann granskning av effekterna av denna typ av indirekt utlåning. Parlamentet ser gärna att EIB villkorar såväl direkt finansiering som finansiering via mellanhänder med att tillgång ges dels till landsvisa skatterelevanta uppgifter i linje med bestämmelsen för kreditinstitut i fjärde kapitalkravsdirektivet och dels till uppgifter om de faktiska ägarna. I detta syfte uppmanar parlamentet EIB att utforma en ny ansvarsfull skattepolicy genom att under 2015 börja med att se över sin strategi för ”icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner”. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar EIB att inte samarbeta med finansiella mellanhänder som uppvisar ett negativt mönster när det gäller transparens, skatteundandragande eller aggressiv skatteplanering, eller som använder annan skadlig skattepraxis som skattebeslut (”tax ruling”) och oskälig internprissättning, bedrägeri, korruption eller miljöpåverkan och sociala effekter, eller som inte är ordentligt lokalt förankrade, samt uppdatera sin policy för att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering. Parlamentet betonar behovet av en mer omfattande transparens när det gäller globala lån och att man måste säkerställa en noggrann granskning av effekterna av denna typ av indirekt utlåning. Parlamentet ser gärna att EIB villkorar såväl direkt finansiering som finansiering via mellanhänder med att tillgång ges dels till landsvisa skatterelevanta uppgifter i linje med bestämmelsen för kreditinstitut i fjärde kapitalkravsdirektivet och dels till uppgifter om de faktiska ägarna. I detta syfte uppmanar parlamentet EIB att utforma en ny ansvarsfull skattepolicy genom att under 2015 börja med att se över sin strategi för ”icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner”.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EIB att inte samarbeta med företag som är verksamma i jurisdiktioner som tillämpar sekretess och som särskilt karakteriseras av inga eller endast nominella skatter, brist på effektivt utbyte av information med utländska skattemyndigheter och en bristande transparens i lagstiftningsmässiga, rättsliga eller administrativa bestämmelser, eller ett skatteparadis som identifierats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling eller arbetsgruppen för finansiella åtgärder (12). |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EIB att inte samarbeta med företag som är verksamma i jurisdiktioner som tillämpar sekretess och som särskilt karakteriseras av inga eller endast nominella skatter, brist på effektivt utbyte av information med utländska skattemyndigheter och en bristande transparens i lagstiftningsmässiga, rättsliga eller administrativa bestämmelser, eller ett skatteparadis som identifierats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling eller arbetsgruppen för finansiella åtgärder (12).

| 55. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EIB att inta en ledande roll och vara en förebild när det gäller transparens och ansvar i skattefrågor. Parlamentet uppmanar EIB att särskilt samla in detaljerade uppgifter om skatteinbetalningar som gjorts till följd av bankens investerings- och utlåningsverksamhet, i synnerhet när det gäller beskattning av företagsvinster och särskilt i utvecklingsländer, samt att årligen analysera och offentliggöra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EIB att inta en ledande roll och vara en förebild när det gäller transparens och ansvar i skattefrågor. Parlamentet uppmanar EIB att särskilt samla in detaljerade uppgifter om skatteinbetalningar som gjorts till följd av bankens investerings- och utlåningsverksamhet, i synnerhet när det gäller beskattning av företagsvinster och särskilt i utvecklingsländer, samt att årligen analysera och offentliggöra dessa uppgifter.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet 2014 av ett offentligt register över handlingar i enlighet med förordning (EG) nr 1367/2006. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet 2014 av ett offentligt register över handlingar i enlighet med förordning (EG) nr 1367/2006.

| 57. | Europaparlamentet beklagar att EIB när det gäller ett aktuellt fall (Mopani/Glencore) vägrar att offentliggöra resultatet av sin internutredning. Parlamentet noterar med intresse Europeiska ombudsmannens rekommendationer i klagomål 349/2014/OV2 (13) om att EIB bör ompröva sin vägran att lämna ut sin undersökningsrapport om skatteflyktsanklagelserna gentemot Glencore i samband med finansieringen av koppargruvan i Mopani, Zambia. Parlamentet uppmanar EIB att följa Europeiska ombudsmannens rekommendationer. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet beklagar att EIB när det gäller ett aktuellt fall (Mopani/Glencore) vägrar att offentliggöra resultatet av sin internutredning. Parlamentet noterar med intresse Europeiska ombudsmannens rekommendationer i klagomål 349/2014/OV2 (13) om att EIB bör ompröva sin vägran att lämna ut sin undersökningsrapport om skatteflyktsanklagelserna gentemot Glencore i samband med finansieringen av koppargruvan i Mopani, Zambia. Parlamentet uppmanar EIB att följa Europeiska ombudsmannens rekommendationer.

| 58. | Europaparlamentet beklagar bristen på mångfald i EIB:s förvaltningskommitté, EIB-rådet och EIB:s styrelse, särskilt när det gäller könsfördelningen. Parlamentet uppmanar EIB att förverkliga andan i kapitalkravsdirektivet där det i artikel 88.2 anges att banker ska ”besluta om målet för representation av det underrepresenterade könet i ledningsorganet och utarbeta en policy för hur antalet personer med det underrepresenterade könet i ledningsorganet kan ökas så att målet uppnås” samt att ”målet, policyn och dess genomförande ska offentliggöras”. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet beklagar bristen på mångfald i EIB:s förvaltningskommitté, EIB-rådet och EIB:s styrelse, särskilt när det gäller könsfördelningen. Parlamentet uppmanar EIB att förverkliga andan i kapitalkravsdirektivet där det i artikel 88.2 anges att banker ska ”besluta om målet för representation av det underrepresenterade könet i ledningsorganet och utarbeta en policy för hur antalet personer med det underrepresenterade könet i ledningsorganet kan ökas så att målet uppnås” samt att ”målet, policyn och dess genomförande ska offentliggöras”.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att det finns en överenskommelse om att den ledamot som företräder unionen i EBRD:s styrelse årligen ska rapportera till parlamentet om användningen av kapital, om åtgärder för att säkerställa insyn i hur EBRD har bidragit till unionens mål, om risktagande och om samarbete mellan EIB och EBRD utanför unionen. Parlamentet beklagar att varken EU:s ledamot eller kommissionen har agerat proaktivt när det gäller genomförandet av denna rättsliga bestämmelse (14). |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påminner om att det finns en överenskommelse om att den ledamot som företräder unionen i EBRD:s styrelse årligen ska rapportera till parlamentet om användningen av kapital, om åtgärder för att säkerställa insyn i hur EBRD har bidragit till unionens mål, om risktagande och om samarbete mellan EIB och EBRD utanför unionen. Parlamentet beklagar att varken EU:s ledamot eller kommissionen har agerat proaktivt när det gäller genomförandet av denna rättsliga bestämmelse (14).

| 60. | Europaparlamentet välkomnar att EIB undertecknat ”International Aid Transparency Initiative”(IATI) och i enlighet med detta initiativ börjat lämna ut uppgifter om sin utlåningsverksamhet utanför EU. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar att EIB undertecknat ”International Aid Transparency Initiative”(IATI) och i enlighet med detta initiativ börjat lämna ut uppgifter om sin utlåningsverksamhet utanför EU.

EU-extern politik

| 61. | Europaparlamentet påminner om att EIB:s externa politik och särskilt de regionala tekniska operativa riktlinjerna bör stämma överens med målen för unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i EUF-fördraget. Parlamentet vill se en fullständig efterlevnad av lagstiftningen i mottagarländerna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet påminner om att EIB:s externa politik och särskilt de regionala tekniska operativa riktlinjerna bör stämma överens med målen för unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i EUF-fördraget. Parlamentet vill se en fullständig efterlevnad av lagstiftningen i mottagarländerna.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ramen för resultatmätning (REM) för verksamhet utanför EU och rapporterna om genomförandet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ramen för resultatmätning (REM) för verksamhet utanför EU och rapporterna om genomförandet.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar EIB att undersöka möjligheterna att under innevarande mandatperiod öka den externa finansieringen gentemot EU:s östra grannskap och länderna i södra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar EIB att undersöka möjligheterna att under innevarande mandatperiod öka den externa finansieringen gentemot EU:s östra grannskap och länderna i södra Medelhavsområdet.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar att EIB:s nya mandat för finansieringstransaktioner utanför EU för perioden 2014–2020 kräver att EIB offentliggör slutrapporter för projekten. Parlamentet förväntar sig att EIB tillmötesgår detta krav redan 2015. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar att EIB:s nya mandat för finansieringstransaktioner utanför EU för perioden 2014–2020 kräver att EIB offentliggör slutrapporter för projekten. Parlamentet förväntar sig att EIB tillmötesgår detta krav redan 2015.

| 65. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till revisionsrätten att före halvtidsutvärderingen av EIB:s externa mandat sammanställa en särskild rapport om EIB:s utlåning utanför EU och om dess överensstämmelse med EU:s politik samt att jämföra mervärdet med de egna resurser som EIB utnyttjar. Parlamentet uppmanar vidare revisionsrätten att i sin analys skilja mellan de garantier som beviljas genom EU-budgeten, den investeringsmöjlighet som tillhandahålls genom EUF, de olika blandformer som används i EU–Afrikas förvaltingsfond för infrastruktursatsningar, den karibiska investeringsfonden och investeringsmöjligheterna för Stillahavsområdet samt utnyttjandet av återflöden för dessa investeringar. Parlamentet uppmanar dessutom revisionsrätten att i sin analys inkludera EIB:s förvaltning av sådana finansiella medel som härrör från EU:s budget inom ramen för Europeiska utvecklingsfondens investeringsinstrument och genom de olika kombinationsmöjligheter som EU:s kombinationsinstrument erbjuder samt användningen av återflöden för dessa investeringar. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till revisionsrätten att före halvtidsutvärderingen av EIB:s externa mandat sammanställa en särskild rapport om EIB:s utlåning utanför EU och om dess överensstämmelse med EU:s politik samt att jämföra mervärdet med de egna resurser som EIB utnyttjar. Parlamentet uppmanar vidare revisionsrätten att i sin analys skilja mellan de garantier som beviljas genom EU-budgeten, den investeringsmöjlighet som tillhandahålls genom EUF, de olika blandformer som används i EU–Afrikas förvaltingsfond för infrastruktursatsningar, den karibiska investeringsfonden och investeringsmöjligheterna för Stillahavsområdet samt utnyttjandet av återflöden för dessa investeringar. Parlamentet uppmanar dessutom revisionsrätten att i sin analys inkludera EIB:s förvaltning av sådana finansiella medel som härrör från EU:s budget inom ramen för Europeiska utvecklingsfondens investeringsinstrument och genom de olika kombinationsmöjligheter som EU:s kombinationsinstrument erbjuder samt användningen av återflöden för dessa investeringar.

Ytterligare rekommendationer

| 66. | EIB och Europaparlamentet bör inrätta en plattform för dialog mellan EIB och berörda parlamentsutskott. Parlamentet uppmanar dessutom EIB att en gång i kvartalet komma till parlamentet för att rapportera och diskutera EIB:s framsteg och verksamhet. Parlamentet föreslår att det etableras en regelbunden strukturerad dialog mellan EIB:s ordförande och parlamentet, motsvarande den kvartalsvisa monetära dialogen mellan ECB och parlamentet i syfte att säkerställa ökad parlamentarisk kontroll över EIB:s verksamhet och underlätta ett förbättrat samarbete och förbättrad samordning mellan de två institutionerna. |
| --- | --- |

66.

EIB och Europaparlamentet bör inrätta en plattform för dialog mellan EIB och berörda parlamentsutskott. Parlamentet uppmanar dessutom EIB att en gång i kvartalet komma till parlamentet för att rapportera och diskutera EIB:s framsteg och verksamhet. Parlamentet föreslår att det etableras en regelbunden strukturerad dialog mellan EIB:s ordförande och parlamentet, motsvarande den kvartalsvisa monetära dialogen mellan ECB och parlamentet i syfte att säkerställa ökad parlamentarisk kontroll över EIB:s verksamhet och underlätta ett förbättrat samarbete och förbättrad samordning mellan de två institutionerna.

| 67. | Europaparlamentet noterar att det fortfarande förekommer klagomål, särskilt från små företag, över bristen på tillgång till finansiering från EIB:s externa utlåningskapacitet och till finansiering från EIF. Parlamentet begär därför en årlig undersökning av hur många små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, som har utnyttjat dessa faciliteter och vilka åtgärder EIB har vidtagit med avseende på de strategier som tillämpas av de mellanhänder som EIB använder sig av för att förbättra de små och medelstora företagens faktiska tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet noterar att det fortfarande förekommer klagomål, särskilt från små företag, över bristen på tillgång till finansiering från EIB:s externa utlåningskapacitet och till finansiering från EIF. Parlamentet begär därför en årlig undersökning av hur många små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, som har utnyttjat dessa faciliteter och vilka åtgärder EIB har vidtagit med avseende på de strategier som tillämpas av de mellanhänder som EIB använder sig av för att förbättra de små och medelstora företagens faktiska tillgång till finansiering.

| 68. | Europaparlamentet efterlyser en grundlig bedömning av och en rapport om de risker och kontrollsystem som är förenade med blandad finansiering tillsammans med kommissionen med tanke på den blandade verksamhetens konsekvenser, inte bara när det gäller tillsynen, utan även när det gäller olika alternativa förvaltningsmöjligheter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet efterlyser en grundlig bedömning av och en rapport om de risker och kontrollsystem som är förenade med blandad finansiering tillsammans med kommissionen med tanke på den blandade verksamhetens konsekvenser, inte bara när det gäller tillsynen, utan även när det gäller olika alternativa förvaltningsmöjligheter.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar den höga kvaliteten på EIB:s tillgångar och att andelen osäkra fordringar är nästan 0 % (0,2 %). Det är mycket viktigt att se till att EIB behåller sitt AAA-kreditbetyg för att bevara dess tillgång till internationella kapitalmarknader enligt bästa finansieringsvillkor, vilket får positiva effekter på projektens livslängd och för intressenterna och EIB:s affärsmodell. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar den höga kvaliteten på EIB:s tillgångar och att andelen osäkra fordringar är nästan 0 % (0,2 %). Det är mycket viktigt att se till att EIB behåller sitt AAA-kreditbetyg för att bevara dess tillgång till internationella kapitalmarknader enligt bästa finansieringsvillkor, vilket får positiva effekter på projektens livslängd och för intressenterna och EIB:s affärsmodell.

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att den trepartsöverenskommelse som nämns i artikel 287.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om samarbetet mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten med avseende på revisionsrättens kontrollmetoder när det gäller EIB:s förvaltning av unionens och medlemsstaternas medel ska förnyas 2015. Parlamentet uppmanar EIB att i samband med detta uppdatera Europeiska revisionsrättens mandat genom att inbegripa EIB:s nya faciliteter som avser offentliga medel från EU eller Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet konstaterar att den trepartsöverenskommelse som nämns i artikel 287.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om samarbetet mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten med avseende på revisionsrättens kontrollmetoder när det gäller EIB:s förvaltning av unionens och medlemsstaternas medel ska förnyas 2015. Parlamentet uppmanar EIB att i samband med detta uppdatera Europeiska revisionsrättens mandat genom att inbegripa EIB:s nya faciliteter som avser offentliga medel från EU eller Europeiska utvecklingsfonden.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar att EIB-rådet 2013 godkände en uppdaterad policy för att bekämpa bedrägerier och därigenom bekräftade bankens nolltoleransstrategi. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet välkomnar att EIB-rådet 2013 godkände en uppdaterad policy för att bekämpa bedrägerier och därigenom bekräftade bankens nolltoleransstrategi.

| 72. | Europaparlamentet kräver mer ändamålsenlighet, mindre reglering och större flexibilitet vid tilldelningen av EIB-medel. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet kräver mer ändamålsenlighet, mindre reglering och större flexibilitet vid tilldelningen av EIB-medel.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar EIB att inleda en strukturerad kommunikationsprocess med parlament, regeringar och arbetsmarknadens parter för att regelbundet identifiera sysselsättningsskapande åtgärder med vilka Europas konkurrenskraft kan förbättras på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar EIB att inleda en strukturerad kommunikationsprocess med parlament, regeringar och arbetsmarknadens parter för att regelbundet identifiera sysselsättningsskapande åtgärder med vilka Europas konkurrenskraft kan förbättras på ett hållbart sätt.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar det stöd som getts till små och medelstora företag i regioner där ungdomsarbetslösheten överstiger 25 %. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar det stöd som getts till små och medelstora företag i regioner där ungdomsarbetslösheten överstiger 25 %.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar tonvikten på mid cap-bolag (medelstora börsbolag med 250 och 3 000 anställda) genom mid cap-initiativet och initiativet för tillväxtfinansiering som båda främjar lån, särskilt till innovativa mid cap-bolag. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar tonvikten på mid cap-bolag (medelstora börsbolag med 250 och 3 000 anställda) genom mid cap-initiativet och initiativet för tillväxtfinansiering som båda främjar lån, särskilt till innovativa mid cap-bolag.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s nya initiativ ”Skills and Jobs – Investing for Youth”, med dess inriktning på finansieringsmekanismer för yrkesutbildning och rörlighet för studenter/lärlingar för att ge ungdomar varaktiga sysselsättningsmöjligheter, och efterlyser ännu större fokus på yrkesutbildning och ökade investeringar i detta utlåningsprogram de närmaste åren. Detta program får dock inte kannibalisera på det nuvarande stipendiesystemet, särskilt programmet Erasmus+. Parlamentet betonar att rörligheten måste ses som en chans och förbli frivillig, och inte får bli ett instrument som bidrar till avfolkning och marginalisering av områden som drabbats av arbetslöshet. Man måste fokusera på sådana projekt som gör det möjligt att skapa kvalitetsjobb, och särskilt uppmärksamma projekt som är kopplade till skapandet av ungdomssysselsättning, öka andelen kvinnor på arbetsmarknaden, minska långtidsarbetslösheten och förbättra möjligheterna för missgynnade grupper att få trygga anställningar. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s nya initiativ ”Skills and Jobs – Investing for Youth”, med dess inriktning på finansieringsmekanismer för yrkesutbildning och rörlighet för studenter/lärlingar för att ge ungdomar varaktiga sysselsättningsmöjligheter, och efterlyser ännu större fokus på yrkesutbildning och ökade investeringar i detta utlåningsprogram de närmaste åren. Detta program får dock inte kannibalisera på det nuvarande stipendiesystemet, särskilt programmet Erasmus+. Parlamentet betonar att rörligheten måste ses som en chans och förbli frivillig, och inte får bli ett instrument som bidrar till avfolkning och marginalisering av områden som drabbats av arbetslöshet. Man måste fokusera på sådana projekt som gör det möjligt att skapa kvalitetsjobb, och särskilt uppmärksamma projekt som är kopplade till skapandet av ungdomssysselsättning, öka andelen kvinnor på arbetsmarknaden, minska långtidsarbetslösheten och förbättra möjligheterna för missgynnade grupper att få trygga anställningar.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s omfattande erfarenhet av att finansiera utbildning och yrkesutbildning genom studentlåneprogram i Europa, särskilt med tanke på de studentlånegarantier inom Erasmus Master som EIB-gruppen ska sjösätta 2015. Parlamentet betonar vikten av gynnsamma återbetalningsregler så att lånen garanterat ska bli tillgängliga för alla studenter utan några hinder, oavsett deras ekonomiska bakgrund. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s omfattande erfarenhet av att finansiera utbildning och yrkesutbildning genom studentlåneprogram i Europa, särskilt med tanke på de studentlånegarantier inom Erasmus Master som EIB-gruppen ska sjösätta 2015. Parlamentet betonar vikten av gynnsamma återbetalningsregler så att lånen garanterat ska bli tillgängliga för alla studenter utan några hinder, oavsett deras ekonomiska bakgrund.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar EIB att rikta särskild uppmärksamhet åt första pelarens krav på bidrag till tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning, när den väljer ut sina projekt enligt trepelarmetoden. Parlamentet betonar vikten av sysselsättning, utbildning och lärlingskap för unga som ett skifte mot en hållbar och sysselsättningsskapande modell. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar EIB att rikta särskild uppmärksamhet åt första pelarens krav på bidrag till tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning, när den väljer ut sina projekt enligt trepelarmetoden. Parlamentet betonar vikten av sysselsättning, utbildning och lärlingskap för unga som ett skifte mot en hållbar och sysselsättningsskapande modell.

| 79. | Europaparlamentet påminner om vice ordförande Katainens åtagande att öka EIB:s potential, inte bara i förhållande till infrastruktur utan även till sysselsättning och utbildning, och uppmanar EIB att rapportera om vilka framsteg man har gjort på detta område. De redan inledda åtgärderna för ungdomssysselsättning måste genomföras snabbare och utvidgas successivt. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet påminner om vice ordförande Katainens åtagande att öka EIB:s potential, inte bara i förhållande till infrastruktur utan även till sysselsättning och utbildning, och uppmanar EIB att rapportera om vilka framsteg man har gjort på detta område. De redan inledda åtgärderna för ungdomssysselsättning måste genomföras snabbare och utvidgas successivt.

| 80. | Europaparlamentet anser att EIB bör investera i stor skala i åtgärder som skapar hållbara arbetsplatser för den unga generationen, utöver de åtgärder som redan vidtagits inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att EIB bör investera i stor skala i åtgärder som skapar hållbara arbetsplatser för den unga generationen, utöver de åtgärder som redan vidtagits inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet.

o

o o

| 81. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EIB och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EIB och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 72 E, 11.3.2014, s. 51.

(2)  Antagna texter P7_TA(2013)0057.

(3)  Antagna texter P7_TA(2014)0201.

(4)  EUT C 349 E, 29.11.2013, s. 27.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0161.

(6)  EUT L 177, 7.7.2012, s. 1.

(7)  EUT L 280, 27.10.2011, s. 1.

(8)  Se även Observatori de l’Ebre (CSIC, URLL). Evaluación de Impacto Ambiental (SGEA/SHG; Ref.: GAD/13/05) -”Almacenamiento subterráneo de gas natural Amposta (Permiso Castor) Tarragona); IAM 2109-07 – Estudio elaborado por la Dirección General de Política Ambiental y Sostenibilidad del Departamento de Medio Ambienta y Vivienda de la Generalitat de Catalunya sobre el estudio de impacto ambiental del Proyecto de almacén subterráneo de gas natural Castor”; och Simone Cesca, Francesco Grigoli, Sebastian Heimann, Álvaro González, Elisa Buforn, Samira Maghsoudi, Estefania Blanch y Torsten Dahm (2014): ”The 2013 September–October seismic sequence offshore Spain: a case of seismicity triggered by gas injection?”, Geophysical Journal International, 198, 941–953.

(9)  Skäl 8 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1219/2011/EU av den 16 november 2011 om Europeiska unionens tecknande av nya kapitalandelar i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) till följd av beslutet att utöka detta kapital (EUT L 313, 26.11.2011, s. 1).

(10)  Europeiska ombudsmannens beslut avslutande undersökningen av klagomål178/2014/AN mot Europeiska investeringsbanken – http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/58171/html.bookmark

(11)  http://newati.publishwhatyoufund.org/2013/index-2013/results/

(12)  Skäl 13 i beslut nr 1219/2011/EU.

(13)  http://www.ombudsman.europa.eu/cases/draftrecommendation.faces/en/58471/html.bookmark

(14)  Artikel 3 i beslut nr 1219/2011/EU.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/88

---

P8_TA(2015)0184

Expo 2015 i Milano: ”Feeding the Planet, Energy for Life”

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om Expo 2015 i Milano: Att föda jorden. Energi för livet (2015/2574(RSP))

(2016/C 346/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Internationella utställningsbyråns beslut att anordna en världsutställning i Milano från den 1 maj till den 30 oktober 2015 med temat Att föda jorden. Energi för livet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella utställningsbyråns beslut att anordna en världsutställning i Milano från den 1 maj till den 30 oktober 2015 med temat Att föda jorden. Energi för livet,

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 3 maj 2013 om kommissionens deltagande i världsutställningen Expo 2015 i Milano (C(2013)2507), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 3 maj 2013 om kommissionens deltagande i världsutställningen Expo 2015 i Milano (C(2013)2507),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 3 maj 2013 om EU:s deltagande i världsutställningen 2015 i Milano Feeding the Planet: Energy for Life (COM(2013)0255), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 3 maj 2013 om EU:s deltagande i världsutställningen 2015 i Milano Feeding the Planet: Energy for Life (COM(2013)0255),

| — | med beaktande av det arbete som gjorts av Europeiska unionens vetenskapliga styrkommitté, med stöd av kommissionen och Europaparlamentet och igångsatt den 21 mars 2014, för att tillhandahålla expertrådgivning om vilka utmaningar tryggad livsmedelsförsörjning och näringsförsörjning innebär och vägledning om programmet för Expo 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som gjorts av Europeiska unionens vetenskapliga styrkommitté, med stöd av kommissionen och Europaparlamentet och igångsatt den 21 mars 2014, för att tillhandahålla expertrådgivning om vilka utmaningar tryggad livsmedelsförsörjning och näringsförsörjning innebär och vägledning om programmet för Expo 2015,

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålen som antogs av FN i september 2000 och av utkastet till mål för hållbar utveckling, som ska antas vid FN:s nästa generalförsamling i september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålen som antogs av FN i september 2000 och av utkastet till mål för hållbar utveckling, som ska antas vid FN:s nästa generalförsamling i september 2015,

| — | med beaktande av FAO:s rapport World agriculture towards 2030/2050: The 2012 Revision, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s rapport World agriculture towards 2030/2050: The 2012 Revision,

| — | med beaktande av FAO:s internationella år för familjejordbruk 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s internationella år för familjejordbruk 2014,

| — | med beaktande av FAO:s internationella markår 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s internationella markår 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2011 om erkännande av jordbruket som en strategisk sektor inom ramen för livsmedelsförsörjning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2011 om erkännande av jordbruket som en strategisk sektor inom ramen för livsmedelsförsörjning (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2012 om hur man ska undvika slöseri med livsmedel: strategier för att förbättra livsmedelskedjans effektivitet inom EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2012 om hur man ska undvika slöseri med livsmedel: strategier för att förbättra livsmedelskedjans effektivitet inom EU (2),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, särskilt artikel 25, som erkänner rätten till mat som en del av rätten till en tillräcklig levnadsstandard, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, särskilt artikel 25, som erkänner rätten till mat som en del av rätten till en tillräcklig levnadsstandard,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om Expo Milano 2015: Att föda jorden. Energi för livet. (O-000016/2015 – B8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om Expo Milano 2015: Att föda jorden. Energi för livet. (O-000016/2015 – B8-0109/2015),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Temat för Expo 2015 i Milano är Att föda jorden. Energi för livet, och utställningen kan kraftigt sporra diskussionen om hur man ska förbättra produktionen och distributionen av livsmedel, åtgärda frågan om matsvinn och främja och utveckla befintliga positiva sätt att bemöta den utmaning som osäker livsmedelsförsörjning, felnäring och dålig kosthållning innebär samt skapa balans mellan tillgång och förbrukning. |
| --- | --- |

A.

Temat för Expo 2015 i Milano är Att föda jorden. Energi för livet, och utställningen kan kraftigt sporra diskussionen om hur man ska förbättra produktionen och distributionen av livsmedel, åtgärda frågan om matsvinn och främja och utveckla befintliga positiva sätt att bemöta den utmaning som osäker livsmedelsförsörjning, felnäring och dålig kosthållning innebär samt skapa balans mellan tillgång och förbrukning.

| B. | Temat för Expo 2015 i Milano ger möjlighet att överväga och diskutera olika försök att lösa konflikterna i en globaliserad värld som enligt FAO:s uppgifter å ena sidan omfattar 898 miljoner undernärda människor som svälter och å andra sidan cirka 1,4 miljarder överviktiga, däribland 500 miljoner som lider av fetma. Denna situation medför social och ekonomisk skada och har i vissa fall drastiska effekter på människors hälsa. |
| --- | --- |

B.

Temat för Expo 2015 i Milano ger möjlighet att överväga och diskutera olika försök att lösa konflikterna i en globaliserad värld som enligt FAO:s uppgifter å ena sidan omfattar 898 miljoner undernärda människor som svälter och å andra sidan cirka 1,4 miljarder överviktiga, däribland 500 miljoner som lider av fetma. Denna situation medför social och ekonomisk skada och har i vissa fall drastiska effekter på människors hälsa.

| C. | Expo 2015 i Milano sammanfaller med millennieutvecklingsmålens målår och FN:s internationella markår och bör ge inspiration till diskussionen kring de nya mål för hållbar utveckling som håller på att förhandlas fram till ett slutligt förslag med fokus på jordbruk samt tryggad livsmedelsförsörjning och näringsförsörjning. |
| --- | --- |

C.

Expo 2015 i Milano sammanfaller med millennieutvecklingsmålens målår och FN:s internationella markår och bör ge inspiration till diskussionen kring de nya mål för hållbar utveckling som håller på att förhandlas fram till ett slutligt förslag med fokus på jordbruk samt tryggad livsmedelsförsörjning och näringsförsörjning.

| D. | Expo 2015 i Milano har teman som främst avser livsmedel och som även omfattar fiskeriet, vilket liksom jordbruket har anknytning till frågor om livsmedel, självförsörjning och hållbarhet. |
| --- | --- |

D.

Expo 2015 i Milano har teman som främst avser livsmedel och som även omfattar fiskeriet, vilket liksom jordbruket har anknytning till frågor om livsmedel, självförsörjning och hållbarhet.

| E. | Expo 2015 håller på att utarbeta ”Milanostadgan”, ett dokument som ska överlämnas till FN:s generalsekreterare som ett arv från Expo 2015 och bidra till den internationella diskussionen om millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

E.

Expo 2015 håller på att utarbeta ”Milanostadgan”, ett dokument som ska överlämnas till FN:s generalsekreterare som ett arv från Expo 2015 och bidra till den internationella diskussionen om millennieutvecklingsmålen.

| F. | Utställningens teman är i första hand riktade till jordbrukssektorn, som fortsättningsvis är en hörnsten i EU:s ekonomi, med tanke på att jordbruksexporten motsvarar två tredjedelar av unionens sammanlagda utrikeshandel, att unionens export av jordbruksvaror fortfarande är störst i världen och att dess livsmedelsindustri har en årlig omsättning på nästan 1 biljon euro och över fyra miljoner anställda. |
| --- | --- |

F.

Utställningens teman är i första hand riktade till jordbrukssektorn, som fortsättningsvis är en hörnsten i EU:s ekonomi, med tanke på att jordbruksexporten motsvarar två tredjedelar av unionens sammanlagda utrikeshandel, att unionens export av jordbruksvaror fortfarande är störst i världen och att dess livsmedelsindustri har en årlig omsättning på nästan 1 biljon euro och över fyra miljoner anställda.

| G. | Liksom jordbruket är fiskeriet en viktig del av ekonomin, främst när det gäller import, eftersom EU är världens största importör av fiske- och vattenbruksprodukter, med ett exportvärde som uppgår till 4,1 miljarder euro per år. För det andra arbetar 116 094 personer inom fiskerisektorn, 85 000 inom vattenbruket och 115 651 inom fiskberedningssektorn. |
| --- | --- |

G.

Liksom jordbruket är fiskeriet en viktig del av ekonomin, främst när det gäller import, eftersom EU är världens största importör av fiske- och vattenbruksprodukter, med ett exportvärde som uppgår till 4,1 miljarder euro per år. För det andra arbetar 116 094 personer inom fiskerisektorn, 85 000 inom vattenbruket och 115 651 inom fiskberedningssektorn.

| H. | ”Att föda jorden: Energi för livet” är ett globalt tema som omfattar all ekonomisk verksamhet och produktionsverksamhet som bidrar till att säkerställa näring och hållbarhet. |
| --- | --- |

H.

”Att föda jorden: Energi för livet” är ett globalt tema som omfattar all ekonomisk verksamhet och produktionsverksamhet som bidrar till att säkerställa näring och hållbarhet.

| I. | Fiskerisektorn behöver involveras i debatten om hur man ska föda jorden i och med att sektorn tillhandahåller fisk och skaldjur och skapar balans mellan tillgång och förbrukning av resurser. |
| --- | --- |

I.

Fiskerisektorn behöver involveras i debatten om hur man ska föda jorden i och med att sektorn tillhandahåller fisk och skaldjur och skapar balans mellan tillgång och förbrukning av resurser.

| J. | EU:s vetenskapliga styrkommitté uppfattar det så, att Expo 2015 kommer att behöva nya kunskaper inom vissa särskilda områden och, med hjälp av utbildning och kommunikation, verka för bättre förståelse bland allmänheten om livsmedel och livsmedelsproduktion inom jordbruket, den blå ekonomin och fiskerisektorn, så att folk förstår vilken global inverkan deras val av enskilda livsmedel har. |
| --- | --- |

J.

EU:s vetenskapliga styrkommitté uppfattar det så, att Expo 2015 kommer att behöva nya kunskaper inom vissa särskilda områden och, med hjälp av utbildning och kommunikation, verka för bättre förståelse bland allmänheten om livsmedel och livsmedelsproduktion inom jordbruket, den blå ekonomin och fiskerisektorn, så att folk förstår vilken global inverkan deras val av enskilda livsmedel har.

| K. | Det civila samhällets erfarenheter och dess bidrag till debatten om frågor med anknytning till Expo 2015 är centrala, och dess erfarenheter och initiativ bör uppmuntras så att man kan utveckla en väsentlig internationell diskussion och riktlinjer för att lindra den globala krisen kring livsmedels- och näringsfrågor. |
| --- | --- |

K.

Det civila samhällets erfarenheter och dess bidrag till debatten om frågor med anknytning till Expo 2015 är centrala, och dess erfarenheter och initiativ bör uppmuntras så att man kan utveckla en väsentlig internationell diskussion och riktlinjer för att lindra den globala krisen kring livsmedels- och näringsfrågor.

| L. | Friska marker utgör inte bara grunden för produktion av livsmedel, bränsle, fibrer och läkemedel, utan är dessutom avgörande för våra ekosystem eftersom de spelar en viktig roll i kolcykeln, lagrar och filtrerar vatten och bidrar till att hantera översvämningar och torka. |
| --- | --- |

L.

Friska marker utgör inte bara grunden för produktion av livsmedel, bränsle, fibrer och läkemedel, utan är dessutom avgörande för våra ekosystem eftersom de spelar en viktig roll i kolcykeln, lagrar och filtrerar vatten och bidrar till att hantera översvämningar och torka.

| M. | Våra oceaner, hav och inre vattenvägar är värdefulla när det gäller hälsosam näring, och skyddet av dem är mycket viktigt för vår överlevnad. Fiske och vattenbruk säkerställer utkomstmöjligheter för 10–12 procent av världens befolkning. |
| --- | --- |

M.

Våra oceaner, hav och inre vattenvägar är värdefulla när det gäller hälsosam näring, och skyddet av dem är mycket viktigt för vår överlevnad. Fiske och vattenbruk säkerställer utkomstmöjligheter för 10–12 procent av världens befolkning.

| N. | Plattformen Open Expo offentliggör i ett öppet format all information som gäller administration, organisering och genomförande av Expo 2015 för att garantera total insyn i evenemanget och kan därför ses som ett gott exempel på öppenhet. |
| --- | --- |

N.

Plattformen Open Expo offentliggör i ett öppet format all information som gäller administration, organisering och genomförande av Expo 2015 för att garantera total insyn i evenemanget och kan därför ses som ett gott exempel på öppenhet.

| O. | Enligt FAO:s uppskattningar kommer den globala befolkningstillväxten från 7 till 9,1 miljarder människor att kräva att livsmedelsutbudet ökar med 70 procent fram till 2050, men samma prognoser tyder på att det inte räcker att enbart öka produktionen för att trygga livsmedelsförsörjningen för alla. |
| --- | --- |

O.

Enligt FAO:s uppskattningar kommer den globala befolkningstillväxten från 7 till 9,1 miljarder människor att kräva att livsmedelsutbudet ökar med 70 procent fram till 2050, men samma prognoser tyder på att det inte räcker att enbart öka produktionen för att trygga livsmedelsförsörjningen för alla.

| P. | Antalet svältande människor uppgick 2010 till 925 miljoner enligt FAO, och mer än en tredjedel av dödsfallen bland barn under fem år beror på undernäring. |
| --- | --- |

P.

Antalet svältande människor uppgick 2010 till 925 miljoner enligt FAO, och mer än en tredjedel av dödsfallen bland barn under fem år beror på undernäring.

| Q. | Enligt FAO:s uppskattningar kommer den åkerareal som används att öka med endast 4,3 procent till 2050. |
| --- | --- |

Q.

Enligt FAO:s uppskattningar kommer den åkerareal som används att öka med endast 4,3 procent till 2050.

| R. | Tröskelländernas stigande per capita-inkomster driver på en omläggning av kosthållningen i riktning mot proteinrikare produkter, bland annat protein av animaliskt ursprung, och förädlade produkter, vilket i sin tur gynnar en fortlöpande likriktningsprocess av matvanorna över hela världen, enligt mönster från mera välbärgade befolkningar. |
| --- | --- |

R.

Tröskelländernas stigande per capita-inkomster driver på en omläggning av kosthållningen i riktning mot proteinrikare produkter, bland annat protein av animaliskt ursprung, och förädlade produkter, vilket i sin tur gynnar en fortlöpande likriktningsprocess av matvanorna över hela världen, enligt mönster från mera välbärgade befolkningar.

| S. | Proteinproduktionen är en av de viktigaste utmaningarna för en tryggad livsmedelsförsörjning, och därför är fiskeriet centralt i detta avseende, liksom den blå ekonomin som helhet, i synnerhet när det gäller forskning om alger. |
| --- | --- |

S.

Proteinproduktionen är en av de viktigaste utmaningarna för en tryggad livsmedelsförsörjning, och därför är fiskeriet centralt i detta avseende, liksom den blå ekonomin som helhet, i synnerhet när det gäller forskning om alger.

| T. | Fisk är en viktig källa till protein i kosten och till mikronäringsämnen för utarmade samhällen som eventuellt inte har tillgång till andra näringskällor. I många delar av världen återfinns försörjningsmöjligheterna och de kostrelaterade fördelarna med marina resurser på lokal nivå, inom samhällen som bedriver fiske i kustområden och i sjöar nära sina hem. |
| --- | --- |

T.

Fisk är en viktig källa till protein i kosten och till mikronäringsämnen för utarmade samhällen som eventuellt inte har tillgång till andra näringskällor. I många delar av världen återfinns försörjningsmöjligheterna och de kostrelaterade fördelarna med marina resurser på lokal nivå, inom samhällen som bedriver fiske i kustområden och i sjöar nära sina hem.

| U. | Kosthållningar som innehåller en hög andel animaliska produkter förbrukar klart mer resurser än kosthållningar som utmärks av en hög andel vegetabiliska produkter. |
| --- | --- |

U.

Kosthållningar som innehåller en hög andel animaliska produkter förbrukar klart mer resurser än kosthållningar som utmärks av en hög andel vegetabiliska produkter.

| V. | Jordbruket ger sysselsättning och uppehälle för över 70 procent av arbetskraften, främst kvinnor, i utvecklingsländerna. Världsbanken uppskattar att tillväxt inom jordbrukssektorn har dubbelt så stor fattigdomsminskande effekt som tillväxt inom andra sektorer. |
| --- | --- |

V.

Jordbruket ger sysselsättning och uppehälle för över 70 procent av arbetskraften, främst kvinnor, i utvecklingsländerna. Världsbanken uppskattar att tillväxt inom jordbrukssektorn har dubbelt så stor fattigdomsminskande effekt som tillväxt inom andra sektorer.

| W. | Enligt FAO var omkring 58,3 miljoner människor verksamma inom primärsektorn fångstfiske och vattenbruk 2012. Kvinnornas andel utgjorde mer än 15 procent av alla direkt anställda inom primärsektorn fiske 2012. Fiske och vattenbruk säkerställer utkomstmöjligheter för 10–12 procent av världens befolkning. |
| --- | --- |

W.

Enligt FAO var omkring 58,3 miljoner människor verksamma inom primärsektorn fångstfiske och vattenbruk 2012. Kvinnornas andel utgjorde mer än 15 procent av alla direkt anställda inom primärsektorn fiske 2012. Fiske och vattenbruk säkerställer utkomstmöjligheter för 10–12 procent av världens befolkning.

| X. | Också inom EU finns det områden med osäker livsmedelsförsörjning, och 79 miljoner av EU:s invånare lever fortfarande under fattigdomsgränsen, samtidigt som 124,2 miljoner människor, eller 24,8 procent, riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning, jämfört med 24,3 procent 2011. |
| --- | --- |

X.

Också inom EU finns det områden med osäker livsmedelsförsörjning, och 79 miljoner av EU:s invånare lever fortfarande under fattigdomsgränsen, samtidigt som 124,2 miljoner människor, eller 24,8 procent, riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning, jämfört med 24,3 procent 2011.

| Y. | Endast hälften av alla utvecklingsländer (62 länder av 118) är på väg att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

Y.

Endast hälften av alla utvecklingsländer (62 länder av 118) är på väg att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| Z. | Rätten till mat och god näringstillförsel för alla är av yttersta vikt för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Näringstillförseln har betydelse för de flesta, om inte alla, millennieutvecklingsmål, och dessa mål är också nära kopplade till varandra. |
| --- | --- |

Z.

Rätten till mat och god näringstillförsel för alla är av yttersta vikt för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Näringstillförseln har betydelse för de flesta, om inte alla, millennieutvecklingsmål, och dessa mål är också nära kopplade till varandra.

| AA. | I flera internationella rättsliga instrument sammanförs rätten till mat med andra mänskliga rättigheter, bl.a. rätten till liv, försörjningsmöjligheter, hälsa, egendom, utbildning och vatten. |
| --- | --- |

AA.

I flera internationella rättsliga instrument sammanförs rätten till mat med andra mänskliga rättigheter, bl.a. rätten till liv, försörjningsmöjligheter, hälsa, egendom, utbildning och vatten.

| AB. | Andelen offentligt utvecklingsbistånd till jordbruket i världen har minskat drastiskt de senaste tre årtiondena. |
| --- | --- |

AB.

Andelen offentligt utvecklingsbistånd till jordbruket i världen har minskat drastiskt de senaste tre årtiondena.

| AC. | Tryggad livsmedelsförsörjning och näringsförsörjning innebär inte bara tillgång till livsmedel, utan omfattar även rätten till mat, till korrekt information om det vi äter och hållbar tillgång till näringsriktig kost för alla, vilket också innefattar andra faktorer såsom sanitet, hygien, vaccinering och avmaskning. |
| --- | --- |

AC.

Tryggad livsmedelsförsörjning och näringsförsörjning innebär inte bara tillgång till livsmedel, utan omfattar även rätten till mat, till korrekt information om det vi äter och hållbar tillgång till näringsriktig kost för alla, vilket också innefattar andra faktorer såsom sanitet, hygien, vaccinering och avmaskning.

| AD. | Svält och undernäring är de två främsta dödsorsakerna bland människor och de största hoten mot fred och säkerhet i världen. |
| --- | --- |

AD.

Svält och undernäring är de två främsta dödsorsakerna bland människor och de största hoten mot fred och säkerhet i världen.

| AE. | Kraftigt varierande livsmedelspriser är till skada för både livsmedelsförsörjningen och livsmedelsförsörjningskedjan. |
| --- | --- |

AE.

Kraftigt varierande livsmedelspriser är till skada för både livsmedelsförsörjningen och livsmedelsförsörjningskedjan.

| AF. | Den globala ekonomiska nedgången och de stigande livsmedels- och bränslepriserna har förvärrat livsmedelssituationen i många utvecklingsländer, särskilt i de minst utvecklade länderna, vilket delvis motverkar de senaste årtiondenas framsteg med att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

AF.

Den globala ekonomiska nedgången och de stigande livsmedels- och bränslepriserna har förvärrat livsmedelssituationen i många utvecklingsländer, särskilt i de minst utvecklade länderna, vilket delvis motverkar de senaste årtiondenas framsteg med att minska fattigdomen.

| AG. | Känsliga jordbruksmarknader och fiskproduktmarknader i utvecklingsländerna gör livsmedelsförsörjningen oerhört sårbar för naturkatastrofer, konflikter och folkhälsokriser. |
| --- | --- |

AG.

Känsliga jordbruksmarknader och fiskproduktmarknader i utvecklingsländerna gör livsmedelsförsörjningen oerhört sårbar för naturkatastrofer, konflikter och folkhälsokriser.

| AH. | Livsmedelssystemet både bidrar till och påverkas av klimatförändringarna, vilket har konsekvenser för både tillgången till naturresurser och för villkoren för jordbruks-, fiske- och industriproduktion. |
| --- | --- |

AH.

Livsmedelssystemet både bidrar till och påverkas av klimatförändringarna, vilket har konsekvenser för både tillgången till naturresurser och för villkoren för jordbruks-, fiske- och industriproduktion.

| AI. | Naturkatastrofer som orsakas av klimatförändringar får allvarliga följder i EU-medlemsstaterna och i andra världsdelar samt hotar livsmedelstryggheten och livsmedelssuveräniteten särskilt i redan utsatta områden. |
| --- | --- |

AI.

Naturkatastrofer som orsakas av klimatförändringar får allvarliga följder i EU-medlemsstaterna och i andra världsdelar samt hotar livsmedelstryggheten och livsmedelssuveräniteten särskilt i redan utsatta områden.

| AJ. | Enligt kommissionens uppskattningar går 30 procent av världens livsmedel förlorade eller kastas bort och i EU uppgår det årliga livsmedelsslöseriet till omkring 89 miljoner ton, alltså 179 kg per person. Fram till 2020 kommer siffran att öka till omkring 126 miljoner ton, alltså med 40 procent, om det inte görs något för att förhindra detta. |
| --- | --- |

AJ.

Enligt kommissionens uppskattningar går 30 procent av världens livsmedel förlorade eller kastas bort och i EU uppgår det årliga livsmedelsslöseriet till omkring 89 miljoner ton, alltså 179 kg per person. Fram till 2020 kommer siffran att öka till omkring 126 miljoner ton, alltså med 40 procent, om det inte görs något för att förhindra detta.

| AK. | Effektivare hantering av livsmedelskedjan skulle innebära mer ändamålsenlig markanvändning, bättre förvaltning av vattentillgångar och positiva effekter på hela den globala jordbruks- och fiskesektorn, och det skulle även stärka kampen mot undernäring och dålig kosthållning i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

AK.

Effektivare hantering av livsmedelskedjan skulle innebära mer ändamålsenlig markanvändning, bättre förvaltning av vattentillgångar och positiva effekter på hela den globala jordbruks- och fiskesektorn, och det skulle även stärka kampen mot undernäring och dålig kosthållning i utvecklingsländerna.

| AL. | Fisk som kastas överbord är ett meningslöst slöseri med värdefulla levande resurser och spelar en framträdande roll i utarmningen av havsbestånden. Att slänga fisk kan ha flera negativa ekologiska konsekvenser för havets ekosystem, eftersom det förändrar den generella strukturen på näringsvävar och livsmiljöer, vilket i sin tur kan äventyra den nuvarande fiskenäringens hållbarhet. |
| --- | --- |

AL.

Fisk som kastas överbord är ett meningslöst slöseri med värdefulla levande resurser och spelar en framträdande roll i utarmningen av havsbestånden. Att slänga fisk kan ha flera negativa ekologiska konsekvenser för havets ekosystem, eftersom det förändrar den generella strukturen på näringsvävar och livsmiljöer, vilket i sin tur kan äventyra den nuvarande fiskenäringens hållbarhet.

| AM. | Hunger, dålig kosthållning och undernäring förekommer sida vid sida med paradoxalt höga nivåer av fetma och sjukdomar som kan tillskrivas en dåligt balanserad kost och som vållar sociala och ekonomiska skador vilka ibland får dramatiska konsekvenser för människors hälsa. |
| --- | --- |

AM.

Hunger, dålig kosthållning och undernäring förekommer sida vid sida med paradoxalt höga nivåer av fetma och sjukdomar som kan tillskrivas en dåligt balanserad kost och som vållar sociala och ekonomiska skador vilka ibland får dramatiska konsekvenser för människors hälsa.

| AN. | Investerings- och handelsavtal skulle kunna få skadlig effekt på livsmedelstryggheten och felnäringen, om uthyrning eller utförsäljning av åkermark till privata investerare leder till att lokalbefolkningen inte längre får tillgång till de produktionsmedel som är deras levebröd, eller till att stora partier livsmedel exporteras och säljs på de internationella marknaderna, varvid produktionslandet blir mer beroende av – och mer sårbart för – de fluktuerande råvarupriserna på de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

AN.

Investerings- och handelsavtal skulle kunna få skadlig effekt på livsmedelstryggheten och felnäringen, om uthyrning eller utförsäljning av åkermark till privata investerare leder till att lokalbefolkningen inte längre får tillgång till de produktionsmedel som är deras levebröd, eller till att stora partier livsmedel exporteras och säljs på de internationella marknaderna, varvid produktionslandet blir mer beroende av – och mer sårbart för – de fluktuerande råvarupriserna på de internationella marknaderna.

| AO. | Det går inte att stoppa svälten på ett hållbart sätt genom att bara ge alla tillräckligt med mat, utan man måste i detta syfte göra det möjligt för småskaliga jordbrukare och fiskare att förvalta och bruka sin mark och sina vatten, införa rättvisa handelssystem samt dela kunskap, innovation och hållbara metoder. |
| --- | --- |

AO.

Det går inte att stoppa svälten på ett hållbart sätt genom att bara ge alla tillräckligt med mat, utan man måste i detta syfte göra det möjligt för småskaliga jordbrukare och fiskare att förvalta och bruka sin mark och sina vatten, införa rättvisa handelssystem samt dela kunskap, innovation och hållbara metoder.

| AP. | Man bör erkänna den grundläggande roll som jordbrukarna och fiskarna, och framför allt familjejordbruken och familjefiskeföretagen spelar för att garantera livsmedelssäkerheten i världen. |
| --- | --- |

AP.

Man bör erkänna den grundläggande roll som jordbrukarna och fiskarna, och framför allt familjejordbruken och familjefiskeföretagen spelar för att garantera livsmedelssäkerheten i världen.

| AQ. | Det är särskilt viktigt att erkänna fiskarnas och fiskodlarnas stora betydelse för våra europeiska kustområden och öar. |
| --- | --- |

AQ.

Det är särskilt viktigt att erkänna fiskarnas och fiskodlarnas stora betydelse för våra europeiska kustområden och öar.

| AR. | Man bör erkänna jordbrukets, skogsbrukets och fiskets flerfunktionella roll. Dessa sektorer producerar inte bara livsmedel, utan är också avgörande för allmännyttiga tillgångar såsom landskapets kvalitet, biologisk mångfald, klimatstabilitet, världshavens kvalitet och förmågan att lindra effekterna av naturkatastrofer såsom översvämningar, torka och bränder. |
| --- | --- |

AR.

Man bör erkänna jordbrukets, skogsbrukets och fiskets flerfunktionella roll. Dessa sektorer producerar inte bara livsmedel, utan är också avgörande för allmännyttiga tillgångar såsom landskapets kvalitet, biologisk mångfald, klimatstabilitet, världshavens kvalitet och förmågan att lindra effekterna av naturkatastrofer såsom översvämningar, torka och bränder.

| 1. | Europaparlamentet understryker att följande utgör viktiga faktorer för att bemästra utmaningen med en tryggad livsmedelsförsörjning: en stark och hållbar jordbruks- och fiskesektor i hela EU, en blomstrande och diversifierad landsbygdsekonomi, en ren miljö och familjeföretag som får stöd av en stabil, rättvisare, internationellt hållbar och vederbörligt finansierad gemensam jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att följande utgör viktiga faktorer för att bemästra utmaningen med en tryggad livsmedelsförsörjning: en stark och hållbar jordbruks- och fiskesektor i hela EU, en blomstrande och diversifierad landsbygdsekonomi, en ren miljö och familjeföretag som får stöd av en stabil, rättvisare, internationellt hållbar och vederbörligt finansierad gemensam jordbrukspolitik.

| 2. | Europarparlamentet understryker att det också är viktigt att genomföra en hållbar och lämpligt finansierad gemensam fiskeripolitik och säkerställa samstämmighet mellan EU:s handelspolitik och fiskeripolitik. |
| --- | --- |

2.

Europarparlamentet understryker att det också är viktigt att genomföra en hållbar och lämpligt finansierad gemensam fiskeripolitik och säkerställa samstämmighet mellan EU:s handelspolitik och fiskeripolitik.

| 3. | Europaparlamentet anser att en hållbar miljö och insatser för att anpassa sig till och lindra effekterna av klimatförändringarna endast kan säkras om jordbruksföretagen är ekonomiskt hållbara och jordbrukarna får tillgång till mark, krediter och utbildning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att en hållbar miljö och insatser för att anpassa sig till och lindra effekterna av klimatförändringarna endast kan säkras om jordbruksföretagen är ekonomiskt hållbara och jordbrukarna får tillgång till mark, krediter och utbildning.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att ge temat för Expo 2015 i Milano, Att föda jorden. Energi för livet ökad verkan genom att uppställa åtaganden för att rätten till adekvat, hälsosam, hållbar och faktabaserad livsmedelskonsumtion ska förverkligas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att ge temat för Expo 2015 i Milano, Att föda jorden. Energi för livet ökad verkan genom att uppställa åtaganden för att rätten till adekvat, hälsosam, hållbar och faktabaserad livsmedelskonsumtion ska förverkligas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s paviljong på Expo 2015 skapar ökad medvetenhet om behovet att åtgärda akuta problem i hela livsmedelsförsörjningskedjan, även när det gäller att skapa långsiktig hållbarhet för produktion, distribution och konsumtion av livsmedel, samt om behovet att åtgärda matsvinn och bekämpa problemet med felnäring, dålig kosthållning och fetma. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s paviljong på Expo 2015 skapar ökad medvetenhet om behovet att åtgärda akuta problem i hela livsmedelsförsörjningskedjan, även när det gäller att skapa långsiktig hållbarhet för produktion, distribution och konsumtion av livsmedel, samt om behovet att åtgärda matsvinn och bekämpa problemet med felnäring, dålig kosthållning och fetma.

| 6. | Europaparlamentet betonar att rätten till livsmedel är en grundläggande mänsklig rättighet som uppnås när alla människor har tillgång till lämpliga, säkra och näringsriktiga livsmedel, som tillfredsställer deras kostbehov så att de kan leva ett sunt och aktivt liv. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att rätten till livsmedel är en grundläggande mänsklig rättighet som uppnås när alla människor har tillgång till lämpliga, säkra och näringsriktiga livsmedel, som tillfredsställer deras kostbehov så att de kan leva ett sunt och aktivt liv.

| 7. | Europaparlamentet understryker att tillgång till livsmedel är en förutsättning för att fattigdomen och ojämlikheten ska minska och för att man ska nå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att tillgång till livsmedel är en förutsättning för att fattigdomen och ojämlikheten ska minska och för att man ska nå millennieutvecklingsmålen.

| 8. | Europaparlamentet betonar att kampen mot undernäring och en allmän tillgång till tillräckligt näringsrik mat bör förbli ett av de viktigaste målen i agendan efter 2015 inom ramen för målet att avskaffa hungersnöden, med en särskild uppmaning om att få slut på alla former av felnäring till 2030. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att kampen mot undernäring och en allmän tillgång till tillräckligt näringsrik mat bör förbli ett av de viktigaste målen i agendan efter 2015 inom ramen för målet att avskaffa hungersnöden, med en särskild uppmaning om att få slut på alla former av felnäring till 2030.

| 9. | Europaparlamentet anser att de ökade prissvängningarna på livsmedelsmarknaderna medför problem för hållbarheten och förutsätter att vi både främjar en tryggare livsmedelsförsörjning och en miljömässigt hållbarare livsmedelsproduktion, genom att bristen på naturresurser åtgärdas och forskning och innovation om jordbruk och fiske |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att de ökade prissvängningarna på livsmedelsmarknaderna medför problem för hållbarheten och förutsätter att vi både främjar en tryggare livsmedelsförsörjning och en miljömässigt hållbarare livsmedelsproduktion, genom att bristen på naturresurser åtgärdas och forskning och innovation om jordbruk och fiske

| 10. | Europaparlamentet anser att lämpliga ramar för institutioner, lagstiftning och övervakning kan främja utvecklingen av stabila, hållbara, likvärdiga och diversifierade jordbruksmarknads- och fiskemarknadssystem med överkomliga priser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att lämpliga ramar för institutioner, lagstiftning och övervakning kan främja utvecklingen av stabila, hållbara, likvärdiga och diversifierade jordbruksmarknads- och fiskemarknadssystem med överkomliga priser.

| 11. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen bör säkerställa konsekvens mellan politiska beslut som fattas av dess generaldirektorat för handel, jordbruk och fiske, i syfte att garantera ömsesidighet i fråga om hygien- och hållbarhetsnormer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen bör säkerställa konsekvens mellan politiska beslut som fattas av dess generaldirektorat för handel, jordbruk och fiske, i syfte att garantera ömsesidighet i fråga om hygien- och hållbarhetsnormer.

| 12. | Europaparlamentet anser att jordbruk som är småskaligt, ekologiskt, har högt naturvärde eller baseras på trädodling bör främjas som särskilt effektiva modeller för att åstadkomma hållbarhet i den globala livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att jordbruk som är småskaligt, ekologiskt, har högt naturvärde eller baseras på trädodling bör främjas som särskilt effektiva modeller för att åstadkomma hållbarhet i den globala livsmedelsproduktionen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra ett effektivare jordbruk, med exempelvis agroekologiska metoder och diversifiering, och en bättre resurshushållning inom det hållbara jordbruket, för att såväl kostnaderna för insatsvaror inom jordbruksproduktionen som slöseriet med näringsämnen ska minskas samt för att överföringen av kunskap och innovationer ska förbättras och resurseffektiviteten, diversifieringen av grödor och hållbarheten inom jordbrukssystemen ökas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra ett effektivare jordbruk, med exempelvis agroekologiska metoder och diversifiering, och en bättre resurshushållning inom det hållbara jordbruket, för att såväl kostnaderna för insatsvaror inom jordbruksproduktionen som slöseriet med näringsämnen ska minskas samt för att överföringen av kunskap och innovationer ska förbättras och resurseffektiviteten, diversifieringen av grödor och hållbarheten inom jordbrukssystemen ökas.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja forskning om kustvattnens kvalitet, markförvaltning och om hållbar intensifiering, som innebär att man använder näringsämnen, vatten och energi mer effektivt, ökar inriktningen på bevarande av vatten- och markresurser, fortsätter att utveckla biologiska åtgärder för skadedjursbekämpning (integrerat växtskydd, IPM), och främjar forskning för att förbättra avkastningen samtidigt som miljöpåverkan minskar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja forskning om kustvattnens kvalitet, markförvaltning och om hållbar intensifiering, som innebär att man använder näringsämnen, vatten och energi mer effektivt, ökar inriktningen på bevarande av vatten- och markresurser, fortsätter att utveckla biologiska åtgärder för skadedjursbekämpning (integrerat växtskydd, IPM), och främjar forskning för att förbättra avkastningen samtidigt som miljöpåverkan minskar.

| 15. | Europaparlamentet är bekymrat över uppkomsten av markrofferi och dess följder för livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländer och för jordbrukets och jordbrukarnas framtid. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är bekymrat över uppkomsten av markrofferi och dess följder för livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländer och för jordbrukets och jordbrukarnas framtid.

| 16. | Europaparlamentet är oroat över att det förekommer olagligt fiske överallt i världen, vilket har ytterst negativa effekter på miljön, den biologiska mångfalden och ekonomin. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är oroat över att det förekommer olagligt fiske överallt i världen, vilket har ytterst negativa effekter på miljön, den biologiska mångfalden och ekonomin.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera medlemsstaterna och uppmuntra dem att utnyttja ”resursen” jordbruksmark hållbart, eftersom det är nödvändigt för att man ska uppnå livsmedelssäkerhet och riktig kosthållning, anpassa sig till och lindra effekterna av klimatförändringarna samt för en hållbar utveckling i allmänhet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera medlemsstaterna och uppmuntra dem att utnyttja ”resursen” jordbruksmark hållbart, eftersom det är nödvändigt för att man ska uppnå livsmedelssäkerhet och riktig kosthållning, anpassa sig till och lindra effekterna av klimatförändringarna samt för en hållbar utveckling i allmänhet.

| 18. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att ta itu med markförstöringen, som ytterligare förvärrar fattigdom och otrygg livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av att ta itu med markförstöringen, som ytterligare förvärrar fattigdom och otrygg livsmedelsförsörjning.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra genomförande av FN:s och FAO:s frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av besittningsrätt till mark, fiske och skogar över hela världen, både från investerarnas och från de mottagande ländernas sida. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra genomförande av FN:s och FAO:s frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av besittningsrätt till mark, fiske och skogar över hela världen, både från investerarnas och från de mottagande ländernas sida.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar den italienska regeringen att föreslå och utveckla projekt för hållbar återanvändning av Expo 2015-lokalerna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar den italienska regeringen att föreslå och utveckla projekt för hållbar återanvändning av Expo 2015-lokalerna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja förverkligandet på global nivå av FAO:s mål att stödja utvecklingen av en jordbruks-, miljö- och samhällspolitik som främjar hållbara familjejordbruk. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja förverkligandet på global nivå av FAO:s mål att stödja utvecklingen av en jordbruks-, miljö- och samhällspolitik som främjar hållbara familjejordbruk.

| 22. | Europaparlamentet betonar att den nuvarande obalansen i livsmedelsförsörjningskedjan hotar livsmedelsproduktionens hållbarhet. Parlamentet efterlyser ökad öppenhet och rättvisa i försörjningskedjan, avskaffande av illojala handelsmetoder och andra marknadssnedvridningar för att kunna garantera jordbrukare en skälig inkomst, skäliga vinster och skälig prissättning i hela kedjan och för att säkerställa en livskraftig jordbrukssektor som tryggar livsmedelsförsörjningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att nå dessa mål så snart som möjligt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att den nuvarande obalansen i livsmedelsförsörjningskedjan hotar livsmedelsproduktionens hållbarhet. Parlamentet efterlyser ökad öppenhet och rättvisa i försörjningskedjan, avskaffande av illojala handelsmetoder och andra marknadssnedvridningar för att kunna garantera jordbrukare en skälig inkomst, skäliga vinster och skälig prissättning i hela kedjan och för att säkerställa en livskraftig jordbrukssektor som tryggar livsmedelsförsörjningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att nå dessa mål så snart som möjligt.

| 23. | Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna bör främja en politik som bekämpar de illojala metoder som har erkänts av kommissionens högnivåforum för förbättring av försörjningskedjan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna bör främja en politik som bekämpar de illojala metoder som har erkänts av kommissionens högnivåforum för förbättring av försörjningskedjan.

| 24. | Europaparlamentet understryker att förlusten av jordbruksmark och nedläggningen av jordbruksområden i perifera områden måste bekämpas kraftfullt för att trygga livsmedelssäkerheten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att förlusten av jordbruksmark och nedläggningen av jordbruksområden i perifera områden måste bekämpas kraftfullt för att trygga livsmedelssäkerheten.

| 25. | Europaparlamentet understryker att det olagliga fisket måste bekämpas kraftfullt för att livsmedelsförsörjningen ska tryggas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att det olagliga fisket måste bekämpas kraftfullt för att livsmedelsförsörjningen ska tryggas.

| 26. | Europaparlamentet understryker landsbygdsutvecklingens centrala roll för territoriernas ekonomiska och sociala tillväxt och vädjar om stöd åt unga jordbrukare. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker landsbygdsutvecklingens centrala roll för territoriernas ekonomiska och sociala tillväxt och vädjar om stöd åt unga jordbrukare.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inför de internationella diskussionerna i Paris 2015 vid FN:s 21:a partskonferens om klimatförändringar, arbeta för ett vittsyftande internationellt avtal om klimatförändringar, där också livsmedel ingår. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inför de internationella diskussionerna i Paris 2015 vid FN:s 21:a partskonferens om klimatförändringar, arbeta för ett vittsyftande internationellt avtal om klimatförändringar, där också livsmedel ingår.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar rådet att erkänna hela jordbrukssektorns betydelse när det gäller både att minska och att anpassa sig till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar rådet att erkänna hela jordbrukssektorns betydelse när det gäller både att minska och att anpassa sig till klimatförändringarna.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekämpa matsvinnet med vittsyftande, klart definierade och bindande mål, för att uppmuntra medlemsstaterna att motverka matsvinnet längs hela livsmedelsförsörjningskedjan, från jord till bord. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekämpa matsvinnet med vittsyftande, klart definierade och bindande mål, för att uppmuntra medlemsstaterna att motverka matsvinnet längs hela livsmedelsförsörjningskedjan, från jord till bord.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva folkupplysning, främja och sprida bästa praxis och utföra analyser av och inleda samhällskampanjer och kampanjer i skolorna mot matsvinn och om betydelsen av en hälsosam och balanserad kost som främjar lokala jordbruksprodukter, så att 2016 utses till Europaåret mot matsvinn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva folkupplysning, främja och sprida bästa praxis och utföra analyser av och inleda samhällskampanjer och kampanjer i skolorna mot matsvinn och om betydelsen av en hälsosam och balanserad kost som främjar lokala jordbruksprodukter, så att 2016 utses till Europaåret mot matsvinn.

| 31. | Europaparlamentet anser det viktigt att det inleds en dialog med berörda parter, för att osålda livsmedel, som ännu tryggt kan förtäras, systematiskt ska ställas till välgörenhetsorganisationers förfogande. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser det viktigt att det inleds en dialog med berörda parter, för att osålda livsmedel, som ännu tryggt kan förtäras, systematiskt ska ställas till välgörenhetsorganisationers förfogande.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och kommissionen att inom forskning och utbildning ytterligare främja hälsosamma livsmedel, medveten kosthållning och kvalitets- och hållbarhetsnormer i näringsfrågor för att stimulera en ansvarsfull och hälsosam livsstil. Detta är ett arbete som bör inledas redan i förskolan, och för detta ändamål bör man vidareutveckla politiken för att utrota felnäring och dålig kosthållning samt förebygga fetma. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och kommissionen att inom forskning och utbildning ytterligare främja hälsosamma livsmedel, medveten kosthållning och kvalitets- och hållbarhetsnormer i näringsfrågor för att stimulera en ansvarsfull och hälsosam livsstil. Detta är ett arbete som bör inledas redan i förskolan, och för detta ändamål bör man vidareutveckla politiken för att utrota felnäring och dålig kosthållning samt förebygga fetma.

| 33. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att uppmuntra utbildning om hälsosam och balanserad kost, bland annat genom information om och främjande av lokala produkter och traditionell kosthållning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att uppmuntra utbildning om hälsosam och balanserad kost, bland annat genom information om och främjande av lokala produkter och traditionell kosthållning.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att hela livsmedelssystemet, inklusive jordbruket, tillsammans med handels-, hälso- och sjukvårds-, utbildnings-, klimat- och energipolitiken ska följa en strategi som bygger på mänskliga rättigheter, och att EU bör vara en förkämpe för detta. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar starkt att hela livsmedelssystemet, inklusive jordbruket, tillsammans med handels-, hälso- och sjukvårds-, utbildnings-, klimat- och energipolitiken ska följa en strategi som bygger på mänskliga rättigheter, och att EU bör vara en förkämpe för detta.

| 35. | Europaparlamentet kräver därför att en jämställdhetsaspekt ska beaktas och kvinnors egenmakt främjas i all politik mot otrygg livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet kräver därför att en jämställdhetsaspekt ska beaktas och kvinnors egenmakt främjas i all politik mot otrygg livsmedelsförsörjning.

| 36. | Parlamentet upprepar att det är viktigt att främja jordbruket och fisket i utvecklingsländerna och att anslå en tillräcklig andel av EU:s offentliga utvecklingsbistånd (ODA) till jordbrukssektorn. Parlamentet beklagar att den andel av utvecklingsbiståndet som tilldelas jordbruket har minskat drastiskt sedan 1980-talet och gläds åt att man har insett att denna trend måste vändas. |
| --- | --- |

36.

Parlamentet upprepar att det är viktigt att främja jordbruket och fisket i utvecklingsländerna och att anslå en tillräcklig andel av EU:s offentliga utvecklingsbistånd (ODA) till jordbrukssektorn. Parlamentet beklagar att den andel av utvecklingsbiståndet som tilldelas jordbruket har minskat drastiskt sedan 1980-talet och gläds åt att man har insett att denna trend måste vändas.

| 37. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra villkoren för kvinnor i jordbruket, särskilt i AVS-länderna, eftersom det har visat sig att egenmakt åt och investeringar i kvinnor på landsbygden ökar produktiviteten väsentligt och minskar svält och felnäring. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra villkoren för kvinnor i jordbruket, särskilt i AVS-länderna, eftersom det har visat sig att egenmakt åt och investeringar i kvinnor på landsbygden ökar produktiviteten väsentligt och minskar svält och felnäring.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera mikrokreditbaserade samarbetsprogram för att främja miljömässigt hållbar, småskalig livsmedelsproduktion avsedd för lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera mikrokreditbaserade samarbetsprogram för att främja miljömässigt hållbar, småskalig livsmedelsproduktion avsedd för lokalbefolkningen.

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till kommissionsledamöterna från de deltagande medlemsstaterna med ansvar för Expo 2015 i Milano. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till kommissionsledamöterna från de deltagande medlemsstaterna med ansvar för Expo 2015 i Milano.

---

(1)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 8.

(2)  EUT C 227 E, 6.8.2013, s. 25.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/95

---

P8_TA(2015)0185

Situationen i Nigeria

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i Nigeria (2015/2520(RSP))

(2016/C 346/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nigeria och i synnerhet sin senaste plenardebatt i frågan onsdagen den 14 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nigeria och i synnerhet sin senaste plenardebatt i frågan onsdagen den 14 januari 2015,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, inbegripet uttalandena av den 8 januari, 19 januari, 31 mars samt den 14 och 15 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, inbegripet uttalandena av den 8 januari, 19 januari, 31 mars samt den 14 och 15 april 2015,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9 februari 2015,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 583/2014 av den 28 maj 2014 (1), genom vilken Boko Haram fördes upp på förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 583/2014 av den 28 maj 2014 (1), genom vilken Boko Haram fördes upp på förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser,

| — | med beaktande av den femte ministerdialogen mellan Nigeria och EU i Abuja den 27 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femte ministerdialogen mellan Nigeria och EU i Abuja den 27 november 2014,

| — | med beaktande av de preliminära slutsatserna från EU:s och Europaparlamentets valobservatörsuppdrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de preliminära slutsatserna från EU:s och Europaparlamentets valobservatörsuppdrag,

| — | med beaktande av den regionala konferensen om säkerhet den 20 januari 2015 i Niamey, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den regionala konferensen om säkerhet den 20 januari 2015 i Niamey,

| — | med beaktande av uttalandena från FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, om det fortsatta våldet och den försämrade säkerhetssituationen i nordöstra Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, om det fortsatta våldet och den försämrade säkerhetssituationen i nordöstra Nigeria,

| — | med beaktande av uttalandena från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om möjligheten att anklaga medlemmar av Boko Haram för krigsförbrytelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om möjligheten att anklaga medlemmar av Boko Haram för krigsförbrytelser,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och trosuppfattning,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Nigeria den 22 juni 1983, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Nigeria den 22 juni 1983,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som ratificerades av Nigeria den 29 oktober 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som ratificerades av Nigeria den 29 oktober 1993,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av Förbundsrepubliken Nigerias författning, som antogs den 29 maj 1999, och särskilt bestämmelserna om i kapitel IV, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förbundsrepubliken Nigerias författning, som antogs den 29 maj 1999, och särskilt bestämmelserna om i kapitel IV,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor samt dess fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor samt dess fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som fastställer att principen om en konsekvent utvecklingspolitik ska beaktas i alla yttre åtgärder som EU vidtar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som fastställer att principen om en konsekvent utvecklingspolitik ska beaktas i alla yttre åtgärder som EU vidtar,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Nigeria är Afrikas mest befolkade och etniskt diversifierade land, och kännetecknas av regionala och religiösa klyftor och en skiljelinje mellan nord och syd med enorma ekonomiska och sociala skillnader. |
| --- | --- |

A.

Nigeria är Afrikas mest befolkade och etniskt diversifierade land, och kännetecknas av regionala och religiösa klyftor och en skiljelinje mellan nord och syd med enorma ekonomiska och sociala skillnader.

| B. | Trots att Nigeria är Afrikas största ekonomi och en viktig handelspartner till EU och trots sina rika naturtillgångar, hör Nigeria till de mest ojämlika länderna i världen. Mer än 70 % av dess befolkning lever på under 1,25 US-dollar per dag medan 10 % av landets befolkning kontrollerar över 90 % av landets tillgångar och resurser. |
| --- | --- |

B.

Trots att Nigeria är Afrikas största ekonomi och en viktig handelspartner till EU och trots sina rika naturtillgångar, hör Nigeria till de mest ojämlika länderna i världen. Mer än 70 % av dess befolkning lever på under 1,25 US-dollar per dag medan 10 % av landets befolkning kontrollerar över 90 % av landets tillgångar och resurser.

| C. | De attacker som genomfördes av Boko Haram den 3–8 januari 2015 riktade sig mot Baga och sexton omkringliggande städer och byar. Närmare 3 700 byggnader förstördes enligt satellitbilder och tusentals människor dödades. |
| --- | --- |

C.

De attacker som genomfördes av Boko Haram den 3–8 januari 2015 riktade sig mot Baga och sexton omkringliggande städer och byar. Närmare 3 700 byggnader förstördes enligt satellitbilder och tusentals människor dödades.

| D. | Boko Haram har intagit och hållit ett antal städer i nordöstra Nigeria och fortsätter att tvångsrekrytera civila till sina led, däribland många barn. Boko Harams våld har lett till mer än 22 000 människors död sedan 2009. Måltavla har urskillningslöst varit kristna, muslimer och vem som helst som inte delar dess dogmatiska och extrema uppfattningar. I mars 2015 svor Boko Haram trohet till gruppen Islamiska staten. Hundratals kroppar hittades den 27 mars 2015 i den nordöstra staden Damasak, uppenbarligen offer för Boko Haram. |
| --- | --- |

D.

Boko Haram har intagit och hållit ett antal städer i nordöstra Nigeria och fortsätter att tvångsrekrytera civila till sina led, däribland många barn. Boko Harams våld har lett till mer än 22 000 människors död sedan 2009. Måltavla har urskillningslöst varit kristna, muslimer och vem som helst som inte delar dess dogmatiska och extrema uppfattningar. I mars 2015 svor Boko Haram trohet till gruppen Islamiska staten. Hundratals kroppar hittades den 27 mars 2015 i den nordöstra staden Damasak, uppenbarligen offer för Boko Haram.

| E. | Mer än 270 flickor kidnappades i april 2014 från en statlig skola i Chibok (delstaten Borno). Majoriteten saknas fortfarande och löper stor risk för att bli föremål för sexuellt våld, slaveri och tvångsäktenskap. Sedan dess har ytterligare hundratals personer förts bort av Boko Haram. Den 28 april 2015 räddades nästan 300 flickor och kvinnor i Sambisaskogen. |
| --- | --- |

E.

Mer än 270 flickor kidnappades i april 2014 från en statlig skola i Chibok (delstaten Borno). Majoriteten saknas fortfarande och löper stor risk för att bli föremål för sexuellt våld, slaveri och tvångsäktenskap. Sedan dess har ytterligare hundratals personer förts bort av Boko Haram. Den 28 april 2015 räddades nästan 300 flickor och kvinnor i Sambisaskogen.

| F. | Enligt FN:s uppskattningar har våldet i delstaterna Borno, Yobe och Adamawa drivit 1,5 miljoner människor på flykt, däribland 800 000 barn, samtidigt som över tre miljoner människor har drabbats av upproret. |
| --- | --- |

F.

Enligt FN:s uppskattningar har våldet i delstaterna Borno, Yobe och Adamawa drivit 1,5 miljoner människor på flykt, däribland 800 000 barn, samtidigt som över tre miljoner människor har drabbats av upproret.

| G. | Fler än 300 000 nigerianer har flytt till nordvästra Kamerun och sydvästra Niger för att undkomma våldet, och hundratals nigerianer riskerar sina liv på migrationsvägarna till EU, i hopp om bättre levnadsförhållanden ur såväl ekonomisk och social som säkerhetsmässig synpunkt. |
| --- | --- |

G.

Fler än 300 000 nigerianer har flytt till nordvästra Kamerun och sydvästra Niger för att undkomma våldet, och hundratals nigerianer riskerar sina liv på migrationsvägarna till EU, i hopp om bättre levnadsförhållanden ur såväl ekonomisk och social som säkerhetsmässig synpunkt.

| H. | Boko Haram har som mål att inrätta en fullständig islamisk stat i norra Nigeria, inbegripet shariadomstolar, och att förbjuda västerländsk utbildning. |
| --- | --- |

H.

Boko Haram har som mål att inrätta en fullständig islamisk stat i norra Nigeria, inbegripet shariadomstolar, och att förbjuda västerländsk utbildning.

| I. | På grund av den ökande osäkerheten kan jordbrukare inte längre odla sina åkrar eller skörda sina produkter av rädsla för att bli attackerade av Boko Haram, vilket ytterligare försämrar livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

I.

På grund av den ökande osäkerheten kan jordbrukare inte längre odla sina åkrar eller skörda sina produkter av rädsla för att bli attackerade av Boko Haram, vilket ytterligare försämrar livsmedelsförsörjningen.

| J. | Antalet attacker, inbegripet genom att barn används som självmordsbombare, ökar och genomförs över stora områden, även i grannländerna Tchad och Kamerun. |
| --- | --- |

J.

Antalet attacker, inbegripet genom att barn används som självmordsbombare, ökar och genomförs över stora områden, även i grannländerna Tchad och Kamerun.

| K. | De nigerianska myndigheternas reagerade inledningsvis väldigt svagt vilket har gett upphov till en känsla av misstro hos befolkningen gentemot landets institutioner. Under den förra regeringen ägnade sig nigerianska soldater åt massfängslanden och utomrättsligt dödande och ett stort antal andra brott mot internationell rätt. |
| --- | --- |

K.

De nigerianska myndigheternas reagerade inledningsvis väldigt svagt vilket har gett upphov till en känsla av misstro hos befolkningen gentemot landets institutioner. Under den förra regeringen ägnade sig nigerianska soldater åt massfängslanden och utomrättsligt dödande och ett stort antal andra brott mot internationell rätt.

| L. | Spridningen av Boko Haram-upproret till grannländerna belyser vikten av utökat samarbete och större insatser på regional nivå. |
| --- | --- |

L.

Spridningen av Boko Haram-upproret till grannländerna belyser vikten av utökat samarbete och större insatser på regional nivå.

| M. | Nigeria spelar en central roll i regional och afrikansk politik, och är en drivande kraft bakom regional integration genom Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas). |
| --- | --- |

M.

Nigeria spelar en central roll i regional och afrikansk politik, och är en drivande kraft bakom regional integration genom Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas).

| N. | Oljeintäkterna har stadigt minskat och en ekonomisk kris hotar. Enligt vissa beräkningar stjäls olja i Nigeria till ett värde av mellan tre och åtta miljarder USD årligen. Årtionden av ekonomisk vanskötsel, instabilitet och korruption har hindrat investeringar i Nigerias utbildningssystem och sociala tjänster. |
| --- | --- |

N.

Oljeintäkterna har stadigt minskat och en ekonomisk kris hotar. Enligt vissa beräkningar stjäls olja i Nigeria till ett värde av mellan tre och åtta miljarder USD årligen. Årtionden av ekonomisk vanskötsel, instabilitet och korruption har hindrat investeringar i Nigerias utbildningssystem och sociala tjänster.

| O. | Utbildning, läs- och skrivkunnighet, kvinnors rättigheter, social rättvisa och en rättvis fördelning av statliga inkomster i samhället genom skattesystem, minskning av ojämlikheter samt bekämpning av korruption och skatteflykt är centrala faktorer för att bekämpa fundamentalism, våld och intolerans. |
| --- | --- |

O.

Utbildning, läs- och skrivkunnighet, kvinnors rättigheter, social rättvisa och en rättvis fördelning av statliga inkomster i samhället genom skattesystem, minskning av ojämlikheter samt bekämpning av korruption och skatteflykt är centrala faktorer för att bekämpa fundamentalism, våld och intolerans.

| P. | Terrorism utgör ett globalt hot, men världssamfundets insatser för att göra mer för att bekämpa Boko Haram i Nigeria har i viss mån varit avhängigt av ett fullständigt trovärdigt, ansvarsfullt och öppet val. |
| --- | --- |

P.

Terrorism utgör ett globalt hot, men världssamfundets insatser för att göra mer för att bekämpa Boko Haram i Nigeria har i viss mån varit avhängigt av ett fullständigt trovärdigt, ansvarsfullt och öppet val.

| Q. | Nigeria är fortfarande en ung och sårbar demokrati, och landet drabbades av extrema våldsamheter till följd av resultatet av 2011 års val och anklagelserna om valfusk. |
| --- | --- |

Q.

Nigeria är fortfarande en ung och sårbar demokrati, och landet drabbades av extrema våldsamheter till följd av resultatet av 2011 års val och anklagelserna om valfusk.

| R. | Den oberoende nationella valkommissionen sköt upp valen från den 14 och 28 februari 2015 till den 28 mars och 11 april 2015, för att ge regeringen möjlighet att vidta militära åtgärder mot Boko Haram, och en regional insats inleddes i mars 2015. |
| --- | --- |

R.

Den oberoende nationella valkommissionen sköt upp valen från den 14 och 28 februari 2015 till den 28 mars och 11 april 2015, för att ge regeringen möjlighet att vidta militära åtgärder mot Boko Haram, och en regional insats inleddes i mars 2015.

| S. | Det är främst Tchads armé som tillsammans med Niger och Kamerun strider mot Boko Haram, och dess fulla deltagande i kampen mot Boko Harams terrorister i Gamboru Ngala, Malam Fatori och Kangalam i Nigeria har bekräftats. Det höga pris som denna armé får betala i kriget mot terrorismen erkänns. Parlamentet uttrycker sin fulla solidaritet med de skadade och familjerna till de döda. |
| --- | --- |

S.

Det är främst Tchads armé som tillsammans med Niger och Kamerun strider mot Boko Haram, och dess fulla deltagande i kampen mot Boko Harams terrorister i Gamboru Ngala, Malam Fatori och Kangalam i Nigeria har bekräftats. Det höga pris som denna armé får betala i kriget mot terrorismen erkänns. Parlamentet uttrycker sin fulla solidaritet med de skadade och familjerna till de döda.

| T. | Valkampanjen ägde rum i ett spänt klimat, och incidenter av valrelaterat våld rapporterades från alla delar av landet, särskilt i de södra och sydvästra delarna. Boko Haram genomförde attacker för att föröka hindra folk från att rösta, kampanjbestämmelserna kränktes och det förekom röstköp. |
| --- | --- |

T.

Valkampanjen ägde rum i ett spänt klimat, och incidenter av valrelaterat våld rapporterades från alla delar av landet, särskilt i de södra och sydvästra delarna. Boko Haram genomförde attacker för att föröka hindra folk från att rösta, kampanjbestämmelserna kränktes och det förekom röstköp.

| U. | Lokala och internationella observatörer noterade systemsvagheter, särskilt vad gäller rösträkningen, de sittande makthavarnas missbruk av sin ställning och användningen av våld. Ingen systematisk manipulation observerades dock. |
| --- | --- |

U.

Lokala och internationella observatörer noterade systemsvagheter, särskilt vad gäller rösträkningen, de sittande makthavarnas missbruk av sin ställning och användningen av våld. Ingen systematisk manipulation observerades dock.

| V. | EU har genomfört ett långvarigt valobservatörsuppdrag på inbjudan av regeringen, i vilket en delegation från Europaparlamentet ingick. Afrikanska unionen, Samväldet och Ecowas genomförde också valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

V.

EU har genomfört ett långvarigt valobservatörsuppdrag på inbjudan av regeringen, i vilket en delegation från Europaparlamentet ingick. Afrikanska unionen, Samväldet och Ecowas genomförde också valobservatörsuppdrag.

| W. | General Muhammadu Buhari, presidentkandidat för oppositionspartiet All Progressive Congress (APC), utropades den 31 mars 2015 till segrare i valet, och den sittande presidenten erkände lugnt sitt nederlag. Oppositionen (APC) fick en majoritet av rösterna både för presidentposten samt i senaten och representanthuset i fyra av sex geopolitiska områden. |
| --- | --- |

W.

General Muhammadu Buhari, presidentkandidat för oppositionspartiet All Progressive Congress (APC), utropades den 31 mars 2015 till segrare i valet, och den sittande presidenten erkände lugnt sitt nederlag. Oppositionen (APC) fick en majoritet av rösterna både för presidentposten samt i senaten och representanthuset i fyra av sex geopolitiska områden.

| X. | Färre kvinnor valdes jämfört med 2011, då det redan uppvisades en negativ trend. |
| --- | --- |

X.

Färre kvinnor valdes jämfört med 2011, då det redan uppvisades en negativ trend.

| Y. | 17 procent av flickorna är gifta innan de fyller 15 år och barnäktenskapen utgör hela 76 procent i den nordvästra regionen. Nigeria har det högsta absoluta antalet fall av kvinnlig könsstympning i världen, som uppgår till runt en fjärdedel av de beräknade 115–130 miljoner könsstympade kvinnorna i världen. |
| --- | --- |

Y.

17 procent av flickorna är gifta innan de fyller 15 år och barnäktenskapen utgör hela 76 procent i den nordvästra regionen. Nigeria har det högsta absoluta antalet fall av kvinnlig könsstympning i världen, som uppgår till runt en fjärdedel av de beräknade 115–130 miljoner könsstympade kvinnorna i världen.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt det pågående och alltmer oroande våldet, däribland den fortsatta vågen av skott- och bombdåd, självmordsbombningar, sexuellt slaveri och annat sexuellt våld, kidnappningar och andra våldsdåd som terroristsekten Boko Haram begår mot civila, statliga och militära mål i Nigeria, vilket har lett till tusentals dödade och sårade människor och drivit hundratusentals på flykt, och vilket kan utgöra brott mot mänskligheten |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt det pågående och alltmer oroande våldet, däribland den fortsatta vågen av skott- och bombdåd, självmordsbombningar, sexuellt slaveri och annat sexuellt våld, kidnappningar och andra våldsdåd som terroristsekten Boko Haram begår mot civila, statliga och militära mål i Nigeria, vilket har lett till tusentals dödade och sårade människor och drivit hundratusentals på flykt, och vilket kan utgöra brott mot mänskligheten

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt massakern på oskyldiga män, kvinnor och barn, och står sida vid sida med det nigerianska folket i dess beslutsamhet att bekämpa alla former av terrorism i sitt land. Parlamentet hyllar alla journalisters och människorättsförsvararnas insatser för att fästa väldens uppmärksamhet vid Boko Harams extremism och de oskyldiga offren för deras våld. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt massakern på oskyldiga män, kvinnor och barn, och står sida vid sida med det nigerianska folket i dess beslutsamhet att bekämpa alla former av terrorism i sitt land. Parlamentet hyllar alla journalisters och människorättsförsvararnas insatser för att fästa väldens uppmärksamhet vid Boko Harams extremism och de oskyldiga offren för deras våld.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att ett år har gått sedan bortförandet av 276 flickor från en skola utanför Chibok, och enligt människorättsgrupper har minst ytterligare 2 000 flickor och kvinnor tillfångatagits. Parlamentet uppmanar regeringen och det internationella samfundet att göra allt som står i deras makt för att hitta de bortförda personerna och befria dem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att ett år har gått sedan bortförandet av 276 flickor från en skola utanför Chibok, och enligt människorättsgrupper har minst ytterligare 2 000 flickor och kvinnor tillfångatagits. Parlamentet uppmanar regeringen och det internationella samfundet att göra allt som står i deras makt för att hitta de bortförda personerna och befria dem.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den nyvalde presidenten att hålla sina vallöften och satsa alla resurser på att få ett slut på Boko Harams våld, återupprätta stabiliteten och säkerheten i hela landet och ta itu med de underliggande orsakerna till denna terrorism. Presidenten uppmanas särskilt att vidta kraftfullare åtgärder i kampen mot den interna korruptionen, vanskötseln och ineffektiviteten inom de statliga institutionerna och armén, som har gjort dessa oförmögna att hantera det gissel som Boko Haram utgör i norra delen av landet samt att vidta åtgärder för att beröva Boko Haram deras olagliga inkomstkällor, genom samarbete med grannländerna, särskilt med avseende på smuggling och olaglig handel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den nyvalde presidenten att hålla sina vallöften och satsa alla resurser på att få ett slut på Boko Harams våld, återupprätta stabiliteten och säkerheten i hela landet och ta itu med de underliggande orsakerna till denna terrorism. Presidenten uppmanas särskilt att vidta kraftfullare åtgärder i kampen mot den interna korruptionen, vanskötseln och ineffektiviteten inom de statliga institutionerna och armén, som har gjort dessa oförmögna att hantera det gissel som Boko Haram utgör i norra delen av landet samt att vidta åtgärder för att beröva Boko Haram deras olagliga inkomstkällor, genom samarbete med grannländerna, särskilt med avseende på smuggling och olaglig handel.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias religiösa auktoriteter och ledare att aktivt samarbeta med det civila samhället och offentliga myndigheter för att bekämpa extremism och radikalisering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Nigerias religiösa auktoriteter och ledare att aktivt samarbeta med det civila samhället och offentliga myndigheter för att bekämpa extremism och radikalisering.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar även de nya nigerianska myndigheterna att anta en färdplan för den sociala och ekonomiska utvecklingen i de nordliga och sydliga staterna för att komma till rätta med problemen med fattigdom och ojämlikhet, utbildningsmöjligheter och tillgång till hälso- och sjukvård och främja en rättvis fördelning av oljeintäkterna i samband med en decentralisering, vilka är en orsak till våldsspiralen. De nigerianska myndigheterna uppmanas också att på allvar vidta åtgärder för att få ett slut på kvinnlig könsstympning, barnäktenskap och barnarbete. EU bör använda alla sina verktyg för att främja åtgärderna och för att effektivt hindra olagliga finansiella flöden samt skattebedrägerier och skatteflykt, och främja demokratiskt internationellt samarbete i skattefrågor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar även de nya nigerianska myndigheterna att anta en färdplan för den sociala och ekonomiska utvecklingen i de nordliga och sydliga staterna för att komma till rätta med problemen med fattigdom och ojämlikhet, utbildningsmöjligheter och tillgång till hälso- och sjukvård och främja en rättvis fördelning av oljeintäkterna i samband med en decentralisering, vilka är en orsak till våldsspiralen. De nigerianska myndigheterna uppmanas också att på allvar vidta åtgärder för att få ett slut på kvinnlig könsstympning, barnäktenskap och barnarbete. EU bör använda alla sina verktyg för att främja åtgärderna och för att effektivt hindra olagliga finansiella flöden samt skattebedrägerier och skatteflykt, och främja demokratiskt internationellt samarbete i skattefrågor.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som uttrycktes på det regionala toppmötet i Niamey den 20 och 21 januari 2015 av de 13 deltagande länderna, särskilt Tchads militära engagemang för att tillsammans med Kamerun, Niger och Nigeria ta upp kampen mot terroristhoten från Boko Haram. Parlamentet efterlyser ökade regionala insatser, med hjälp av alla tillgängliga verktyg, i full överensstämmelse med folkrätten. Parlamentet uppmanar särskilt Ecowas att fortsätta genomförandet av sin nya strategi för terrorismbekämpning och att ägna särskild uppmärksamhet åt att hindra gränsöverskridande illegala flöden av vapen, stridande och smuggling. Parlamentet vidhåller att våldet utan detta samarbete sannolikt kommer att fortsätta och undergräva freden och stabiliteten i hela regionen. Parlamentet framhåller i detta hänseende att Boko Haram svurit trohet till Islamiska staten och att det är nödvändigt att förhindra att dessa två terroristorganisationer utökar sin samordning och sitt samarbete och att hotet utvidgas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som uttrycktes på det regionala toppmötet i Niamey den 20 och 21 januari 2015 av de 13 deltagande länderna, särskilt Tchads militära engagemang för att tillsammans med Kamerun, Niger och Nigeria ta upp kampen mot terroristhoten från Boko Haram. Parlamentet efterlyser ökade regionala insatser, med hjälp av alla tillgängliga verktyg, i full överensstämmelse med folkrätten. Parlamentet uppmanar särskilt Ecowas att fortsätta genomförandet av sin nya strategi för terrorismbekämpning och att ägna särskild uppmärksamhet åt att hindra gränsöverskridande illegala flöden av vapen, stridande och smuggling. Parlamentet vidhåller att våldet utan detta samarbete sannolikt kommer att fortsätta och undergräva freden och stabiliteten i hela regionen. Parlamentet framhåller i detta hänseende att Boko Haram svurit trohet till Islamiska staten och att det är nödvändigt att förhindra att dessa två terroristorganisationer utökar sin samordning och sitt samarbete och att hotet utvidgas.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd, och uppmanar Afrikanska unionen att skyndsamt inleda konkreta åtgärder tillsammans med alla berörda länder för att samordna kampen mot terroristgrupper i Sahelregionen. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att stödja utvecklingen av regionala mekanismer för konflikthantering såsom den afrikanska beredskapsstyrkan samt möjligheten att använda den fredsbevarande resursen för Afrika och EU:s krishanteringsverktyg. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd, och uppmanar Afrikanska unionen att skyndsamt inleda konkreta åtgärder tillsammans med alla berörda länder för att samordna kampen mot terroristgrupper i Sahelregionen. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att stödja utvecklingen av regionala mekanismer för konflikthantering såsom den afrikanska beredskapsstyrkan samt möjligheten att använda den fredsbevarande resursen för Afrika och EU:s krishanteringsverktyg.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen det internationella samfundet att göra mer för att hjälpa den nigerianska regeringen att bekämpa Boko Haram och att ta upp de grundläggande orsakerna till terrorism, eftersom endast ett globalt svar kan säkerställa att våld och fundamentalism upphör för gott. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen det internationella samfundet att göra mer för att hjälpa den nigerianska regeringen att bekämpa Boko Haram och att ta upp de grundläggande orsakerna till terrorism, eftersom endast ett globalt svar kan säkerställa att våld och fundamentalism upphör för gott.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fullgöra sitt åtagande att tillhandahålla ett brett utbud av politiskt, utvecklingsrelaterat och humanitärt stöd till Nigeria och dess folk i kampen mot hotet från Boko Haram och för att säkerställa landets utveckling. EU måste fortsätta den politiska dialogen med Nigeria i enlighet med artikel 8 i det reviderade Cotonouavtalet, och att i samband därmed ta upp frågor som är kopplade till de grundläggande mänskliga rättigheterna, däribland tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet och förbud av alla former av diskriminering, i enlighet med internationella, regionala och nationella människorättsinstrument. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fullgöra sitt åtagande att tillhandahålla ett brett utbud av politiskt, utvecklingsrelaterat och humanitärt stöd till Nigeria och dess folk i kampen mot hotet från Boko Haram och för att säkerställa landets utveckling. EU måste fortsätta den politiska dialogen med Nigeria i enlighet med artikel 8 i det reviderade Cotonouavtalet, och att i samband därmed ta upp frågor som är kopplade till de grundläggande mänskliga rättigheterna, däribland tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet och förbud av alla former av diskriminering, i enlighet med internationella, regionala och nationella människorättsinstrument.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar även det internationella samfundet att hjälpa de nigerianska flyktingarna i grannländerna. EU:s medlemsstater måste utan dröjsmål upprätta ett trovärdigt och holistiskt europeiskt system för att hantera migrationsvägarna från Afrika söder om Sahara till Mellanöstern och norra Afrika, erbjuda möjligheter till hållbar utveckling till ursprungsländer såsom Nigeria och få ett slut på de mänskliga tragedier som utspelar sig på dessa vägar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar även det internationella samfundet att hjälpa de nigerianska flyktingarna i grannländerna. EU:s medlemsstater måste utan dröjsmål upprätta ett trovärdigt och holistiskt europeiskt system för att hantera migrationsvägarna från Afrika söder om Sahara till Mellanöstern och norra Afrika, erbjuda möjligheter till hållbar utveckling till ursprungsländer såsom Nigeria och få ett slut på de mänskliga tragedier som utspelar sig på dessa vägar.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU att undersöka hur Boko Haram finansieras och lyfta frågan om öppenhet i handeln med naturtillgångar, inbegripet olja, för att undvika att företag underblåser konflikter. Parlamentet uppmanar de nigerianska myndigheterna och utländska företag att bidra till stärkandet av styrningen inom utvinningssektorn genom att hålla sig till utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och offentliggöra hur mycket företag betalar till den nigerianska staten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU att undersöka hur Boko Haram finansieras och lyfta frågan om öppenhet i handeln med naturtillgångar, inbegripet olja, för att undvika att företag underblåser konflikter. Parlamentet uppmanar de nigerianska myndigheterna och utländska företag att bidra till stärkandet av styrningen inom utvinningssektorn genom att hålla sig till utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och offentliggöra hur mycket företag betalar till den nigerianska staten.

| 13. | Europaparlamentet anser Nigerias regering har rättigheten och ansvaret att försvara sin befolkning mot terrorism, men insisterar på att sådana insatser måste genomföras med respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser Nigerias regering har rättigheten och ansvaret att försvara sin befolkning mot terrorism, men insisterar på att sådana insatser måste genomföras med respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser en grundlig utredning av anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna, däribland utomrättsliga avrättningar, tortyr, godtyckliga gripanden och utpressningsrelaterade övergrepp. Parlamentet anser att sådana metoder inte kan försvaras som ett sätt att bekämpa det hot som Boko Haram och andra terrororganisationer utgör. Parlamentet anser att Nigerias rättssystem behöver reformeras omgående för att säkerställa effektiv rättskipning i brottmål i syfte att bekämpa terrorism, och att även Nigerias statliga säkerhetsstyrkor behöver reformeras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet efterlyser en grundlig utredning av anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna, däribland utomrättsliga avrättningar, tortyr, godtyckliga gripanden och utpressningsrelaterade övergrepp. Parlamentet anser att sådana metoder inte kan försvaras som ett sätt att bekämpa det hot som Boko Haram och andra terrororganisationer utgör. Parlamentet anser att Nigerias rättssystem behöver reformeras omgående för att säkerställa effektiv rättskipning i brottmål i syfte att bekämpa terrorism, och att även Nigerias statliga säkerhetsstyrkor behöver reformeras.

| 15. | Europaparlamentet kräver att sårade soldater får lämplig behandling och flickor och kvinnor som utsätts för våldtäkt i samband med väpnade konflikter erbjuds alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa vid EU-finansierade humanitära inrättningar, i enlighet med Genèvekonventionens artikel 3 som föreskriver att sårade och sjuka ska få all den läkarvård deras situation kräver, utan negativ åtskillnad. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att sårade soldater får lämplig behandling och flickor och kvinnor som utsätts för våldtäkt i samband med väpnade konflikter erbjuds alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa vid EU-finansierade humanitära inrättningar, i enlighet med Genèvekonventionens artikel 3 som föreskriver att sårade och sjuka ska få all den läkarvård deras situation kräver, utan negativ åtskillnad.

| 16. | Europaparlamentet gratulerar general Muhammadu Buhari från All Progressives Congress (APC) till att ha vunnit presidentvalet och alla från samtliga partier som har fått en plats i senaten och representanthuset, eller har valts till guvernör eller ledamöter i parlamentet. Parlamentet lovordar de kandidater som lugnt har erkänt sitt nederlag, till att börja med den sittande presidenten och kandidaten Goodluck Jonathan, och välkomnar alla politiska partiers och kandidaters fortsatta åtagande att respektera fredliga val och uppmanar dem till att även i fortsättningen acceptera resultaten utan våldsamheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet gratulerar general Muhammadu Buhari från All Progressives Congress (APC) till att ha vunnit presidentvalet och alla från samtliga partier som har fått en plats i senaten och representanthuset, eller har valts till guvernör eller ledamöter i parlamentet. Parlamentet lovordar de kandidater som lugnt har erkänt sitt nederlag, till att börja med den sittande presidenten och kandidaten Goodluck Jonathan, och välkomnar alla politiska partiers och kandidaters fortsatta åtagande att respektera fredliga val och uppmanar dem till att även i fortsättningen acceptera resultaten utan våldsamheter.

| 17. | Europaparlamentet gratulerar det nigerianska folket för dess engagemang för demokrati och dess mobilisering under valprocessen och uppmanar de nigerianska myndigheterna att införa god styrning och främja mer ansvarstagande demokratiska institutioner. Ett maktskifte genom allmänna val visar på en förstärkning av demokratin i Nigeria och kan utgöra modell för andra afrikanska länder. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet gratulerar det nigerianska folket för dess engagemang för demokrati och dess mobilisering under valprocessen och uppmanar de nigerianska myndigheterna att införa god styrning och främja mer ansvarstagande demokratiska institutioner. Ett maktskifte genom allmänna val visar på en förstärkning av demokratin i Nigeria och kan utgöra modell för andra afrikanska länder.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet med vilken Nigerias oberoende nationella valkommission har genomfört en trovärdig och så transparent och rättvis valprocess som möjligt trots de inre och yttre problem och påtryckningar som den varit föremål för, och särskilt att personer med funktionsnedsättning har fått delta. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet med vilken Nigerias oberoende nationella valkommission har genomfört en trovärdig och så transparent och rättvis valprocess som möjligt trots de inre och yttre problem och påtryckningar som den varit föremål för, och särskilt att personer med funktionsnedsättning har fått delta.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar offren för missförhållanden att framföra sina klagomål via officiella mekanismer för tvistlösning, och uppmanar de nigerianska myndigheterna att för var och en av klagomålen genomföra en trovärdig utredning och rättslig prövning. Parlamentet uppmanar EU att stödja utvecklingen av dessa mekanismer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar offren för missförhållanden att framföra sina klagomål via officiella mekanismer för tvistlösning, och uppmanar de nigerianska myndigheterna att för var och en av klagomålen genomföra en trovärdig utredning och rättslig prövning. Parlamentet uppmanar EU att stödja utvecklingen av dessa mekanismer.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar den nigerianska regeringen att främja kvinnors deltagande i samhällslivet och det politiska livet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar den nigerianska regeringen att främja kvinnors deltagande i samhällslivet och det politiska livet.

| 21. | Europaparlamentet upprepar att lagen mot homosexualitet och dödsstraffet bör avskaffas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar att lagen mot homosexualitet och dödsstraffet bör avskaffas.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar de nigerianska myndigheterna att vidta akuta åtgärder i Nigerdeltat, bland annat åtgärder för att få slut på olaglig oljerelaterad verksamhet och att tillhandahålla hjälp för personer som utsatts för förorening. EU och medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla teknisk expertis och resurser för att återställa området. Parlamentet begär att alla företag som är verksamma i området bedriver sin verksamhet enligt högsta internationella standard och avstår från alla åtgärder som kan inverka negativt på miljön och lokalsamhällena. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar de nigerianska myndigheterna att vidta akuta åtgärder i Nigerdeltat, bland annat åtgärder för att få slut på olaglig oljerelaterad verksamhet och att tillhandahålla hjälp för personer som utsatts för förorening. EU och medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla teknisk expertis och resurser för att återställa området. Parlamentet begär att alla företag som är verksamma i området bedriver sin verksamhet enligt högsta internationella standard och avstår från alla åtgärder som kan inverka negativt på miljön och lokalsamhällena.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Nigerias regering och parlament samt Afrikanska unionens och Ecowas representanter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Nigerias regering och parlament samt Afrikanska unionens och Ecowas representanter.

---

(1)  EUT L 160, 29.5.2014, s. 27.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/101 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/101

---

P8_TA(2015)0186

Fallet Nadija Savtjenko

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om fallet Nadja Savtjenko (2015/2663(RSP))

(2016/C 346/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina, särskilt resolutionen av den 12 mars 2015 om mordet på den ryska oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (1) och resolutionen av den 15 januari 2015 om situationen i Ukraina (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina, särskilt resolutionen av den 12 mars 2015 om mordet på den ryska oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (1) och resolutionen av den 15 januari 2015 om situationen i Ukraina (2),

| — | med beaktande av uttalandet av den 4 mars 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det fortsatta frihetsberövandet av Nadja Savtjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 4 mars 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det fortsatta frihetsberövandet av Nadja Savtjenko,

| — | med beaktande av åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen som antogs och undertecknades i Minsk den 12 februari 2015 och godkändes i sin helhet genom FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen som antogs och undertecknades i Minsk den 12 februari 2015 och godkändes i sin helhet genom FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015,

| — | med beaktande av EU:s uttalande av den 16 april 2015 om bortförande och olagligt frihetsberövande av ukrainska medborgare av Ryska federationen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande av den 16 april 2015 om bortförande och olagligt frihetsberövande av ukrainska medborgare av Ryska federationen,

| — | med beaktande av bestämmelserna i internationell humanitär rätt, särskilt den tredje Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 om behandlingen av krigsfångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i internationell humanitär rätt, särskilt den tredje Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 om behandlingen av krigsfångar,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Ukrainas president, Europeiska rådets ordförande och Europeiska kommissionens ordförande till följd av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ukraina där en uppmaning utgick om omedelbart frisläppande av alla personer som hålls som gisslan och olagligen frihetsberövats, däribland Nadja Savtjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Ukrainas president, Europeiska rådets ordförande och Europeiska kommissionens ordförande till följd av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ukraina där en uppmaning utgick om omedelbart frisläppande av alla personer som hålls som gisslan och olagligen frihetsberövats, däribland Nadja Savtjenko,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De proryska militanta anhängarna av den så kallade Folkrepubliken Luhansk i östra Ukraina förde olagligen bort löjtnant Nadja Savtjenko, militärpilot och tidigare officer i den ukrainska försvarsmakten, på ukrainskt territorium den 18 juni 2014, frihetsberövade henne och transporterade henne olagligen till Ryska federationen, |
| --- | --- |

A.

De proryska militanta anhängarna av den så kallade Folkrepubliken Luhansk i östra Ukraina förde olagligen bort löjtnant Nadja Savtjenko, militärpilot och tidigare officer i den ukrainska försvarsmakten, på ukrainskt territorium den 18 juni 2014, frihetsberövade henne och transporterade henne olagligen till Ryska federationen,

| B. | Savtjenko, född 1981, har en förtjänstfull militär karriär bakom sig som den enda kvinnliga soldaten i de ukrainska fredsbevarande styrkorna i Irak och som den första kvinnan att ta värvning i Ukrainas flygvapenakademi. Vid tiden för bortförandet deltog hon frivilligt i striderna i östra Ukraina som en del av Ajdar-bataljonen. |
| --- | --- |

B.

Savtjenko, född 1981, har en förtjänstfull militär karriär bakom sig som den enda kvinnliga soldaten i de ukrainska fredsbevarande styrkorna i Irak och som den första kvinnan att ta värvning i Ukrainas flygvapenakademi. Vid tiden för bortförandet deltog hon frivilligt i striderna i östra Ukraina som en del av Ajdar-bataljonen.

| C. | Ryska utredningskommittén meddelade den 24 april 2015 det slutliga åtalet mot Nadja Savtjenko där hon anklagas för att medhjälp till mordet på två eller flera personer, medhjälp till mordförsök på två eller flera personer samt för att olagligen ha överskridit gränsen till Ryska federationen. |
| --- | --- |

C.

Ryska utredningskommittén meddelade den 24 april 2015 det slutliga åtalet mot Nadja Savtjenko där hon anklagas för att medhjälp till mordet på två eller flera personer, medhjälp till mordförsök på två eller flera personer samt för att olagligen ha överskridit gränsen till Ryska federationen.

| D. | Nadja Savtjenko är ledamot av Verchovna Rada och Ukrainas delegation till Europarådets parlamentariska församling. Europarådets parlamentariska församlings utskott för arbetsordningen, immunitet och institutionella frågor har bekräftat hennes immunitet. Ryska federationen avvisar Nadja Savtjenkos diplomatiska immunitet som ledamot av Verchovna Rada. Det internationella samfundet har gjort flera försök att få Nadja Savtjenko frigiven, inte minst genom Europarådets parlamentariska församlings resolution 2034 (2015), som uppmanar till hennes omedelbara frisläppande och till respekt för hennes parlamentariska immunitet som ledamot av Ukrainas delegation till Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

D.

Nadja Savtjenko är ledamot av Verchovna Rada och Ukrainas delegation till Europarådets parlamentariska församling. Europarådets parlamentariska församlings utskott för arbetsordningen, immunitet och institutionella frågor har bekräftat hennes immunitet. Ryska federationen avvisar Nadja Savtjenkos diplomatiska immunitet som ledamot av Verchovna Rada. Det internationella samfundet har gjort flera försök att få Nadja Savtjenko frigiven, inte minst genom Europarådets parlamentariska församlings resolution 2034 (2015), som uppmanar till hennes omedelbara frisläppande och till respekt för hennes parlamentariska immunitet som ledamot av Ukrainas delegation till Europarådets parlamentariska församling.

| E. | Ryska federationen har gått med på att utväxla alla politiska fångar och olagligen frihetsberövade personer inom ramen för Minskavtalen enligt principen ”alla i utbyte mot alla”, vilket skulle ske senast den femte dagen efter tillbakadragandet av tunga vapen. Nadja Savtjenko har vid ett flertal tillfällen erbjudits amnesti på villkor att hon erkänner sin skuld. |
| --- | --- |

E.

Ryska federationen har gått med på att utväxla alla politiska fångar och olagligen frihetsberövade personer inom ramen för Minskavtalen enligt principen ”alla i utbyte mot alla”, vilket skulle ske senast den femte dagen efter tillbakadragandet av tunga vapen. Nadja Savtjenko har vid ett flertal tillfällen erbjudits amnesti på villkor att hon erkänner sin skuld.

| F. | Nadja Savtjenko har hungerstrejkat i över tre månader i protest mot sitt olagliga frihetsberövande. Hon har utsatts för ofrivilliga psykiatriska undersökningar och behandlingar. De Moskvabaserade domstolarna har avvisat Nadja Savtjenkos överklaganden av sitt frihetsberövande i väntan på rättegång. Under tiden har hennes hälsotillstånd försämrats. EU och flera medlemsstater har mot denna bakgrund uttryckt sin djupt mänskliga oro. Flera överklaganden har gjorts till FN:s råd för mänskliga rättigheter och Internationella röda korset för att Nadja Savtjenko ska sättas på fri fot. |
| --- | --- |

F.

Nadja Savtjenko har hungerstrejkat i över tre månader i protest mot sitt olagliga frihetsberövande. Hon har utsatts för ofrivilliga psykiatriska undersökningar och behandlingar. De Moskvabaserade domstolarna har avvisat Nadja Savtjenkos överklaganden av sitt frihetsberövande i väntan på rättegång. Under tiden har hennes hälsotillstånd försämrats. EU och flera medlemsstater har mot denna bakgrund uttryckt sin djupt mänskliga oro. Flera överklaganden har gjorts till FN:s råd för mänskliga rättigheter och Internationella röda korset för att Nadja Savtjenko ska sättas på fri fot.

| 1. | Europaparlamentet kräver att Nadja Savtjenko omedelbart och villkorslöst friges. Parlamentet fördömer Ryska federationen för det olagliga bortförandet, frihetsberövandet med nästan ett år i fängelse och brottsutredningen av Nadja Savtjenko. Parlamentet kräver att ryska myndigheter respekterar sitt internationella åtagande inom ramen för Minskavtalen, särskilt det överenskomna åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen. Parlamentet anser att Ryssland varken har rättslig grund eller jurisdiktion att vidta någon som helst åtgärd mot Nadja Savtjenko, såsom frihetsberövande, brottsutredning eller åtal. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kräver att Nadja Savtjenko omedelbart och villkorslöst friges. Parlamentet fördömer Ryska federationen för det olagliga bortförandet, frihetsberövandet med nästan ett år i fängelse och brottsutredningen av Nadja Savtjenko. Parlamentet kräver att ryska myndigheter respekterar sitt internationella åtagande inom ramen för Minskavtalen, särskilt det överenskomna åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen. Parlamentet anser att Ryssland varken har rättslig grund eller jurisdiktion att vidta någon som helst åtgärd mot Nadja Savtjenko, såsom frihetsberövande, brottsutredning eller åtal.

| 2. | Europaparlamentet menar att Nadja Savtjenkos frihetsberövande som krigsfånge i ett fängelse i Ryssland strider mot Genèvekonventionen. Parlamentet understryker att de som bär ansvaret för hennes olagliga frihetsberövande i Ryssland kan komma att åläggas sanktioner eller ställas inför rättsliga förfaranden för sina handlingar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet menar att Nadja Savtjenkos frihetsberövande som krigsfånge i ett fängelse i Ryssland strider mot Genèvekonventionen. Parlamentet understryker att de som bär ansvaret för hennes olagliga frihetsberövande i Ryssland kan komma att åläggas sanktioner eller ställas inför rättsliga förfaranden för sina handlingar.

| 3. | Europaparlamentet påminner de ryska myndigheterna om att Savtjenkos hälsotillstånd fortfarande är extremt bräckligt och att de bär direkt ansvar för hennes säkerhet och välbefinnande. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att ge opartiska internationella läkare tillträde till Savtjenko och samtidigt se till att varje medicinsk eller psykologisk undersökning enbart genomförs med Savtjenkos medgivande och att det då tas hänsyn till konsekvenserna av hennes hungerstrejk på längre sikt. Parlamentet uppmanar Ryssland att tillåta internationella humanitära organisationer att ha permanent tillträde till henne. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner de ryska myndigheterna om att Savtjenkos hälsotillstånd fortfarande är extremt bräckligt och att de bär direkt ansvar för hennes säkerhet och välbefinnande. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att ge opartiska internationella läkare tillträde till Savtjenko och samtidigt se till att varje medicinsk eller psykologisk undersökning enbart genomförs med Savtjenkos medgivande och att det då tas hänsyn till konsekvenserna av hennes hungerstrejk på längre sikt. Parlamentet uppmanar Ryssland att tillåta internationella humanitära organisationer att ha permanent tillträde till henne.

| 4. | Europaparlamentet kräver att alla andra ukrainska medborgare omedelbart friges, däribland filmregissör Oleh Sentsov och Chaiser Dzjemilev, som hålls olagligen frihetsberövade i Ryssland. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att alla andra ukrainska medborgare omedelbart friges, däribland filmregissör Oleh Sentsov och Chaiser Dzjemilev, som hålls olagligen frihetsberövade i Ryssland.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Frankrikes president och Tysklands förbundskansler samt relevanta utrikesministrar att ta upp frågan om Nadja Savtjenkos frigivande vid nästa möte med kontaktgruppen för genomförande av Minskavtalen i Normandieformatet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta att följa fallet Nadja Savtjenko nära och ta upp det i olika format och möten med ryska myndigheter, samt hålla Europaparlamentet informerat om resultaten av dessa ansträngningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Frankrikes president och Tysklands förbundskansler samt relevanta utrikesministrar att ta upp frågan om Nadja Savtjenkos frigivande vid nästa möte med kontaktgruppen för genomförande av Minskavtalen i Normandieformatet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta att följa fallet Nadja Savtjenko nära och ta upp det i olika format och möten med ryska myndigheter, samt hålla Europaparlamentet informerat om resultaten av dessa ansträngningar.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att Nadja Savtjenkos frigivande inte bara är ett nödvändigt steg mot förbättrade förbindelser mellan Ukraina och Ryssland, utan även skulle visa respekt för erkännandet av grundläggande mänskliga rättigheter från ryska myndigheters sida. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att Nadja Savtjenkos frigivande inte bara är ett nödvändigt steg mot förbättrade förbindelser mellan Ukraina och Ryssland, utan även skulle visa respekt för erkännandet av grundläggande mänskliga rättigheter från ryska myndigheters sida.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att Nadja Savtjenko valdes till ledamot av det ukrainska parlamentet i det allmänna ukrainska valet i oktober 2014, att hon ingår i Ukrainas delegation till Europarådets parlamentariska församling och därför beviljats internationell immunitet. Parlamentet påminner Ryssland om dess skyldighet att respektera hennes immunitet som ledamot av Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att Nadja Savtjenko valdes till ledamot av det ukrainska parlamentet i det allmänna ukrainska valet i oktober 2014, att hon ingår i Ukrainas delegation till Europarådets parlamentariska församling och därför beviljats internationell immunitet. Parlamentet påminner Ryssland om dess skyldighet att respektera hennes immunitet som ledamot av Europarådets parlamentariska församling.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Ryska federationens president, regering och parlament, Ukrainas president, regering och parlament samt ordföranden för Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Ryska federationens president, regering och parlament, Ukrainas president, regering och parlament samt ordföranden för Europarådets parlamentariska församling.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0074.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0011.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/103

---

P8_TA(2015)0187

Situationen i flyktinglägret Yarmouk i Syrien

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om situationen i flyktinglägret i Yarmuk i Syrien (2015/2664(RSP))

(2016/C 346/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationell humanitär rätt,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 april 2015 om situationen i Yarmuk i Syrien från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionsledamoten med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 april 2015 om situationen i Yarmuk i Syrien från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionsledamoten med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 april 2015 från vice ordföranden/den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om situationen i det palestinska flyktinglägret i Yarmuk i Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 april 2015 från vice ordföranden/den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om situationen i det palestinska flyktinglägret i Yarmuk i Syrien,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2139 (2014), 2165 (2014) och 2191 (2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2139 (2014), 2165 (2014) och 2191 (2014),

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 1 april 2015 attackerade IS/Daish det palestinska flyktinglägret i Yarmuk. Assadregimen fortsatte att utsätta lägret för artillerianfall och flygbombningar som svar på IS-attacken, och intensiva gatustrider utspelade sig i hela lägret mellan å ena sidan Assadfientliga väpnade oppositionsgrupper och Aknaf Bait al-Makdis och å andra sidan IS/Daish och Jabhat al-Nusra. Den 16 april 2015 tvingade palestinska militära enheter, understödda av syriska rebeller, IS/Daishs stridande att retirera från lägret. I och med IS/Daishs reträtt står lägret mer eller mindre under al-Qaida-anknutna Jabhat al-Nusras kontroll. |
| --- | --- |

A.

Den 1 april 2015 attackerade IS/Daish det palestinska flyktinglägret i Yarmuk. Assadregimen fortsatte att utsätta lägret för artillerianfall och flygbombningar som svar på IS-attacken, och intensiva gatustrider utspelade sig i hela lägret mellan å ena sidan Assadfientliga väpnade oppositionsgrupper och Aknaf Bait al-Makdis och å andra sidan IS/Daish och Jabhat al-Nusra. Den 16 april 2015 tvingade palestinska militära enheter, understödda av syriska rebeller, IS/Daishs stridande att retirera från lägret. I och med IS/Daishs reträtt står lägret mer eller mindre under al-Qaida-anknutna Jabhat al-Nusras kontroll.

| B. | Yarmuk, det största palestinska flyktinglägret i Syrien, som upprättades 1957 för att ta emot människor på flykt undan den arabisk-israeliska konflikten, har dragits in i strider mellan den syriska regeringen och väpnade grupper som Jabhat al-Nusra och Fria syriska armén. Före den syriska konflikten bodde mer än 160 000 civila i lägret, i dag återstår endast 18 000. |
| --- | --- |

B.

Yarmuk, det största palestinska flyktinglägret i Syrien, som upprättades 1957 för att ta emot människor på flykt undan den arabisk-israeliska konflikten, har dragits in i strider mellan den syriska regeringen och väpnade grupper som Jabhat al-Nusra och Fria syriska armén. Före den syriska konflikten bodde mer än 160 000 civila i lägret, i dag återstår endast 18 000.

| C. | De 480 000 palestinska flyktingarna utgör fortsatt en särskilt känslig grupp i krisen i Syrien. De är utspridda i mer än 60 läger över hela regionen. 95 % av de palestinska flyktingarna är för närvarande beroende av Förenta nationernas hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) för att kunna tillgodose sina dagliga behov i fråga om livsmedel, vatten och vård. |
| --- | --- |

C.

De 480 000 palestinska flyktingarna utgör fortsatt en särskilt känslig grupp i krisen i Syrien. De är utspridda i mer än 60 läger över hela regionen. 95 % av de palestinska flyktingarna är för närvarande beroende av Förenta nationernas hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) för att kunna tillgodose sina dagliga behov i fråga om livsmedel, vatten och vård.

| D. | Civilbefolkningen i Yarmuklägret har varit under belägring sedan december 2012 och har utsatts för urskillningslösa bombningar och artillerianfall av Assadregimen; de sitter alltjämt fast inuti lägret. Enligt UNRWA är 18 000 palestinska och syriska civila i Yarmuk, däribland 3 500 barn, i behov av de allra mest grundläggande formerna av humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

D.

Civilbefolkningen i Yarmuklägret har varit under belägring sedan december 2012 och har utsatts för urskillningslösa bombningar och artillerianfall av Assadregimen; de sitter alltjämt fast inuti lägret. Enligt UNRWA är 18 000 palestinska och syriska civila i Yarmuk, däribland 3 500 barn, i behov av de allra mest grundläggande formerna av humanitärt bistånd.

| E. | En permanent hälsokris råder i lägret; en tyfoidepidemi bröt ut 2014, och hepatit A och vattenrelaterade sjukdomar är endemiska, liksom undernäring, med alla konsekvenser detta innebär. |
| --- | --- |

E.

En permanent hälsokris råder i lägret; en tyfoidepidemi bröt ut 2014, och hepatit A och vattenrelaterade sjukdomar är endemiska, liksom undernäring, med alla konsekvenser detta innebär.

| F. | FN:s säkerhetsråd har uppmanat alla parter i det syriska inbördeskriget att bevilja humanitärt tillträde till Yarmuklägret och att tillåta att humanitärt bistånd obehindrat når dit. |
| --- | --- |

F.

FN:s säkerhetsråd har uppmanat alla parter i det syriska inbördeskriget att bevilja humanitärt tillträde till Yarmuklägret och att tillåta att humanitärt bistånd obehindrat når dit.

| G. | Kommissionen har frigjort ett omedelbart katastrofbistånd på 2,5 miljoner euro som ska bidra till UNRWA:s insatser för att ge livräddande bistånd till palestinska flyktingar i Syrien i form av kontanter och katastrofhjälp. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har frigjort ett omedelbart katastrofbistånd på 2,5 miljoner euro som ska bidra till UNRWA:s insatser för att ge livräddande bistånd till palestinska flyktingar i Syrien i form av kontanter och katastrofhjälp.

| H. | Dessutom, och som en del av EU:s humanitära bistånd till Syrien under 2015, kommer man med hjälp av stöd att främja snabba humanitära insatser som är inriktade på att tillgodose utsatta familjers behov. Biståndet omfattar alla de delar av Syrien som har påverkats av konflikten, med särskilt fokus på den senaste tidens våldshandlingar i Yarmuk, Idlib, Dara och Aleppo. |
| --- | --- |

H.

Dessutom, och som en del av EU:s humanitära bistånd till Syrien under 2015, kommer man med hjälp av stöd att främja snabba humanitära insatser som är inriktade på att tillgodose utsatta familjers behov. Biståndet omfattar alla de delar av Syrien som har påverkats av konflikten, med särskilt fokus på den senaste tidens våldshandlingar i Yarmuk, Idlib, Dara och Aleppo.

| I. | Det faktum att den syriska regimen och andra stridande parter konsekvent vägrar låta humanitära insatser nå fram till flyktingarna i Yarmuklägret strider mot internationell humanitär rätt. UNRWA:s kapacitet att hålla igång livräddande katastrofinsatser som svar på akuta utvecklingsförlopp, som det i Yarmuk, undergrävs allvarligt av den kroniska underfinansieringen av humanitära insatser inuti Syrien. |
| --- | --- |

I.

Det faktum att den syriska regimen och andra stridande parter konsekvent vägrar låta humanitära insatser nå fram till flyktingarna i Yarmuklägret strider mot internationell humanitär rätt. UNRWA:s kapacitet att hålla igång livräddande katastrofinsatser som svar på akuta utvecklingsförlopp, som det i Yarmuk, undergrävs allvarligt av den kroniska underfinansieringen av humanitära insatser inuti Syrien.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den fortsatt försämrade säkerhetsmässiga och humanitära situationen i Syrien, särskilt i det palestinska flyktinglägret i Yarmuk och i andra palestinska läger. Parlamentet upprepar sitt starka engagemang till stöd för offren i den syriska konflikten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den fortsatt försämrade säkerhetsmässiga och humanitära situationen i Syrien, särskilt i det palestinska flyktinglägret i Yarmuk och i andra palestinska läger. Parlamentet upprepar sitt starka engagemang till stöd för offren i den syriska konflikten.

| 2. | Europaparlamentet fördömer IS/Daishs och Jabhat al-Nusras övertagande av Yarmuklägret och de terrorhandlingar de utfört, liksom Assadregimens belägring av Yarmuk och bombningen av lägret, bland annat genom tunnbomber, som utsätter den drabbade befolkningen för ett fasansfullt lidande. Parlamentet begär att belägringen omedelbart ska upphävas och att alla attacker mot civilbefolkningen ska upphöra. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer IS/Daishs och Jabhat al-Nusras övertagande av Yarmuklägret och de terrorhandlingar de utfört, liksom Assadregimens belägring av Yarmuk och bombningen av lägret, bland annat genom tunnbomber, som utsätter den drabbade befolkningen för ett fasansfullt lidande. Parlamentet begär att belägringen omedelbart ska upphävas och att alla attacker mot civilbefolkningen ska upphöra.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker oro över alla människorättsförsvarare som är frihetsberövade i Yarmuklägret och dem som för närvarande hålls i förvar av de syriska säkerhetsstyrkorna. Parlamentet uppmanar alla väpnade grupper i Yarmuklägret att sluta upp att använda människorättsförsvarare som måltavla. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker oro över alla människorättsförsvarare som är frihetsberövade i Yarmuklägret och dem som för närvarande hålls i förvar av de syriska säkerhetsstyrkorna. Parlamentet uppmanar alla väpnade grupper i Yarmuklägret att sluta upp att använda människorättsförsvarare som måltavla.

| 4. | Europaparlamentet begär att Yarmuks neutrala status ska respekteras och att civilbefolkningen i lägret ska skyddas, särskilt kvinnor och barn, samt att sjukvårdsanläggningar, skolor och tillflyktsorter ska säkras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att Yarmuks neutrala status ska respekteras och att civilbefolkningen i lägret ska skyddas, särskilt kvinnor och barn, samt att sjukvårdsanläggningar, skolor och tillflyktsorter ska säkras.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det krig som pågår i Syrien, tillsammans med hotet från IS/Daish, utgör en allvarlig fara för folket i Syrien och i Mellanöstern överlag. Parlamentet uppmanar EU att bidra till gemensamma insatser för att lindra den humanitära krisen samt att medverka till att hjälpa grannländerna att ge skydd åt flyktingar från konflikten i Syrien, av vilka många mister livet på båtar i Medelhavet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det krig som pågår i Syrien, tillsammans med hotet från IS/Daish, utgör en allvarlig fara för folket i Syrien och i Mellanöstern överlag. Parlamentet uppmanar EU att bidra till gemensamma insatser för att lindra den humanitära krisen samt att medverka till att hjälpa grannländerna att ge skydd åt flyktingar från konflikten i Syrien, av vilka många mister livet på båtar i Medelhavet.

| 6. | Europaparlamentet begär att FN:s säkerhets resolutioner 2139 (2014), 2165 (2014) och 2191 (2014) ska genomföras över hela Syriens territorium. Parlamentet uppmanar med kraft alla konfliktparter att bevilja UNRWA, Internationella rödakorskommittén och andra internationella biståndsorganisationer obehindrat tillträde till flyktinglägret i Yarmuk, möjliggöra omedelbart och villkorslöst humanitärt tillträde, evakuera sårade civilpersoner och garantera säker passage för alla civila som vill lämna lägret. Parlamentet vill att det upprättas humanitära korridorer som varken kontrolleras av den syriska regimen eller av IS/Daish och Jabhat al-Nusra, med tanke på deras grova och kontinuerliga kränkningar av internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att FN:s säkerhets resolutioner 2139 (2014), 2165 (2014) och 2191 (2014) ska genomföras över hela Syriens territorium. Parlamentet uppmanar med kraft alla konfliktparter att bevilja UNRWA, Internationella rödakorskommittén och andra internationella biståndsorganisationer obehindrat tillträde till flyktinglägret i Yarmuk, möjliggöra omedelbart och villkorslöst humanitärt tillträde, evakuera sårade civilpersoner och garantera säker passage för alla civila som vill lämna lägret. Parlamentet vill att det upprättas humanitära korridorer som varken kontrolleras av den syriska regimen eller av IS/Daish och Jabhat al-Nusra, med tanke på deras grova och kontinuerliga kränkningar av internationell humanitär rätt.

| 7. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen frigjort ett omedelbart katastrofbistånd på 2,5 miljoner euro som ska bidra till UNRWA:s insatser för att ge livräddande bistånd till palestinska flyktingar i Syrien. Parlamentet lovordar UNRWA för dess viktiga arbete och uttrycker sitt starka engagemang för fortsatt samarbete med UNRWA:s generalsekreterare Pierre Krähenbühl och alla andra partner för att hjälpa till att lindra lidandet för dem som är i störst behov. Parlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater måste öka sitt stöd till UNRWA:s katastrofhjälpsinsatser för civila i Yarmuk och andra delar av Syrien, och se till att alla palestinska flyktingar, värdsamhällen och andra får det bistånd de behöver. Parlamentet uppmanar med kraft EU att delta i finansieringen av det katastrofbistånd på 30 miljoner US-dollar som UNRWA vädjat om och att förse UNRWA med diplomatiskt och politiskt stöd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen frigjort ett omedelbart katastrofbistånd på 2,5 miljoner euro som ska bidra till UNRWA:s insatser för att ge livräddande bistånd till palestinska flyktingar i Syrien. Parlamentet lovordar UNRWA för dess viktiga arbete och uttrycker sitt starka engagemang för fortsatt samarbete med UNRWA:s generalsekreterare Pierre Krähenbühl och alla andra partner för att hjälpa till att lindra lidandet för dem som är i störst behov. Parlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater måste öka sitt stöd till UNRWA:s katastrofhjälpsinsatser för civila i Yarmuk och andra delar av Syrien, och se till att alla palestinska flyktingar, värdsamhällen och andra får det bistånd de behöver. Parlamentet uppmanar med kraft EU att delta i finansieringen av det katastrofbistånd på 30 miljoner US-dollar som UNRWA vädjat om och att förse UNRWA med diplomatiskt och politiskt stöd.

| 8. | Europaparlamentet fördömer starkt de övergrepp mot barn, de massakrer, den tortyr, det dödande och det sexuella våld som den syriska befolkningen utsätts för. Parlamentet framhåller vikten av att vidta lämpliga åtgärder för att garantera säkerheten för oskyldiga civila, däribland kvinnor och barn. Parlamentet inser att kvinnor och flickor ofta utsätts för krigsvåldtäkter i den syriska konflikten, även i regimens fängelser. Parlamentet framhåller den gemensamma artikel 3 i Genèvekonventionerna, vilken garanterar sårade och sjuka all nödvändig medicinsk vård deras tillstånd kräver, utan negativ åtskillnad. Parlamentet uppmanar med kraft humanitära biståndsgivare att tillhandahålla ett fullständigt utbud av hälso- och sjukvårdstjänster vid EU-finansierade humanitära inrättningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer starkt de övergrepp mot barn, de massakrer, den tortyr, det dödande och det sexuella våld som den syriska befolkningen utsätts för. Parlamentet framhåller vikten av att vidta lämpliga åtgärder för att garantera säkerheten för oskyldiga civila, däribland kvinnor och barn. Parlamentet inser att kvinnor och flickor ofta utsätts för krigsvåldtäkter i den syriska konflikten, även i regimens fängelser. Parlamentet framhåller den gemensamma artikel 3 i Genèvekonventionerna, vilken garanterar sårade och sjuka all nödvändig medicinsk vård deras tillstånd kräver, utan negativ åtskillnad. Parlamentet uppmanar med kraft humanitära biståndsgivare att tillhandahålla ett fullständigt utbud av hälso- och sjukvårdstjänster vid EU-finansierade humanitära inrättningar.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för de insatser som FN:s särskilda sändebud för Syrien, Staffan de Misura, gör för att förmå alla parter till lokala vapenvilor och humanitära pauser för att möjliggöra leveranser av humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar på nytt EU att ta initiativ till diplomatiska insatser för detta ändamål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för de insatser som FN:s särskilda sändebud för Syrien, Staffan de Misura, gör för att förmå alla parter till lokala vapenvilor och humanitära pauser för att möjliggöra leveranser av humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar på nytt EU att ta initiativ till diplomatiska insatser för detta ändamål.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en hållbar lösning på den syriska konflikten genom en inkluderande och syriskledd politisk process på grundval av Genèvekommunikén från juni 2012, som kan leda till en verklig politisk övergång som uppfyller det syriska folkets rättmätiga förhoppningar och gör det möjligt för syrierna att själva bestämma över sin framtid på ett oberoende och demokratiskt sätt. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet att förnyade Genèvesamtal kommer att äga rum i maj mellan Assadregimen, oppositionen och medlemmar av FN:s säkerhetsråd samt regionala makter, däribland Iran. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på en hållbar lösning på den syriska konflikten genom en inkluderande och syriskledd politisk process på grundval av Genèvekommunikén från juni 2012, som kan leda till en verklig politisk övergång som uppfyller det syriska folkets rättmätiga förhoppningar och gör det möjligt för syrierna att själva bestämma över sin framtid på ett oberoende och demokratiskt sätt. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet att förnyade Genèvesamtal kommer att äga rum i maj mellan Assadregimen, oppositionen och medlemmar av FN:s säkerhetsråd samt regionala makter, däribland Iran.

| 11. | Europaparlamentet är alltjämt övertygat om att det inte kan bli någon hållbar fred i Syrien utan att ansvar utkrävs för de brott som begåtts av alla parter under konflikten, även för sådana som rör Yarmuklägret. Parlamentet kräver återigen att frågan om situationen i Syrien hänskjuts till Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att noga överväga den nyligen utfärdade rekommendationen från FN:s undersökningskommission om att undersöka möjligheten att tillsätta en särskild domstol för de brott som begåtts i Syrien. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är alltjämt övertygat om att det inte kan bli någon hållbar fred i Syrien utan att ansvar utkrävs för de brott som begåtts av alla parter under konflikten, även för sådana som rör Yarmuklägret. Parlamentet kräver återigen att frågan om situationen i Syrien hänskjuts till Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att noga överväga den nyligen utfärdade rekommendationen från FN:s undersökningskommission om att undersöka möjligheten att tillsätta en särskild domstol för de brott som begåtts i Syrien.

| 12. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att det avlägger ett ad hoc-besök i flyktinglägret i Yarmuk för att oberoende utvärdera den humanitära situationen, så snart säkerhetsläget medger detta, genom nära samordning med FN och oberoende av Assadregimen och alla andra konfliktparter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att det avlägger ett ad hoc-besök i flyktinglägret i Yarmuk för att oberoende utvärdera den humanitära situationen, så snart säkerhetsläget medger detta, genom nära samordning med FN och oberoende av Assadregimen och alla andra konfliktparter.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s och Arabförbundets gemensamma särskilda sändebud för Syrien, generalsekreteraren för Gulfstaternas samarbetsråd, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet och alla parter som är inblandade i konflikten i Syrien. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s och Arabförbundets gemensamma särskilda sändebud för Syrien, generalsekreteraren för Gulfstaternas samarbetsråd, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet och alla parter som är inblandade i konflikten i Syrien.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/106 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/106

---

P8_TA(2015)0188

Fängslande av människorätts- och arbetstagarrättsaktivister i Algeriet

Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om fängslandet av aktivister för arbetstagares och mänskliga rättigheter i Algeriet (2015/2665(RSP))

(2016/C 346/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Algeriet, särskilt av den 9 juni 2005 om pressfriheten i Algeriet (1) och av den 10 oktober 2002 om ingående av associeringsavtalet med Algeriet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Algeriet, särskilt av den 9 juni 2005 om pressfriheten i Algeriet (1) och av den 10 oktober 2002 om ingående av associeringsavtalet med Algeriet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna och demokratin i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (3) och av sin resolution av den 23 oktober 2013Den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet. Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter
   (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna och demokratin i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (3) och av sin resolution av den 23 oktober 2013Den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet. Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter
   (4),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 20 april 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 20 april 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska unionen av den 13 maj 2014 efter det åttonde mötet i associeringsrådet EU–Algeriet |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska unionen av den 13 maj 2014 efter det åttonde mötet i associeringsrådet EU–Algeriet

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 15 maj 2012 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Delivering on a new European Neighbourhood Policy (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 15 maj 2012 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Delivering on a new European Neighbourhood Policy (JOIN(2012)0014),

| — | med beaktande av kommissionens informationsmeddelande 2013 om den europeiska grannskapspolitiken från mars 2014 om Algeriet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens informationsmeddelande 2013 om den europeiska grannskapspolitiken från mars 2014 om Algeriet,

| — | med beaktande av förklaringen från juni 2011 av Europeiska rådet om det södra grannskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från juni 2011 av Europeiska rådet om det södra grannskapet,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, under hennes besök i Algeriet i september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, under hennes besök i Algeriet i september 2012,

| — | med beaktande av associeringsavtalet EU–Algeriet, som trädde i kraft den 1 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet EU–Algeriet, som trädde i kraft den 1 september 2005,

| — | med beaktande av artikel 2 i nämnda associeringsavtal, som stadgar att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter ska vara vägledande för parternas inhemska och internationella politik och utgöra en väsentlig del av avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i nämnda associeringsavtal, som stadgar att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter ska vara vägledande för parternas inhemska och internationella politik och utgöra en väsentlig del av avtalet,

| — | med beaktande av Algeriets författning, som antogs genom folkomröstning den 28 november 1996, i synnerhet artiklarna 34–36, 39, 41 och 43, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Algeriets författning, som antogs genom folkomröstning den 28 november 1996, i synnerhet artiklarna 34–36, 39, 41 och 43,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 5 augusti 2012 från EU:s valobservatörsuppdrag i samband med parlamentsvalet i Algeriet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 5 augusti 2012 från EU:s valobservatörsuppdrag i samband med parlamentsvalet i Algeriet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Algeriet är part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Algeriet är part,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten från 1948 och ILO:s konvention nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten från 1949, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten från 1948 och ILO:s konvention nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten från 1949,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Protester mot arbetslöshet har nyligen ägt rum i Algeriet. De algeriska myndigheterna medger att demonstranternas krav är legitima. Trots detta har människorättsförsvarare, däribland aktivister för arbetstagarrättigheter, under de senaste fyra åren och med förnyad styrka sedan början av 2015 i framför allt de södra delarna av Algeriet hotats, verbalt angripits och utsatts för misshandel och juridiska trakasserier, mot en bakgrund av ökande ekonomiska, sociala och miljörelaterade protester. |
| --- | --- |

A.

Protester mot arbetslöshet har nyligen ägt rum i Algeriet. De algeriska myndigheterna medger att demonstranternas krav är legitima. Trots detta har människorättsförsvarare, däribland aktivister för arbetstagarrättigheter, under de senaste fyra åren och med förnyad styrka sedan början av 2015 i framför allt de södra delarna av Algeriet hotats, verbalt angripits och utsatts för misshandel och juridiska trakasserier, mot en bakgrund av ökande ekonomiska, sociala och miljörelaterade protester.

| B. | Mohamed Rag, en aktivist för arbetstagarrättigheter från den nationella kommittén för försvar av arbetslösas rättigheter (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC), greps den 22 januari 2015 i staden Laghouat och dömdes till 18 månaders fängelse och böter på 20 000 dinarer för ”överfall mot en säkerhetstjänsteman under tjänsteutövning”. Hans dom fastställdes efter överklagande den 18 mars 2015. |
| --- | --- |

B.

Mohamed Rag, en aktivist för arbetstagarrättigheter från den nationella kommittén för försvar av arbetslösas rättigheter (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC), greps den 22 januari 2015 i staden Laghouat och dömdes till 18 månaders fängelse och böter på 20 000 dinarer för ”överfall mot en säkerhetstjänsteman under tjänsteutövning”. Hans dom fastställdes efter överklagande den 18 mars 2015.

| C. | Den 28 januari 2015 greps åtta aktivister för arbetstagarrättigheter och medlemmar i CNDDC – Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar och Djaballah Abdelkader – i staden Laghouat när de samlades framför stadens domstol för att kräva att Mohamed Rag skulle frisläppas. Dessa åtta aktivister dömdes därefter i mars till ett års fängelse med sex månaders villkorlig dom och böter på 5 000 dinarer vardera för ”otillåten/olaglig sammankomst” och ”utövande av påtryckningar på domarnas avgöranden”. |
| --- | --- |

C.

Den 28 januari 2015 greps åtta aktivister för arbetstagarrättigheter och medlemmar i CNDDC – Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar och Djaballah Abdelkader – i staden Laghouat när de samlades framför stadens domstol för att kräva att Mohamed Rag skulle frisläppas. Dessa åtta aktivister dömdes därefter i mars till ett års fängelse med sex månaders villkorlig dom och böter på 5 000 dinarer vardera för ”otillåten/olaglig sammankomst” och ”utövande av påtryckningar på domarnas avgöranden”.

| D. | Under förhöret med de ovannämnda CNDDC-aktivisterna, som hölls den 11 mars 2015 i Laghouat, sattes ovanligt många poliser in, vilket hindrade allmänheten och försvarets vittnen från att komma in i rättssalen, och utanför rättssalen grep polisen nästan 50 fredliga demonstranter som uttryckte sin solidaritet med de nio fångarna, för att sedan släppa dem. |
| --- | --- |

D.

Under förhöret med de ovannämnda CNDDC-aktivisterna, som hölls den 11 mars 2015 i Laghouat, sattes ovanligt många poliser in, vilket hindrade allmänheten och försvarets vittnen från att komma in i rättssalen, och utanför rättssalen grep polisen nästan 50 fredliga demonstranter som uttryckte sin solidaritet med de nio fångarna, för att sedan släppa dem.

| E. | Trots att undantagstillståndet upphävdes i februari 2011 till följd av vågen av prodemokratiska massprotester har restriktioner, rättsliga och i praktiken, mot fredliga församlingar fortfarande gällt, särskilt ett dekret av den 18 juni 2001 som fortsatt förbjuda offentliga demonstrationer i staden Alger, och lag 91-19 av den 2 december 1991 om offentliga möten och demonstrationer, som kräver förhandstillstånd för alla offentliga evenemang. Inrikesministeriet ger sällan tillstånd till offentliga sammankomster. |
| --- | --- |

E.

Trots att undantagstillståndet upphävdes i februari 2011 till följd av vågen av prodemokratiska massprotester har restriktioner, rättsliga och i praktiken, mot fredliga församlingar fortfarande gällt, särskilt ett dekret av den 18 juni 2001 som fortsatt förbjuda offentliga demonstrationer i staden Alger, och lag 91-19 av den 2 december 1991 om offentliga möten och demonstrationer, som kräver förhandstillstånd för alla offentliga evenemang. Inrikesministeriet ger sällan tillstånd till offentliga sammankomster.

| F. | Den som deltar i demonstrationer utan tillstånd kan åtalas och riskerar fängelse i allt från två månader till fem år, i enlighet med artiklarna 99 och 100 i den algeriska strafflagen. I januari 2014 – sista dagen för registrering av nya sammanslutningar – olagligförklarades alla sammanslutningar som inte godtagits. Fredliga protester skingras med våld av polisen, som ibland uppträder våldsamt, och fredliga demonstranter kan gripas före demonstrationer för att förhindra dem från att äga rum. |
| --- | --- |

F.

Den som deltar i demonstrationer utan tillstånd kan åtalas och riskerar fängelse i allt från två månader till fem år, i enlighet med artiklarna 99 och 100 i den algeriska strafflagen. I januari 2014 – sista dagen för registrering av nya sammanslutningar – olagligförklarades alla sammanslutningar som inte godtagits. Fredliga protester skingras med våld av polisen, som ibland uppträder våldsamt, och fredliga demonstranter kan gripas före demonstrationer för att förhindra dem från att äga rum.

| G. | 2014 införde den algeriska regeringen prodemokratiska konstitutionella ändringar och utlovade ytterligare reformer för att skydda mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Genomförandet av dessa reformer har hittills varit otillfredsställande. |
| --- | --- |

G.

2014 införde den algeriska regeringen prodemokratiska konstitutionella ändringar och utlovade ytterligare reformer för att skydda mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Genomförandet av dessa reformer har hittills varit otillfredsställande.

| H. | I mars 2015 greps fyra andra aktivister för arbetstagarrättigheter och medlemmar i CNDDC, Rachid Aouine, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi och Ferhat Missa, i staden El Oued och anklagades för anstiftan till sammankomst. Två av dem frikändes, men Rachid Aouine dömdes och Youssef Sultani är fri i väntan på rättegång. |
| --- | --- |

H.

I mars 2015 greps fyra andra aktivister för arbetstagarrättigheter och medlemmar i CNDDC, Rachid Aouine, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi och Ferhat Missa, i staden El Oued och anklagades för anstiftan till sammankomst. Två av dem frikändes, men Rachid Aouine dömdes och Youssef Sultani är fri i väntan på rättegång.

| I. | I januari 2012 trädde en ny lag om sammanslutningar (12-06) i kraft, i vilken det föreskrivs begränsningar för icke-statliga organisationer och grupper i det civila samhället när det gäller deras tillkomst, funktionssätt, registrering och tillgång till utländsk finansiering. Den straffbelägger också medlemmar i oregistrerade, avstängda och upplösta sammanslutningar, som kan dömas till sex månaders fängelse och höga böter, vilket hämmar föreningsfriheten. |
| --- | --- |

I.

I januari 2012 trädde en ny lag om sammanslutningar (12-06) i kraft, i vilken det föreskrivs begränsningar för icke-statliga organisationer och grupper i det civila samhället när det gäller deras tillkomst, funktionssätt, registrering och tillgång till utländsk finansiering. Den straffbelägger också medlemmar i oregistrerade, avstängda och upplösta sammanslutningar, som kan dömas till sex månaders fängelse och höga böter, vilket hämmar föreningsfriheten.

| J. | Även om lag nr 90-14 av den 2 juni 1990 om villkoren för utövande av fackliga rättigheter gör det möjligt för arbetstagare att bilda fackföreningar utan tillstånd genom att meddela myndigheterna skriftligen har myndigheterna i flera fall vägrat att utfärda ett kvitto, utan vilket fackföreningen inte kan företräda arbetstagarna lagligen. |
| --- | --- |

J.

Även om lag nr 90-14 av den 2 juni 1990 om villkoren för utövande av fackliga rättigheter gör det möjligt för arbetstagare att bilda fackföreningar utan tillstånd genom att meddela myndigheterna skriftligen har myndigheterna i flera fall vägrat att utfärda ett kvitto, utan vilket fackföreningen inte kan företräda arbetstagarna lagligen.

| K. | Algeriet, som är under prövning för sin tillämpning av ILO:s konvention 87 i juni 2014, har granskats av ILO:s experter i flera av deras rapporter för att ha kränkt arbetstagarnas rätt att strejka och att bilda fackföreningar som de själva väljer. |
| --- | --- |

K.

Algeriet, som är under prövning för sin tillämpning av ILO:s konvention 87 i juni 2014, har granskats av ILO:s experter i flera av deras rapporter för att ha kränkt arbetstagarnas rätt att strejka och att bilda fackföreningar som de själva väljer.

| L. | Förhandlingarna om handlingsplanen mellan EU och Algeriet inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken inleddes 2012. Samtidigt som man erkände att båda sidor var intresserade av att stärka dialogen och samarbetet i säkerhetsfrågor och regionala frågor uttryckte kommissionen emellertid i mars 2014 oro över bristen på ett oberoende rättsväsen och den försämrade situationen när det gäller mötes-, förenings- och yttrandefriheten i Algeriet. |
| --- | --- |

L.

Förhandlingarna om handlingsplanen mellan EU och Algeriet inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken inleddes 2012. Samtidigt som man erkände att båda sidor var intresserade av att stärka dialogen och samarbetet i säkerhetsfrågor och regionala frågor uttryckte kommissionen emellertid i mars 2014 oro över bristen på ett oberoende rättsväsen och den försämrade situationen när det gäller mötes-, förenings- och yttrandefriheten i Algeriet.

| M. | Algeriet har varit medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter sedan januari 2014. |
| --- | --- |

M.

Algeriet har varit medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter sedan januari 2014.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över gripandet och frihetsberövandet av aktivisterna Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar, Djaballah Abdelkader, eftersom de hålls fängslade trots att deras verksamhet är fullt tillåten enligt algerisk lag och ligger i linje med de internationella människorättsinstrument som Algeriet har ratificerat. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över gripandet och frihetsberövandet av aktivisterna Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar, Djaballah Abdelkader, eftersom de hålls fängslade trots att deras verksamhet är fullt tillåten enligt algerisk lag och ligger i linje med de internationella människorättsinstrument som Algeriet har ratificerat.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att Algeriet är bundet av artikel 2 i associeringsavtalet, där det stadgas att ett väsentligt inslag i avtalet är respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, och att Algeriet således har en skyldighet att respektera de universella mänskliga rättigheterna, däribland mötes- och föreningsfriheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att Algeriet är bundet av artikel 2 i associeringsavtalet, där det stadgas att ett väsentligt inslag i avtalet är respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, och att Algeriet således har en skyldighet att respektera de universella mänskliga rättigheterna, däribland mötes- och föreningsfriheten.

| 3. | Europaparlamentet anser att trakasserier och skrämselmetoder mot aktivister för arbetstagarrättigheter och människorättsförsvarare, även på det juridiska planet, inte är en praxis som stämmer överens med bestämmelserna i FN:s förklaring om människorättsförvarare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att trakasserier och skrämselmetoder mot aktivister för arbetstagarrättigheter och människorättsförsvarare, även på det juridiska planet, inte är en praxis som stämmer överens med bestämmelserna i FN:s förklaring om människorättsförvarare.

| 4. | Europaparlamentet anser att rätten till en rättvis rättegång och en minimigaranti för rätten till försvar för alla frihetsberövade, även människorättsförsvarare och aktivister för arbetstagarrättigheter, stämmer överens med artikel 14.3 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som ratificerats av Algeriet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att rätten till en rättvis rättegång och en minimigaranti för rätten till försvar för alla frihetsberövade, även människorättsförsvarare och aktivister för arbetstagarrättigheter, stämmer överens med artikel 14.3 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som ratificerats av Algeriet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar också de algeriska myndigheterna att säkerställa och garantera rätten till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster, och att vidta lämpliga åtgärder för att garantera tryggheten och säkerheten för aktivister i det civila samhället och människorättsförsvarare och deras frihet att bedriva legitim och fredlig verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar också de algeriska myndigheterna att säkerställa och garantera rätten till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster, och att vidta lämpliga åtgärder för att garantera tryggheten och säkerheten för aktivister i det civila samhället och människorättsförsvarare och deras frihet att bedriva legitim och fredlig verksamhet.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om rekommendationen till den algeriska regeringen från FN:s särskilda rapportör om främjande och skydd av rätten till åsikts- och yttrandefrihet om att återkalla dekretet av den 18 juni 2001, som förbjuder fredliga protester och alla former av offentliga demonstrationer i Alger, och att inrätta ett system med en enkel anmälan i stället för förhandstillstånd för offentliga demonstrationer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om rekommendationen till den algeriska regeringen från FN:s särskilda rapportör om främjande och skydd av rätten till åsikts- och yttrandefrihet om att återkalla dekretet av den 18 juni 2001, som förbjuder fredliga protester och alla former av offentliga demonstrationer i Alger, och att inrätta ett system med en enkel anmälan i stället för förhandstillstånd för offentliga demonstrationer.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att upphäva lag nr 12-06 om sammanslutningar och att inleda en verklig dialog med det civila samhällets organisationer för att utarbeta en ny lag som överensstämmer med internationella normer för mänskliga rättigheter och den algeriska konstitutionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att upphäva lag nr 12-06 om sammanslutningar och att inleda en verklig dialog med det civila samhällets organisationer för att utarbeta en ny lag som överensstämmer med internationella normer för mänskliga rättigheter och den algeriska konstitutionen.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att 12 fackliga organisationer fått tillstånd sedan 2012. Parlamentet påminner om att administrativa manövrar inte får syfta till att hålla inne rättslig status för oberoende fackföreningar som försöker verka utanför de befintliga arbetstagarorganisationerna. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att tillåta nya fackföreningar att lagligen registrera sig och att uppfylla de ILO-konventioner som har ratificerats av Algeriet, i synnerhet konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och konvention nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att 12 fackliga organisationer fått tillstånd sedan 2012. Parlamentet påminner om att administrativa manövrar inte får syfta till att hålla inne rättslig status för oberoende fackföreningar som försöker verka utanför de befintliga arbetstagarorganisationerna. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att tillåta nya fackföreningar att lagligen registrera sig och att uppfylla de ILO-konventioner som har ratificerats av Algeriet, i synnerhet konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och konvention nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten.

| 9. | Europaparlamentet uppskattar att Algeriet har ratificerat de flesta internationella fördrag om mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmuntrar ökat engagemang och förbättrat samarbete mellan de algeriska myndigheterna och FN, särskilt Internationella arbetsorganisationen (ILO) och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att samarbeta med FN:s särskilda förfaranden, bland annat genom att bjuda in särskilda rapportörer att besöka, och att beakta deras rekommendationer. Parlamentet uppmanar också Algeriet att aktivt samarbeta med Afrikanska unionens mekanismer för mänskliga rättigheter, särskilt FN:s särskilde rapportör om människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppskattar att Algeriet har ratificerat de flesta internationella fördrag om mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmuntrar ökat engagemang och förbättrat samarbete mellan de algeriska myndigheterna och FN, särskilt Internationella arbetsorganisationen (ILO) och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att samarbeta med FN:s särskilda förfaranden, bland annat genom att bjuda in särskilda rapportörer att besöka, och att beakta deras rekommendationer. Parlamentet uppmanar också Algeriet att aktivt samarbeta med Afrikanska unionens mekanismer för mänskliga rättigheter, särskilt FN:s särskilde rapportör om människorättsförsvarare.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och EU:s medlemsstater att se till att det finns en tydlig och principfast EU-politik gentemot Algeriet som omfattar en dialog om de mänskliga rättigheterna, i linje med EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att se till att en dialog om politik, säkerhet och mänskliga rättigheter med Algeriet får ett innehåll i alla tre dimensioner, och uppmanar därför Europeiska utrikestjänsten att sätta upp tydliga riktmärken och indikatorer för att övervaka EU:s mål och bedöma framsteg på områdena mänskliga rättigheter, straffrihet, förenings-, mötes- och yttrandefrihet, rättsstaten samt situationen för människorättsförsvarare i Algeriet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och EU:s medlemsstater att se till att det finns en tydlig och principfast EU-politik gentemot Algeriet som omfattar en dialog om de mänskliga rättigheterna, i linje med EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att se till att en dialog om politik, säkerhet och mänskliga rättigheter med Algeriet får ett innehåll i alla tre dimensioner, och uppmanar därför Europeiska utrikestjänsten att sätta upp tydliga riktmärken och indikatorer för att övervaka EU:s mål och bedöma framsteg på områdena mänskliga rättigheter, straffrihet, förenings-, mötes- och yttrandefrihet, rättsstaten samt situationen för människorättsförsvarare i Algeriet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna, vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ta med ett kraftfullt kapitel om de mänskliga rättigheterna i den kommande handlingsplan EU–Algeriet vilket uttrycker en fast politisk vilja att rättsligt och faktiskt gemensamt verka för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna i enlighet med den algeriska konstitutionen och de internationella fördrag om mänskliga rättigheter och de afrikanska regionala människorättsinstrument i vilka Algeriet är part. Parlamentet anser att specifika mål för de mänskliga rättigheterna bör antas i EU–Algeriet-handlingsplanen, tillsammans med en tidsplan för reformer som Algeriet ska genomföra, med ett meningsfullt engagemang från det oberoende civila samhället. Parlamentet efterlyser indikatorer för en objektiv och regelbunden bedömning av situationen för de mänskliga rättigheterna i Algeriet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna, vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ta med ett kraftfullt kapitel om de mänskliga rättigheterna i den kommande handlingsplan EU–Algeriet vilket uttrycker en fast politisk vilja att rättsligt och faktiskt gemensamt verka för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna i enlighet med den algeriska konstitutionen och de internationella fördrag om mänskliga rättigheter och de afrikanska regionala människorättsinstrument i vilka Algeriet är part. Parlamentet anser att specifika mål för de mänskliga rättigheterna bör antas i EU–Algeriet-handlingsplanen, tillsammans med en tidsplan för reformer som Algeriet ska genomföra, med ett meningsfullt engagemang från det oberoende civila samhället. Parlamentet efterlyser indikatorer för en objektiv och regelbunden bedömning av situationen för de mänskliga rättigheterna i Algeriet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att noggrant följa alla rättegångar och rättsliga förfaranden mot människorättsförsvarare och arbetarrättsaktivister genom närvaro av företrädare för EU:s delegation och medlemsstaternas ambassader i Alger och att rapportera om detta till parlamentet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att noggrant följa alla rättegångar och rättsliga förfaranden mot människorättsförsvarare och arbetarrättsaktivister genom närvaro av företrädare för EU:s delegation och medlemsstaternas ambassader i Alger och att rapportera om detta till parlamentet.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s delegation i Alger, Algeriets regering, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s delegation i Alger, Algeriets regering, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 567.

(2)  EUT C 279 E, 20.11.2003, s. 115.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0076.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0446.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 28 april 2015

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/110

---

P8_TA(2015)0096

En granskning av förklaringen om ekonomiska intressen från den nominerade kommissionsledamoten (tolkning av punkt 1 a i bilaga XVI i arbetsordningen)

Europaparlamentets beslut av den 28 april 2015 om granskning av förklaringen om ekonomiska intressen från den nominerade kommissionsledamoten (tolkning av punkt 1 a i bilaga XVI i arbetsordningen (2015/2047(REG))

(2016/C 346/19)

Europaparlamentet,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 9 april 2015 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 9 april 2015 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 226 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 226 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av punkt 1 a i bilaga XVI i arbetsordningen:
  ”En granskning av förklaringen om ekonomiska intressen från den nominerade kommissionsledamoten av utskottet för rättsliga frågor handlar inte endast om att kontrollera att förklaringen är vederbörligen ifylld, utan också om att utifrån förklaringens innehåll bedöma huruvida en intressekonflikt kan föreligga. Det är sedan upp till utskottet med ansvar för utfrågningen att avgöra om det behöver ytterligare uppgifter från den nominerade kommissionsledamoten.” |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av punkt 1 a i bilaga XVI i arbetsordningen:

”En granskning av förklaringen om ekonomiska intressen från den nominerade kommissionsledamoten av utskottet för rättsliga frågor handlar inte endast om att kontrollera att förklaringen är vederbörligen ifylld, utan också om att utifrån förklaringens innehåll bedöma huruvida en intressekonflikt kan föreligga. Det är sedan upp till utskottet med ansvar för utfrågningen att avgöra om det behöver ytterligare uppgifter från den nominerade kommissionsledamoten.”

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 28 april 2015

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/111

---

P8_TA(2015)0097

Internationell konvention om normer för personal ombord på fiskefartyg ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 346/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15528/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15528/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 46, 53.1 och 62 samt artiklarna 218.6 andra stycket a och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0295/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 46, 53.1 och 62 samt artiklarna 218.6 andra stycket a och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0295/2014),

| — | med beaktande av artikel 99.1, första och tredje styckena, artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1, första och tredje styckena, artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0064/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0064/2015).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt godkännande till utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt godkännande till utkastet till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/112

---

P8_TA(2015)0098

Förslag till ändringsbudget nr 2/2015: Ändring av den fleråriga budgetramen för 2014–2020

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2015 för budgetåret 2015, avsnitt III – kommissionen (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

(2016/C 346/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2015 som kommissionen antog den 20 januari 2015 (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2015 som kommissionen antog den 20 januari 2015 (COM(2015)0016),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 som rådet antog den 21 april 2015 och översände till Europaparlamentet den 22 april 2015 (07660/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 som rådet antog den 21 april 2015 och översände till Europaparlamentet den 22 april 2015 (07660/2015),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A8-0138/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A8-0138/2015), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 hänför sig till förslaget till rådets förordning om ändring av förordningen om den fleråriga budgetramen (COM(2015)0015) i enlighet med bestämmelserna i artikel 19 i den förordningen. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 hänför sig till förslaget till rådets förordning om ändring av förordningen om den fleråriga budgetramen (COM(2015)0015) i enlighet med bestämmelserna i artikel 19 i den förordningen.

| B. | I artikel 19 i förordningen om den fleråriga budgetramen föreskrivs en revidering av den fleråriga budgetramen i fall av sena antaganden av bestämmelser eller program med delad förvaltning, för att överföra anslag som inte användes 2014 till påföljande år utöver motsvarande utgiftstak. |
| --- | --- |

B.

I artikel 19 i förordningen om den fleråriga budgetramen föreskrivs en revidering av den fleråriga budgetramen i fall av sena antaganden av bestämmelser eller program med delad förvaltning, för att överföra anslag som inte användes 2014 till påföljande år utöver motsvarande utgiftstak.

| C. | Åtagandebemyndiganden för program med delad förvaltning i den mening som avses i artikel 19 i förordningen om den fleråriga budgetramen förföll 2014 till ett belopp av sammanlagt 21 043 639 478 EUR i löpande priser. Detta motsvarar 2014 års andelar av program för vilka man varken kunde ingå åtaganden under 2014 eller överföra anslagen till 2015. |
| --- | --- |

C.

Åtagandebemyndiganden för program med delad förvaltning i den mening som avses i artikel 19 i förordningen om den fleråriga budgetramen förföll 2014 till ett belopp av sammanlagt 21 043 639 478 EUR i löpande priser. Detta motsvarar 2014 års andelar av program för vilka man varken kunde ingå åtaganden under 2014 eller överföra anslagen till 2015.

| D. | Enligt förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 ska lejonparten av dessa anslag överföras till 2015 års budget. Mindre överföringar ska integreras i budgetförslaget för åren 2016 och 2017. |
| --- | --- |

D.

Enligt förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 ska lejonparten av dessa anslag överföras till 2015 års budget. Mindre överföringar ska integreras i budgetförslaget för åren 2016 och 2017.

| E. | I förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 föreslås en ökning med 16 476,4 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden under 2015 för de olika fonder som omfattas av delad förvaltning i underrubrik 1b, rubrik 2 och rubrik 3. |
| --- | --- |

E.

I förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 föreslås en ökning med 16 476,4 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden under 2015 för de olika fonder som omfattas av delad förvaltning i underrubrik 1b, rubrik 2 och rubrik 3.

| F. | I förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 föreslås också en ökning på 2,5 miljoner EUR för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) under rubrik 4, för att bibehålla likvärdig behandling mellan bidragen från rubrik 4 och underrubrik 1b till Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) – program för europeiskt territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

F.

I förslaget till ändringsbudget nr 2/2015 föreslås också en ökning på 2,5 miljoner EUR för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) under rubrik 4, för att bibehålla likvärdig behandling mellan bidragen från rubrik 4 och underrubrik 1b till Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) – program för europeiskt territoriellt samarbete.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 2/2015, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 2/2015, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att en sådan revidering av den fleråriga budgetramen är ett standardförarande i början av varje budgetramperiod och att motsvarande förslag till ändringabudget måste anpassas till denna revidering. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att en sådan revidering av den fleråriga budgetramen är ett standardförarande i början av varje budgetramperiod och att motsvarande förslag till ändringabudget måste anpassas till denna revidering.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att det är av avgörande betydelse för de europeiska medborgarna och ekonomin i alla medlemsstater att de anslag som inte användes 2014 kan överföras till påföljande år för att bidra till skapandet av nya arbetstillfällen och tillväxt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att det är av avgörande betydelse för de europeiska medborgarna och ekonomin i alla medlemsstater att de anslag som inte användes 2014 kan överföras till påföljande år för att bidra till skapandet av nya arbetstillfällen och tillväxt.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att de outnyttjade anslagen för 2014 i största möjliga utsträckning överfördes till budgetåret 2015, eftersom man på detta sätt undviker orättvis behandling av vissa medlemsstater, regioner och operativa program, påskyndar genomförandet av sammanhållningspolitiken och dess resultat och bidrar till att undvika en koncentration av betalningar till slutet av budgetramperioden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att de outnyttjade anslagen för 2014 i största möjliga utsträckning överfördes till budgetåret 2015, eftersom man på detta sätt undviker orättvis behandling av vissa medlemsstater, regioner och operativa program, påskyndar genomförandet av sammanhållningspolitiken och dess resultat och bidrar till att undvika en koncentration av betalningar till slutet av budgetramperioden.

| 5. | Europaparlamentet oroar sig dock över de långsiktiga konsekvenser som detta ettåriga uppskjutande kommer att få för den övergripande betalningssituationen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att noggrant övervaka genomförandet och göra sitt yttersta för att undvika snöbollseffekter av obetalda räkningar genom att vid behov lägga fram lämpliga förslag om anpassning av de årliga nivåerna för betalningsbemyndigandena, i linje med relevanta bestämmelser i förordningen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet oroar sig dock över de långsiktiga konsekvenser som detta ettåriga uppskjutande kommer att få för den övergripande betalningssituationen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att noggrant övervaka genomförandet och göra sitt yttersta för att undvika snöbollseffekter av obetalda räkningar genom att vid behov lägga fram lämpliga förslag om anpassning av de årliga nivåerna för betalningsbemyndigandena, i linje med relevanta bestämmelser i förordningen om den fleråriga budgetramen.

| 6. | Europaparlamentet uppmärksammar att beslutet att föra över största delen av de outnyttjade anslagen från 2014 till 2015 kan komma att kräva att kommissionens tillämpar en flexibel strategi för att hantera eventuella svårigheter till följd av en ojämn finansiell profil som skulle kunna leda till outnyttjade åtaganden under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder för det fall att en sådan situation skulle uppstå, på grundval av liknande tidigare erfarenheter då man tagit hänsyn till sena godkännanden av program. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmärksammar att beslutet att föra över största delen av de outnyttjade anslagen från 2014 till 2015 kan komma att kräva att kommissionens tillämpar en flexibel strategi för att hantera eventuella svårigheter till följd av en ojämn finansiell profil som skulle kunna leda till outnyttjade åtaganden under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder för det fall att en sådan situation skulle uppstå, på grundval av liknande tidigare erfarenheter då man tagit hänsyn till sena godkännanden av program.

| 7. | Europaparlamentet understryker att man måste komma överens om detta förslag till ändringsbudget i god tid för att göra det möjligt att snabbt anta alla berörda program. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att man måste komma överens om detta förslag till ändringsbudget i god tid för att göra det möjligt att snabbt anta alla berörda program.

| 8. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2015. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2015.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 1/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 1/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten, Regionkommittén och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten, Regionkommittén och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2015.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 103, 22.4.2015, s. 1.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/114

---

P8_TA(2015)0099

Montering av fordonsbaserade eCallsystem ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännandekrav för montering av eCall-system som bygger på 112-tjänsten i fordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 346/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05130/3/2015 – C8-0063/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05130/3/2015 – C8-0063/2015),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2013 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0316),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0053/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0053/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 341, 21.11.2013, s. 47.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 26.2.2014, P7_TA(2014)0154.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/115

---

P8_TA(2015)0100

Direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och direktivet om förnybara energikällor ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 346/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10710/2/2014 – C8-0004/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10710/2/2014 – C8-0004/2015),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 april 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 april 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2) en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2) en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0595),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 april 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen i enlighet med artikel 294.8 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 april 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen i enlighet med artikel 294.8 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0025/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0025/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 198, 10.7.2013, s. 56.

(2)  Antagna texter av den 11 september 2013, P7_TA(2013)0357.

---

P8_TC2-COD(2012)0288

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 28 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2015/1513.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/116

---

P8_TA(2015)0101

Minska användningen av tunna plastbärkassar ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 346/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05094/1/2015 – C8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05094/1/2015 – C8-0064/2015),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 februari 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 februari 2014 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 april 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 april 2014 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0761), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0761),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0130/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0130/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 214, 8.7.2014, s. 40.

(2)  EUT C 174, 7.6.2014, s. 43.

(3)  Antagna texter från sammanträdet den 16 april 2014, P7_TA(2014)0417.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Europaparlamentets uttalande

Europaparlamentet har tagit del av kommissionens uttalande om antagandet av avtalet om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar.

Som kommissionen angav i sin motivering var syftet med det ursprungliga förslaget att ”begränsa de negativa effekterna på miljön, särskilt i fråga om nedskräpning, att uppmuntra förebyggande av avfall och en mer effektiv resursanvändning, samtidigt som man begränsar de negativa socioekonomiska effekterna. Närmare bestämt syftar förslaget till att minska förbrukningen av plastbärkassar med en tjocklek av mindre än 50 mikrometer (0,05 millimeter) i Europeiska unionen.”

Europaparlamentet anser att den text som medlagstiftarna enats om helt och hållet är i linje med målen i kommissionens förslag.

Kommissionen drog i sin konsekvensanalys slutsatsen att det alternativ som kombinerar ett EU-övergripande mål om förebyggande med en uttrycklig rekommendation att använda en prisåtgärd och en möjlighet för medlemsstaterna att införa saluföringsbegränsningar genom undantag från artikel 18 har störst potential att uppnå ambitiösa miljöresultat och positiva ekonomiska effekter, begränsa de negativa effekterna på sysselsättningen, säkerställa allmänhetens acceptans och bidra till ökad medvetenhet om hållbar förbrukning.

Europaparlamentet anser att den slutgiltiga överenskomna texten grundar sig på det alternativ som är att föredra enligt kommissionens egen konsekvensanalys, och att den innehåller lämpliga bestämmelser för hur medlemsstaterna ska säkerställa en effektiv minskning av förbrukningen av plastbärkassar i unionen.

Europaparlamentet påminner dessutom om att det enligt punkt 30 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning från 2003 är upp till medlagstiftarna att besluta om en konsekvensanalys bör utföras före antagandet av varje ändring i sak.

Europaparlamentet påminner om att institutionerna enligt artikel 13.2 i EU-fördraget ”ska samarbeta lojalt med varandra”. Parlamentet uppskattar de ansträngningar som kommissionen gjort för att slutföra de interinstitutionella förhandlingarna. Parlamentet beklagar dock att kommissionen i sin förklaring tar upp frågor som på ett adekvat sätt redan behandlats under lagstiftningsförfarandet.

Slutligen påminner parlamentet om att kommissionen, som fördragens väktare, är fullt ut ansvarig för att se till att medlemsstaterna tillämpar unionsrätten korrekt.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/118

---

P8_TA(2015)0102

Koldioxidutsläpp från sjötransporter ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 346/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (17086/1/2014 – C8-0072/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (17086/1/2014 – C8-0072/2015),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2013 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0480), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0480),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0122/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0122/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 70.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 16.4.2014, P7_TA(2014)0424.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/119

---

P8_TA(2015)0103

Europeisk statistik ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 346/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05161/2/2015 – C8-0073/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05161/2/2015 – C8-0073/2015),

| — | med beaktande av de motiverade yttrandena från den spanska deputeradekammaren, den spanska senaten och det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttrandena från den spanska deputeradekammaren, den spanska senaten och det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 6 november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 6 november 2012 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0167),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0137/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0137/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 374, 4.12.2012, s. 2.

(2)  Antagna texter, 21.11.2013, P7_TA(2013)0505.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/120

---

P8_TA(2015)0104

Flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som utnyttjar dessa bestånd ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 28 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som utnyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 346/27)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (16), där unionen är avtalsslutande part, föreskrivs bevarandeskyldigheter, bland annat i fråga om att återställa populationer av fiskade arter till nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (16), där unionen är avtalsslutande part, föreskrivs bevarandeskyldigheter, bland annat i fråga om att återställa populationer av fiskade arter till nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag.

| (1) | I Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (16), där unionen är avtalsslutande part, föreskrivs bevarandeskyldigheter, bland annat i fråga om att återställa populationer av fiskade arter till nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag
  , med hänsyn tagen till relevanta miljömässiga och ekonomiska faktorer
  . |
| --- | --- |

(1)

I Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (16), där unionen är avtalsslutande part, föreskrivs bevarandeskyldigheter, bland annat i fråga om att återställa populationer av fiskade arter till nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag
  , med hänsyn tagen till relevanta miljömässiga och ekonomiska faktorer
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs bestämmelserna för den gemensamma fiskeripolitiken i linje med unionens internationella åtaganden. Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att fisket och vattenbruket är miljömässigt hållbara på lång sikt,
  att tillämpa
  försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och
  att genomföra
  ekosystemansatsen
  i fiskeriförvaltningen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs bestämmelserna för den gemensamma fiskeripolitiken i linje med unionens internationella åtaganden. Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att fisket och vattenbruket är miljömässigt hållbara på lång sikt,
  att tillämpa
  försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och
  att genomföra
  ekosystemansatsen
  i fiskeriförvaltningen
  .

| (4) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs bestämmelserna för den gemensamma fiskeripolitiken i linje med unionens internationella åtaganden. Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att fisket och vattenbruket är
  socioekonomiskt och
  miljömässigt hållbara på lång sikt,
  i enlighet med en sansad tillämpning av
  försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och
  av
  ekosystemansatsen. |
| --- | --- |

(4)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs bestämmelserna för den gemensamma fiskeripolitiken i linje med unionens internationella åtaganden. Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att fisket och vattenbruket är
  socioekonomiskt och
  miljömässigt hållbara på lång sikt,
  i enlighet med en sansad tillämpning av
  försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och
  av
  ekosystemansatsen.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Den förvaltningsplan för flera arter som upprättas genom denna förordning innebär att man för de arter som omfattas av planen måste ta större hänsyn till arternas olika ekologiska roller och funktioner. Eftersom de olika arterna i stor utsträckning samspelar med varandra kan fångsterna inte på ett hållbart sätt maximeras för alla arter samtidigt och beslut behöver fattas om vilka arter som bör prioriteras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Den förvaltningsplan för flera arter som upprättas genom denna förordning innebär att man för de arter som omfattas av planen måste ta större hänsyn till arternas olika ekologiska roller och funktioner. Eftersom de olika arterna i stor utsträckning samspelar med varandra kan fångsterna inte på ett hållbart sätt maximeras för alla arter samtidigt och beslut behöver fattas om vilka arter som bör prioriteras.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 7b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | Rådet och Europaparlamentet bör ta hänsyn till Internationella havsforskningsrådets senaste rekommendationer och rapporter om maximalt hållbart uttag för att se till att denna förordning är så aktuell som möjligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7b)

Rådet och Europaparlamentet bör ta hänsyn till Internationella havsforskningsrådets senaste rekommendationer och rapporter om maximalt hållbart uttag för att se till att denna förordning är så aktuell som möjligt.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 7c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7c) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG

   (1bis)

  (nedan kallat ramdirektivet om en marin strategi) är kommersiellt nyttjade fiskbestånds naturliga ålders- och storleksfördelning viktiga indikatorer för att uppnå god ekologisk status i havsmiljön. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7c)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG

   (1bis)

  (nedan kallat ramdirektivet om en marin strategi) är kommersiellt nyttjade fiskbestånds naturliga ålders- och storleksfördelning viktiga indikatorer för att uppnå god ekologisk status i havsmiljön.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Det är
  lämpligt
  att fastställa en fiskeplan för flera arter som tar hänsyn till dynamiken mellan bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill, och även till bifångstarter i fisket efter dessa bestånd, dvs. Östersjöbestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar. Planens syfte bör vara att sikta på att
  uppnå
  och upprätthålla
  maximalt hållbart uttag
  för de berörda bestånden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Det är
  lämpligt
  att fastställa en fiskeplan för flera arter som tar hänsyn till dynamiken mellan bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill, och även till bifångstarter i fisket efter dessa bestånd, dvs. Östersjöbestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar. Planens syfte bör vara att sikta på att
  uppnå
  och upprätthålla
  maximalt hållbart uttag
  för de berörda bestånden.

| (8) | Det
  yttersta målet
  är att fastställa en fiskeplan för flera arter som tar hänsyn till dynamiken mellan bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill, och även till bifångstarter i fisket efter dessa bestånd, dvs. Östersjöbestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar. Planens syfte bör vara att sikta på att
  återställa
  och upprätthålla
  populationerna av de berörda arterna ovanför nivåer som kan ge en maximal hållbar avkastning
  för de berörda bestånden
  och att i största möjliga utsträckning minimera effekterna på andra arter, såsom sjöfåglar, i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  . |
| --- | --- |

(8)

Det
  yttersta målet
  är att fastställa en fiskeplan för flera arter som tar hänsyn till dynamiken mellan bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill, och även till bifångstarter i fisket efter dessa bestånd, dvs. Östersjöbestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar. Planens syfte bör vara att sikta på att
  återställa
  och upprätthålla
  populationerna av de berörda arterna ovanför nivåer som kan ge en maximal hållbar avkastning
  för de berörda bestånden
  och att i största möjliga utsträckning minimera effekterna på andra arter, såsom sjöfåglar, i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  .

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Utnyttjandet av bestånden av torsk och pelagiska arter bör inte äventyra hållbarheten hos de bestånd som tas som bifångst i dessa fisken, dvs. Östersjöbestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar. Därför bör planen också syfta till att säkerställa att biomassan hos de bestånd som tas som bifångst bibehålls över nivåer som motsvarar försiktighetsansatsen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Utnyttjandet av bestånden av torsk och pelagiska arter bör inte äventyra hållbarheten hos de bestånd som tas som bifångst i dessa fisken, dvs. Östersjöbestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar. Därför bör planen också syfta till att säkerställa att biomassan hos de bestånd som tas som bifångst bibehålls över nivåer som motsvarar försiktighetsansatsen.

| (9) | Utnyttjandet av bestånden av torsk och pelagiska arter bör inte äventyra hållbarheten hos de bestånd som tas som bifångst i dessa fisken, dvs. Östersjöbestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar. Därför bör planen också syfta till att säkerställa att biomassan hos de bestånd som tas som bifångst bibehålls över nivåer som motsvarar försiktighetsansatsen
  och ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen och kan ge ett maximalt hållbart uttag
  . |
| --- | --- |

(9)

Utnyttjandet av bestånden av torsk och pelagiska arter bör inte äventyra hållbarheten hos de bestånd som tas som bifångst i dessa fisken, dvs. Östersjöbestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar. Därför bör planen också syfta till att säkerställa att biomassan hos de bestånd som tas som bifångst bibehålls över nivåer som motsvarar försiktighetsansatsen
  och ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen och kan ge ett maximalt hållbart uttag
  .

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Förordning (EU) nr 1380/2013 syftar även till att gradvis eliminera utkast, med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga rön, genom att undvika och minska oönskade fångster. Detta kan åstadkommas genom att använda mer selektiva fiskeredskap och fiskemetoder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Förordning (EU) nr 1380/2013 syftar även till att gradvis eliminera utkast, med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga rön, genom att undvika och minska oönskade fångster. Detta kan åstadkommas genom att använda mer selektiva fiskeredskap och fiskemetoder.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Enligt artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheter fastställas i enlighet med de mål som fastställs i de fleråriga planerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Enligt artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheter fastställas i enlighet med de mål som fastställs i de fleråriga planerna.

| (11) | Enligt artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheter fastställas i enlighet med de mål som fastställs i de fleråriga planerna.
  Vid fastställandet av de nivåer som ska uppnås när det gäller fiskedödlighet per fiske och biomassa bör hänsyn tas till de senaste vetenskapliga rönen. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheter fastställas i enlighet med de mål som fastställs i de fleråriga planerna.
  Vid fastställandet av de nivåer som ska uppnås när det gäller fiskedödlighet per fiske och biomassa bör hänsyn tas till de senaste vetenskapliga rönen.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Dessa mål bör därför fastställas och uttryckas som fiskedödlighet på grundval av
  vetenskaplig rådgivning

   (19). |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Dessa mål bör därför fastställas och uttryckas som fiskedödlighet på grundval av
  vetenskaplig rådgivning

   (19).

| (12) | Dessa mål bör därför fastställas och uttryckas som fiskedödlighet, på grundval av
  vetenskapliga rön

   (19),
  som återställer och upprätthåller populationerna av fiskade arter över nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag. Utnyttjandegraden för maximalt hållbart uttag bör vara den övre gränsen för utnyttjande. |
| --- | --- |

(12)

Dessa mål bör därför fastställas och uttryckas som fiskedödlighet, på grundval av
  vetenskapliga rön

   (19),
  som återställer och upprätthåller populationerna av fiskade arter över nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag. Utnyttjandegraden för maximalt hållbart uttag bör vara den övre gränsen för utnyttjande.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Det måste införas referenspunkter för bevarande som möjliggör extra försiktighet när ett bestånds storlek har minskat till en viss kritisk nivå som medför allvarliga risker. Sådana referenspunkter för bevarande bör fastställas till
  miniminivåer för lekbeståndets biomassa
  som motsvarar
  full reproduktiv kapacitet
  . Korrigerande åtgärder bör vidtas
  om
  beståndets storlek sjunker under
  miniminivån för lekbeståndets biomassa
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Det måste införas referenspunkter för bevarande som möjliggör extra försiktighet när ett bestånds storlek har minskat till en viss kritisk nivå som medför allvarliga risker. Sådana referenspunkter för bevarande bör fastställas till
  miniminivåer för lekbeståndets biomassa
  som motsvarar
  full reproduktiv kapacitet
  . Korrigerande åtgärder bör vidtas
  om
  beståndets storlek sjunker under
  miniminivån för lekbeståndets biomassa
  .

| (13) | Det måste införas referenspunkter för bevarande som möjliggör extra försiktighet när ett bestånds storlek har minskat till en viss kritisk nivå som medför allvarliga risker. Sådana referenspunkter för bevarande bör fastställas till
  biomassanivåer
  som motsvarar
  ett maximalt hållbart uttag (BMSY) för ett bestånd
  . Korrigerande åtgärder bör vidtas
  för att förhindra att
  beståndets storlek sjunker under
  den nivån
  . |
| --- | --- |

(13)

Det måste införas referenspunkter för bevarande som möjliggör extra försiktighet när ett bestånds storlek har minskat till en viss kritisk nivå som medför allvarliga risker. Sådana referenspunkter för bevarande bör fastställas till
  biomassanivåer
  som motsvarar
  ett maximalt hållbart uttag (BMSY) för ett bestånd
  . Korrigerande åtgärder bör vidtas
  för att förhindra att
  beståndets storlek sjunker under
  den nivån
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | För bestånd som fångas som bifångst bör, om
  vetenskaplig rådgivning
  om miniminivån för lekbeståndets biomassa saknas, särskilda bevarandeåtgärder antas när
  den vetenskapliga rådgivningen
  anger att ett bestånd är hotat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

För bestånd som fångas som bifångst bör, om
  vetenskaplig rådgivning
  om miniminivån för lekbeståndets biomassa saknas, särskilda bevarandeåtgärder antas när
  den vetenskapliga rådgivningen
  anger att ett bestånd är hotat.

| (14) | För bestånd som fångas som bifångst bör, om
  vetenskapliga rön
  om miniminivån för lekbeståndets biomassa saknas, särskilda bevarandeåtgärder antas när
  andra indikatorer gör det möjligt att formulera vetenskapliga rön som
  anger att ett bestånd är hotat.
  Vetenskapliga uppgifter om nivåerna på lekbeståndets biomassa bör tillhandahållas snabbt för bifångster så att de nödvändiga åtgärderna kan vidtas. |
| --- | --- |

(14)

För bestånd som fångas som bifångst bör, om
  vetenskapliga rön
  om miniminivån för lekbeståndets biomassa saknas, särskilda bevarandeåtgärder antas när
  andra indikatorer gör det möjligt att formulera vetenskapliga rön som
  anger att ett bestånd är hotat.
  Vetenskapliga uppgifter om nivåerna på lekbeståndets biomassa bör tillhandahållas snabbt för bifångster så att de nödvändiga åtgärderna kan vidtas.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | För att uppfylla den landningsskyldighet som införs genom artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör planen ange andra förvaltningsåtgärder i enlighet med artikel 15.4 a–c i den förordningen. Sådana åtgärder bör fastställas genom delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

För att uppfylla den landningsskyldighet som införs genom artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör planen ange andra förvaltningsåtgärder i enlighet med artikel 15.4 a–c i den förordningen. Sådana åtgärder bör fastställas genom delegerade akter.

| (16) | För att uppfylla den landningsskyldighet som införs genom artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör planen ange andra förvaltningsåtgärder i enlighet med artikel 15.4 a–c i den förordningen. Sådana åtgärder bör fastställas genom delegerade akter
  efter samråd med berörda rådgivande nämnder
  . |
| --- | --- |

(16)

För att uppfylla den landningsskyldighet som införs genom artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör planen ange andra förvaltningsåtgärder i enlighet med artikel 15.4 a–c i den förordningen. Sådana åtgärder bör fastställas genom delegerade akter
  efter samråd med berörda rådgivande nämnder
  .

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Kommissionen bör beakta de berörda rådgivande nämndernas bedömning när den antar delegerade akter för att uppfylla den landningsskyldighet som infördes genom artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, i syfte att föreskriva andra förvaltningsåtgärder i enlighet med artikel 15.4 a–c i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Kommissionen bör beakta de berörda rådgivande nämndernas bedömning när den antar delegerade akter för att uppfylla den landningsskyldighet som infördes genom artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, i syfte att föreskriva andra förvaltningsåtgärder i enlighet med artikel 15.4 a–c i den förordningen.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Planen bör också föreskriva vissa kompletterande tekniska åtgärder som ska antas genom delegerade akter för att bidra till uppnåendet av planens mål, särskilt när det gäller skydd av ungfisk och lekande fisk. I avvaktan på översynen av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 (20) bör det även föreskrivas att sådana åtgärder, om det är nödvändigt för att uppnå målen i planen, får avvika från vissa icke väsentliga delar av den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Planen bör också föreskriva vissa kompletterande tekniska åtgärder som ska antas genom delegerade akter för att bidra till uppnåendet av planens mål, särskilt när det gäller skydd av ungfisk och lekande fisk. I avvaktan på översynen av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 (20) bör det även föreskrivas att sådana åtgärder, om det är nödvändigt för att uppnå målen i planen, får avvika från vissa icke väsentliga delar av den förordningen.

| (17) | Planen bör också föreskriva vissa kompletterande tekniska åtgärder som ska antas genom delegerade akter
  efter samråd med berörda rådgivande nämnder
  för att bidra till uppnåendet av planens mål, särskilt när det gäller skydd av ungfisk och lekande fisk. I avvaktan på översynen av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 (20) bör det även föreskrivas att sådana åtgärder, om det är nödvändigt för att uppnå målen i planen, får avvika från vissa icke väsentliga delar av den förordningen. |
| --- | --- |

(17)

Planen bör också föreskriva vissa kompletterande tekniska åtgärder som ska antas genom delegerade akter
  efter samråd med berörda rådgivande nämnder
  för att bidra till uppnåendet av planens mål, särskilt när det gäller skydd av ungfisk och lekande fisk. I avvaktan på översynen av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 (20) bör det även föreskrivas att sådana åtgärder, om det är nödvändigt för att uppnå målen i planen, får avvika från vissa icke väsentliga delar av den förordningen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Kommissionen bör beakta de berörda rådgivande nämndernas bedömning när den antar vissa kompletterande tekniska åtgärder för att bidra till uppnåendet av planens mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Kommissionen bör beakta de berörda rådgivande nämndernas bedömning när den antar vissa kompletterande tekniska åtgärder för att bidra till uppnåendet av planens mål.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | För att möjliggöra en lämplig och proportionerlig anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och för att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att komplettera denna förordning i fråga om korrigerande åtgärder för rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar, genomförandet av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

För att möjliggöra en lämplig och proportionerlig anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och för att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att komplettera denna förordning i fråga om korrigerande åtgärder för rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar, genomförandet av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (18) | För att möjliggöra en lämplig och proportionerlig anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och för att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att komplettera denna förordning i fråga om korrigerande åtgärder för rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar, genomförandet av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  och med specialiserade organisationer inom medlemsstaterna och unionen, i samarbete med experter från både Europaparlamentet och rådet
  .
  Intensiva diskussioner bör föras med berörda parter innan ett förslag till en specifik åtgärd färdigställs.
  När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(18)

För att möjliggöra en lämplig och proportionerlig anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och för att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att komplettera denna förordning i fråga om korrigerande åtgärder för rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar, genomförandet av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  och med specialiserade organisationer inom medlemsstaterna och unionen, i samarbete med experter från både Europaparlamentet och rådet
  .
  Intensiva diskussioner bör föras med berörda parter innan ett förslag till en specifik åtgärd färdigställs.
  När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Kommissionen bör beakta de berörda rådgivande nämndernas bedömning när den antar delegerade akter för att utvidga tillämpningen av denna förordning i fråga om korrigerande åtgärder för rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar, genomförandet av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

Kommissionen bör beakta de berörda rådgivande nämndernas bedömning när den antar delegerade akter för att utvidga tillämpningen av denna förordning i fråga om korrigerande åtgärder för rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar, genomförandet av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 18b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18b) | Vid genomförandet av den plan som upprättas genom denna förordning ska man prioritera tillämpningen av den regionaliseringsprincip som fastställs i artikel 18 i rådets förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18b)

Vid genomförandet av den plan som upprättas genom denna förordning ska man prioritera tillämpningen av den regionaliseringsprincip som fastställs i artikel 18 i rådets förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Enligt artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013, varigenom kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter när det gäller vissa bevarandeåtgärder som anges i planen, bör medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i Östersjöfisket ha möjlighet att lämna in gemensamma rekommendationer för sådana åtgärder, så att de är väl anpassade till de särskilda förhållanden som råder i Östersjön och fisket där. Tidsfristen för inlämning av dessa rekommendationer bör fastställas, i enlighet med artikel 18.1 i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Enligt artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013, varigenom kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter när det gäller vissa bevarandeåtgärder som anges i planen, bör medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i Östersjöfisket ha möjlighet att lämna in gemensamma rekommendationer för sådana åtgärder, så att de är väl anpassade till de särskilda förhållanden som råder i Östersjön och fisket där. Tidsfristen för inlämning av dessa rekommendationer bör fastställas, i enlighet med artikel 18.1 i den förordningen.

| (19) | Enligt artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013, varigenom kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter när det gäller vissa bevarandeåtgärder som anges i planen, bör medlemsstater
  och rådgivande nämnder
  med ett direkt förvaltningsintresse i Östersjöfisket ha möjlighet att lämna in gemensamma rekommendationer för sådana åtgärder, så att de är väl anpassade till de särskilda förhållanden som råder i Östersjön och fisket där. Tidsfristen för inlämning av dessa rekommendationer bör fastställas, i enlighet med artikel 18.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(19)

Enligt artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013, varigenom kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter när det gäller vissa bevarandeåtgärder som anges i planen, bör medlemsstater
  och rådgivande nämnder
  med ett direkt förvaltningsintresse i Östersjöfisket ha möjlighet att lämna in gemensamma rekommendationer för sådana åtgärder, så att de är väl anpassade till de särskilda förhållanden som råder i Östersjön och fisket där. Tidsfristen för inlämning av dessa rekommendationer bör fastställas, i enlighet med artikel 18.1 i den förordningen.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | För att öka planens effektivitet och innovativa aspekter ska gemensamma rekommendationer och senare delegerade akter syfta till att säkerställa nedifrån-och-upp- och resultatbaserade förhållningssätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

För att öka planens effektivitet och innovativa aspekter ska gemensamma rekommendationer och senare delegerade akter syfta till att säkerställa nedifrån-och-upp- och resultatbaserade förhållningssätt.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 19b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19b) | Kommissionen bör beakta de berörda rådgivande nämndernas bedömning när den antar delegerade akter med avseende på vissa bevarandeåtgärder som anges i planen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19b)

Kommissionen bör beakta de berörda rådgivande nämndernas bedömning när den antar delegerade akter med avseende på vissa bevarandeåtgärder som anges i planen.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | Regler bör fastställas för att garantera att det finansiella stödet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014

   (1bis)

  kan beviljas vid tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

Regler bör fastställas för att garantera att det finansiella stödet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014

   (1bis)

  kan beviljas vid tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | När det gäller tidsramen
  väntas maximalt hållbart uttag
  för de berörda bestånden nås senast 2015.
  Det bör därefter
  bibehållas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

När det gäller tidsramen
  väntas maximalt hållbart uttag
  för de berörda bestånden nås senast 2015.
  Det bör därefter
  bibehållas.

| (25) | När det gäller tidsramen
  bör målet
  för de berörda bestånden
  där så är möjligt
  nås senast 2015.
  Att nå målen för uttaget senare bör endast tillåtas om ett uppnående till 2015 allvarligt skulle skada den sociala och ekonomiska hållbarheten för de berörda fiskeflottorna. Efter 2015 bör dessa uttag nås så snart som möjligt, och under inga omständigheter senare än 2020. Målet bör
  bibehållas
  efter dessa datum
  . |
| --- | --- |

(25)

När det gäller tidsramen
  bör målet
  för de berörda bestånden
  där så är möjligt
  nås senast 2015.
  Att nå målen för uttaget senare bör endast tillåtas om ett uppnående till 2015 allvarligt skulle skada den sociala och ekonomiska hållbarheten för de berörda fiskeflottorna. Efter 2015 bör dessa uttag nås så snart som möjligt, och under inga omständigheter senare än 2020. Målet bör
  bibehållas
  efter dessa datum
  .

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | I och med att fiskeansträngningssystemet upphör är det nödvändigt att avskaffa de särskilda regler om särskilda fisketillstånd och utbyte av fartyg eller maskiner som gäller för Rigabukten. Rådets förordning (EG) nr 2187/2005 bör därför upphävas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

I och med att fiskeansträngningssystemet upphör är det nödvändigt att avskaffa de särskilda regler om särskilda fisketillstånd och utbyte av fartyg eller maskiner som gäller för Rigabukten. Rådets förordning (EG) nr 2187/2005 bör därför upphävas.

utgår

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Planen ska
  också
  gälla för
  rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar i Ices-delområdena 22–32 som
  fångas
  vid fiske efter de
  berörda bestånden
  . | 2.   
  I denna förordning fastställs
  också
  de åtgärder avseende bifångster av
  rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar i Ices-delområdena 22–32 som
  ska vidtas
  vid fiske efter de
  bestånd som avses i punkt 1
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   
  Planen ska
  också
  gälla för
  rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar i Ices-delområdena 22–32 som
  fångas
  vid fiske efter de
  berörda bestånden
  .

2.   
  I denna förordning fastställs
  också
  de åtgärder avseende bifångster av
  rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar i Ices-delområdena 22–32 som
  ska vidtas
  vid fiske efter de
  bestånd som avses i punkt 1
  .

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 2 – leden b och c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | bottengarn:
  stora
  nätredskap som är förankrade, fastsatta på pålar eller i vissa fall flytande
  och som är öppna vid ytan
  och har olika anordningar för att fånga in och hålla kvar fisken, och som i allmänhet är uppdelade i avdelningar som är stängda med nät i botten. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

bottengarn:
  stora
  nätredskap som är förankrade, fastsatta på pålar eller i vissa fall flytande
  och som är öppna vid ytan
  och har olika anordningar för att fånga in och hålla kvar fisken, och som i allmänhet är uppdelade i avdelningar som är stängda med nät i botten.

| b) | bottengarn
  och ryssja
  : nätredskap som är förankrade, fastsatta på pålar eller i vissa fall flytande och har olika anordningar för att fånga in och hålla kvar fisken, och som i allmänhet är uppdelade i avdelningar som är stängda med nät i botten. |
| --- | --- |

b)

bottengarn
  och ryssja
  : nätredskap som är förankrade, fastsatta på pålar eller i vissa fall flytande och har olika anordningar för att fånga in och hålla kvar fisken, och som i allmänhet är uppdelade i avdelningar som är stängda med nät i botten.

| c) | burar, tinor och mjärdar:
  små
  fällor i form av burar eller korgar gjorda i olika material med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som är avsedda för att fånga kräftdjur eller fisk sätts ut på havsbotten antingen enskilt eller i rader, och är länkade med rep (bojlinor) till bojar på havsytan som visar deras position. |
| --- | --- |

c)

burar, tinor och mjärdar:
  små
  fällor i form av burar eller korgar gjorda i olika material med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som är avsedda för att fånga kräftdjur eller fisk sätts ut på havsbotten antingen enskilt eller i rader, och är länkade med rep (bojlinor) till bojar på havsytan som visar deras position.

| c) | burar, tinor och mjärdar: fällor i form av burar eller korgar gjorda i olika material med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som är avsedda för att fånga kräftdjur eller fisk sätts ut på havsbotten antingen enskilt eller i rader, och är länkade med rep (bojlinor) till bojar på havsytan som visar deras position. |
| --- | --- |

c)

burar, tinor och mjärdar: fällor i form av burar eller korgar gjorda i olika material med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som är avsedda för att fånga kräftdjur eller fisk sätts ut på havsbotten antingen enskilt eller i rader, och är länkade med rep (bojlinor) till bojar på havsytan som visar deras position.

Ändringarna 63, 28 och 56

Förslag till förordning

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Planen ska
  syfta till att bidra till
  de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013, och särskilt att | 1.   Planen ska
  säkerställa uppnåendet av
  de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  och i ramdirektivet om en marin strategi nr 2008/56/EG
  , och särskilt att |
| (a) | uppnå
  och upprätthålla maximalt hållbart uttag
  för de berörda bestånden
  , och |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Planen ska
  syfta till att bidra till
  de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013, och särskilt att

1.   Planen ska
  säkerställa uppnåendet av
  de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  och i ramdirektivet om en marin strategi nr 2008/56/EG
  , och särskilt att

(a)

uppnå
  och upprätthålla maximalt hållbart uttag
  för de berörda bestånden
  , och

| (a) | återställa
  och upprätthålla
  de berörda beståndens biomassa över nivåer som kan ge
  maximalt hållbart uttag, och |
| --- | --- |

(a)

återställa
  och upprätthålla
  de berörda beståndens biomassa över nivåer som kan ge
  maximalt hållbart uttag, och

| (b) | säkra bevarandet av bestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar i linje med försiktighetsansatsen. |
| --- | --- |

(b)

säkra bevarandet av bestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar i linje med försiktighetsansatsen.

| b) | säkra bevarandet av bestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar
  över nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag. |
| --- | --- |

b)

säkra bevarandet av bestånden av rödspätta, slätvar, skrubbskädda och piggvar
  över nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag.

2.   Planen ska syfta till att bidra till genomförandet av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de berörda bestånden och för rödspätta.

2.   Planen ska syfta till att
  gradvis eliminera utkast, med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga rön, genom att undvika och minska oönskade fångster, och genom att
  bidra till genomförandet av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de berörda bestånden och för rödspätta.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 3a |
| | Förenlighet med unionens miljölagstiftning |
| | 1.
     
  Planen ska tillämpa en ekosystemansats i fiskeriförvaltningen. |
| | 2.
     
  För att säkerställa att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen minimeras och för att säkerställa att fisket inte leder till en försämring av den marina miljön, ska planen vara förenlig med, och bidra till, uppnåendet av målen i ramdirektivet om en marin strategi, för att senast 2020 uppnå god miljöstatus. I synnerhet ska den |
| | (a) | syfta till att säkerställa att de villkor som anges i deskriptor 3 i bilaga I till det direktivet har uppfyllts, |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 3a

Förenlighet med unionens miljölagstiftning

1.
     
  Planen ska tillämpa en ekosystemansats i fiskeriförvaltningen.

2.
     
  För att säkerställa att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen minimeras och för att säkerställa att fisket inte leder till en försämring av den marina miljön, ska planen vara förenlig med, och bidra till, uppnåendet av målen i ramdirektivet om en marin strategi, för att senast 2020 uppnå god miljöstatus. I synnerhet ska den

(a)

syfta till att säkerställa att de villkor som anges i deskriptor 3 i bilaga I till det direktivet har uppfyllts,

| (b) | syfta till att bidra till uppfyllandet av deskriptor 1, 4 och 6 i bilaga I till det direktivet, i proportion till den roll som fisket spelar för att uppfylla detta. |
| --- | --- |

(b)

syfta till att bidra till uppfyllandet av deskriptor 1, 4 och 6 i bilaga I till det direktivet, i proportion till den roll som fisket spelar för att uppfylla detta.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Målet för fiskedödligheten ska
  nås
  senast
  2015
  och därefter bibehållas för de berörda bestånden inom följande intervall: | 1.   Målet för fiskedödligheten ska
  beakta de senaste vetenskapliga rönen och, där så är möjligt, uppfyllas 2015 och, genom en successiv och stegvis anpassning,
  senast
  2020,
  och därefter bibehållas för de berörda bestånden
  . Fiskedödligheten för de berörda bestånden ska fastställas
  inom följande intervall: |
| Bestånd | Mål för fiskedödlighet | Bestånd | Mål för fiskedödlighet |
| Torsk i västra Östersjön | 0,23 -0,29 | Torsk i västra Östersjön | 0 till FMSY |
| Torsk i östra Östersjön | 0,41 -0,51 | Torsk i östra Östersjön | 0 till FMSY |
| Sill/strömming i mellersta Östersjön | 0,23 -0,29 | Sill/strömming i mellersta Östersjön | 0 till FMSY |
| Sill/strömming i Rigabukten | 0,32 -0,39 | Sill/strömming i Rigabukten | 0 till FMSY |
| Sill/strömming i Bottenhavet | 0,13 -0,17 | Sill/strömming i Bottenhavet | 0 till FMSY |
| Sill/strömming i Bottenviken | Ej fastställt | Sill/strömming i Bottenviken | 0 till FMSY |
| Sill/strömming i västra Östersjön | 0,25 -0,31 | Sill/strömming i västra Östersjön | 0 till FMSY |
| Skarpsill i Östersjön | 0,26 -0,32 | Skarpsill i Östersjön | 0 till FMSY |
| | Värdet för FMSY (fiskedödlighet som ger maximalt hållbart uttag) ska tas från de senaste tillförlitliga vetenskaliga rönen som finns tillgängliga, och målet för fiskdödligheten bör vara under 0,8 x FMSY. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Målet för fiskedödligheten ska
  nås
  senast
  2015
  och därefter bibehållas för de berörda bestånden inom följande intervall:

1.   Målet för fiskedödligheten ska
  beakta de senaste vetenskapliga rönen och, där så är möjligt, uppfyllas 2015 och, genom en successiv och stegvis anpassning,
  senast
  2020,
  och därefter bibehållas för de berörda bestånden
  . Fiskedödligheten för de berörda bestånden ska fastställas
  inom följande intervall:

Bestånd

Mål för fiskedödlighet

Bestånd

Mål för fiskedödlighet

Torsk i västra Östersjön

0,23 -0,29

Torsk i västra Östersjön

0 till FMSY

Torsk i östra Östersjön

0,41 -0,51

Torsk i östra Östersjön

0 till FMSY

Sill/strömming i mellersta Östersjön

0,23 -0,29

Sill/strömming i mellersta Östersjön

0 till FMSY

Sill/strömming i Rigabukten

0,32 -0,39

Sill/strömming i Rigabukten

0 till FMSY

Sill/strömming i Bottenhavet

0,13 -0,17

Sill/strömming i Bottenhavet

0 till FMSY

Sill/strömming i Bottenviken

Ej fastställt

Sill/strömming i Bottenviken

0 till FMSY

Sill/strömming i västra Östersjön

0,25 -0,31

Sill/strömming i västra Östersjön

0 till FMSY

Skarpsill i Östersjön

0,26 -0,32

Skarpsill i Östersjön

0 till FMSY

Värdet för FMSY (fiskedödlighet som ger maximalt hållbart uttag) ska tas från de senaste tillförlitliga vetenskaliga rönen som finns tillgängliga, och målet för fiskdödligheten bör vara under 0,8 x FMSY.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Fiskemöjligheterna ska upprättas på ett sätt som gör att det finns mindre än 5 % risk att de överstiger de FMSY-värden som anges i tabellen i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Fiskemöjligheterna ska upprättas på ett sätt som gör att det finns mindre än 5 % risk att de överstiger de FMSY-värden som anges i tabellen i punkt 1.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Denna förordning tillåter tillfälligt upphörande med fiskeverksamhet i enlighet med artikel 33 i förordning (EU) nr 508/2014, och med ekonomiskt stöd som ges enligt den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

2b.
     
  Denna förordning tillåter tillfälligt upphörande med fiskeverksamhet i enlighet med artikel 33 i förordning (EU) nr 508/2014, och med ekonomiskt stöd som ges enligt den förordningen.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Referenspunkterna för bevarande
  , uttryckta som den miniminivå för lekbeståndets biomassa
  som är
  förenlig
  med bibehållen reproduktionskapacitet, ska vara följande för de berörda bestånden: | 1.   Referenspunkterna för bevarande som är
  förenliga
  med bibehållen reproduktionskapacitet, ska vara följande för de berörda bestånden: |
| Bestånd | Minsta nivå för lekbeståndets biomassa (ton) | Bestånd | Minsta nivå för lekbeståndets biomassa (ton) |
| Torsk i västra Östersjön | 36 400 | Torsk i västra Östersjön | 36 400
  för 2015 och BMSY för åren därefter |
| Torsk i östra Östersjön | 88 200 | Torsk i östra Östersjön | 88 200
  för 2015 och BMSY för åren därefter |
| Sill/strömming i mellersta Östersjön | 600 000 | Sill/strömming i mellersta Östersjön | 600 000
  för 2015 och BMSY för åren därefter |
| Sill/strömming i Rigabukten | Ej fastställt | Sill/strömming i Rigabukten | Ej fastställt
  för 2015 och BMSY för åren därefter |
| Sill/strömming i Bottenhavet | Ej fastställt | Sill/strömming i Bottenhavet | Ej fastställt
  för 2015 och BMSY för åren därefter |
| Sill/strömming i Bottenviken | Ej fastställt | Sill/strömming i Bottenviken | Ej fastställt
  för 2015 och BMSY för åren därefter |
| Sill/strömming i västra Östersjön | 110 000 | Sill/strömming i västra Östersjön | 110 000
  för 2015 och BMSY för åren därefter |
| Skarpsill i Östersjön | 570 000 | Skarpsill i Östersjön | 570 000
  för 2015 och BMSY för åren därefter |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Referenspunkterna för bevarande
  , uttryckta som den miniminivå för lekbeståndets biomassa
  som är
  förenlig
  med bibehållen reproduktionskapacitet, ska vara följande för de berörda bestånden:

1.   Referenspunkterna för bevarande som är
  förenliga
  med bibehållen reproduktionskapacitet, ska vara följande för de berörda bestånden:

Bestånd

Minsta nivå för lekbeståndets biomassa (ton)

Bestånd

Minsta nivå för lekbeståndets biomassa (ton)

Torsk i västra Östersjön

36 400

Torsk i västra Östersjön

36 400
  för 2015 och BMSY för åren därefter

Torsk i östra Östersjön

88 200

Torsk i östra Östersjön

88 200
  för 2015 och BMSY för åren därefter

Sill/strömming i mellersta Östersjön

600 000

Sill/strömming i mellersta Östersjön

600 000
  för 2015 och BMSY för åren därefter

Sill/strömming i Rigabukten

Ej fastställt

Sill/strömming i Rigabukten

Ej fastställt
  för 2015 och BMSY för åren därefter

Sill/strömming i Bottenhavet

Ej fastställt

Sill/strömming i Bottenhavet

Ej fastställt
  för 2015 och BMSY för åren därefter

Sill/strömming i Bottenviken

Ej fastställt

Sill/strömming i Bottenviken

Ej fastställt
  för 2015 och BMSY för åren därefter

Sill/strömming i västra Östersjön

110 000

Sill/strömming i västra Östersjön

110 000
  för 2015 och BMSY för åren därefter

Skarpsill i Östersjön

570 000

Skarpsill i Östersjön

570 000
  för 2015 och BMSY för åren därefter

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När biomassan för något av de berörda bestånden under ett visst år ligger under den miniminivå för lekbeståndets biomassa som anges i punkt 1 ska lämpliga korrigerande åtgärder antas för att se till att det berörda beståndet
  snabbt
  återgår till
  försiktighetsnivån
  . Genom undantag från artikel 4.2 i den här förordningen och i enlighet med artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheterna fastställas till lägre nivåer än de som ger de målintervall för fiskedödlighet som fastställs i artikel 4.1. De korrigerande åtgärderna kan vid behov också inkludera inlämning av lagförslag från kommissionen och nödåtgärder antagna av kommissionen i enlighet med artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 2.   När biomassan för något av de berörda bestånden under ett visst år ligger under den miniminivå för lekbeståndets biomassa som anges i punkt 1 ska lämpliga korrigerande åtgärder antas för att se till att det berörda beståndet återgår till
  nivåer över dem som kan ge maximalt hållbart uttag så snart som möjligt
  . Genom undantag från artikel 4.2 i den här förordningen och i enlighet med artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheterna fastställas till lägre nivåer än de som ger de målintervall för fiskedödlighet som fastställs i artikel 4.1
  i denna förordning
  . De korrigerande åtgärderna kan vid behov också inkludera inlämning av lagförslag från kommissionen och nödåtgärder antagna av kommissionen i enlighet med artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   När biomassan för något av de berörda bestånden under ett visst år ligger under den miniminivå för lekbeståndets biomassa som anges i punkt 1 ska lämpliga korrigerande åtgärder antas för att se till att det berörda beståndet
  snabbt
  återgår till
  försiktighetsnivån
  . Genom undantag från artikel 4.2 i den här förordningen och i enlighet med artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheterna fastställas till lägre nivåer än de som ger de målintervall för fiskedödlighet som fastställs i artikel 4.1. De korrigerande åtgärderna kan vid behov också inkludera inlämning av lagförslag från kommissionen och nödåtgärder antagna av kommissionen i enlighet med artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013.

2.   När biomassan för något av de berörda bestånden under ett visst år ligger under den miniminivå för lekbeståndets biomassa som anges i punkt 1 ska lämpliga korrigerande åtgärder antas för att se till att det berörda beståndet återgår till
  nivåer över dem som kan ge maximalt hållbart uttag så snart som möjligt
  . Genom undantag från artikel 4.2 i den här förordningen och i enlighet med artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheterna fastställas till lägre nivåer än de som ger de målintervall för fiskedödlighet som fastställs i artikel 4.1
  i denna förordning
  . De korrigerande åtgärderna kan vid behov också inkludera inlämning av lagförslag från kommissionen och nödåtgärder antagna av kommissionen i enlighet med artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  När biomassan för något av de berörda bestånden under ett visst år sjunker under de nivåer som anges i nedanstående tabell ska lämpliga åtgärder vidtas för att avbryta det riktade fisket av det berörda beståndet. |
| | Bestånd | Gräns för biomassa (ton) |
| | Torsk i västra Östersjön | 26 000 |
| | Torsk i östra Östersjön | 63 000 |
| | Sill/strömming i mellersta Östersjön | 430 000 |
| | Sill/strömming i Rigabukten | Ej fastställt |
| | Sill/strömming i Bottenhavet | Ej fastställt |
| | Sill/strömming i Bottenviken | Ej fastställt |
| | Sill/strömming i västra Östersjön | 90 000 |
| | Skarpsill i Östersjön | 410 000 |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  När biomassan för något av de berörda bestånden under ett visst år sjunker under de nivåer som anges i nedanstående tabell ska lämpliga åtgärder vidtas för att avbryta det riktade fisket av det berörda beståndet.

Bestånd

Gräns för biomassa (ton)

Torsk i västra Östersjön

26 000

Torsk i östra Östersjön

63 000

Sill/strömming i mellersta Östersjön

430 000

Sill/strömming i Rigabukten

Ej fastställt

Sill/strömming i Bottenhavet

Ej fastställt

Sill/strömming i Bottenviken

Ej fastställt

Sill/strömming i västra Östersjön

90 000

Skarpsill i Östersjön

410 000

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Åtgärder vid hot mot
  rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar | Tekniska bevarandeåtgärder för
  rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar |
| 1.   Om
  den
  vetenskapliga
  rådgivningen anger att bevarandet av något av
  Östersjöbestånden av rödspätta, skrubbskädda, piggvar eller slätvar
  är hotat
  ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 om särskilda bevarandeåtgärder för
  det hotade beståndet
  avseende | 1.   Om
  de
  vetenskapliga
  rönen ger vid handen att korrigerande åtgärder är nödvändiga för att säkerställa att
  Östersjöbestånden av rödspätta, skrubbskädda, piggvar eller slätvar
  förvaltas i enlighet med försiktighetsansatsen,
  ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 om särskilda bevarandeåtgärder för
  bifångster av rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar och
  avseende
  följande tekniska åtgärder: |
| (c)
  a) | anpassning av fiskekapacitet och fiskeansträngning, |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 6

Artikel 6

Åtgärder vid hot mot
  rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar

Tekniska bevarandeåtgärder för
  rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar

1.   Om
  den
  vetenskapliga
  rådgivningen anger att bevarandet av något av
  Östersjöbestånden av rödspätta, skrubbskädda, piggvar eller slätvar
  är hotat
  ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 om särskilda bevarandeåtgärder för
  det hotade beståndet
  avseende

1.   Om
  de
  vetenskapliga
  rönen ger vid handen att korrigerande åtgärder är nödvändiga för att säkerställa att
  Östersjöbestånden av rödspätta, skrubbskädda, piggvar eller slätvar
  förvaltas i enlighet med försiktighetsansatsen,
  ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 om särskilda bevarandeåtgärder för
  bifångster av rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar och
  avseende
  följande tekniska åtgärder:

(c)
  a)

anpassning av fiskekapacitet och fiskeansträngning,

| a) | anpassning av fiskekapacitet och fiskeansträngning, |
| --- | --- |

a)

anpassning av fiskekapacitet och fiskeansträngning,

| (d)b) | tekniska åtgärder, inbegripet |
| --- | --- |

(d)b)

tekniska åtgärder, inbegripet

| (1
  ) | fiskeredskapens egenskaper, särskilt maskstorlek, garntjocklek och redskapens storlek, |
| --- | --- |

(1
  )

fiskeredskapens egenskaper, särskilt maskstorlek, garntjocklek och redskapens storlek,

| b
  ) | fiskeredskapens egenskaper, särskilt maskstorlek, garntjocklek och redskapens storlek, |
| --- | --- |

b
  )

fiskeredskapens egenskaper, särskilt maskstorlek, garntjocklek och redskapens storlek,

| (2
  ) | användning av fiskeredskap, särskilt nedsänkningstid och på vilket djup redskapet används, |
| --- | --- |

(2
  )

användning av fiskeredskap, särskilt nedsänkningstid och på vilket djup redskapet används,

| c
  ) | användning av fiskeredskap, särskilt nedsänkningstid och på vilket djup redskapet används, |
| --- | --- |

c
  )

användning av fiskeredskap, särskilt nedsänkningstid och på vilket djup redskapet används,

| (3
  ) | förbud mot eller begränsning av fiske i särskilda områden, |
| --- | --- |

(3
  )

förbud mot eller begränsning av fiske i särskilda områden,

| d
  ) | förbud mot eller begränsning av fiske i särskilda områden, |
| --- | --- |

d
  )

förbud mot eller begränsning av fiske i särskilda områden,

| (4
  ) | förbud mot eller begränsning av fiske under särskilda perioder, |
| --- | --- |

(4
  )

förbud mot eller begränsning av fiske under särskilda perioder,

| e
  ) | förbud mot eller begränsning av fiske under särskilda perioder, |
| --- | --- |

e
  )

förbud mot eller begränsning av fiske under särskilda perioder,

| (5
  ) | minsta referensstorlek för bevarande. |
| --- | --- |

(5
  )

minsta referensstorlek för bevarande.

| f
  ) | minsta referensstorlek för bevarande, |
| --- | --- |

f
  )

minsta referensstorlek för bevarande,

| g) | andra egenskaper med avseende på selektivitet. |
| --- | --- |

g)

andra egenskaper med avseende på selektivitet.

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska syfta till att nå de mål som anges i artikel 3.1 b och ska vara grundade på
  vetenskaplig rådgivning
  .

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska syfta till att nå de mål som anges i artikel 3.1 b och ska vara
  förenliga med unions miljölagstiftning i enlighet med artikel 3a samt vara
  grundade på
  bästa möjliga vetenskapliga rön
  .

3.   De berörda medlemsstaterna får lämna gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de särskilda bevarandeåtgärder som avses i punkt 1.

3.   De berörda medlemsstaterna får lämna gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de särskilda bevarandeåtgärder som avses i punkt 1.

3a.
     
  Innan kommissionen antar delegerade akter ska den samråda med Europaparlamentet och de berörda rådgivande nämnderna.

3b.
     
  Kommissionen ska, i samråd med de berörda medlemsstaterna, analysera effekterna av de delegerade akter som avses i punkt 1 ett år efter det att de antagits, och därefter årligen. Om en sådan analys visar att en delegerad akt inte är tillräcklig för att hantera den rådande situationen, får de berörda medlemsstaterna lägga fram en gemensam rekommendation i enligt med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska landningsskyldigheten inte tillämpas på
  de berörda bestånden och rödspätta
  om fisket sker med följande redskap: bottengarn, burar, tinor och
  mjärdar
  . | Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska landningsskyldigheten inte tillämpas på
  torsk
  om fisket sker med följande redskap: bottengarn, burar, tinor
  , mjärdar
  och
  ryssja
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska landningsskyldigheten inte tillämpas på
  de berörda bestånden och rödspätta
  om fisket sker med följande redskap: bottengarn, burar, tinor och
  mjärdar
  .

Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska landningsskyldigheten inte tillämpas på
  torsk
  om fisket sker med följande redskap: bottengarn, burar, tinor
  , mjärdar
  och
  ryssja
  .

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska syfta till att nå de mål som anges i artikel 3 och särskilt skyddet av ungfisk och lekande fisk. | 2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska syfta till att nå de mål som anges i artikel 3 och särskilt skyddet av ungfisk och lekande fisk
  , samt vara förenliga med unionens miljölagstiftning i enligt med vad som anges i artikel 3a och säkerställa att fiskets negativa effekter på marina ekosystem minimeras
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska syfta till att nå de mål som anges i artikel 3 och särskilt skyddet av ungfisk och lekande fisk.

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska syfta till att nå de mål som anges i artikel 3 och särskilt skyddet av ungfisk och lekande fisk
  , samt vara förenliga med unionens miljölagstiftning i enligt med vad som anges i artikel 3a och säkerställa att fiskets negativa effekter på marina ekosystem minimeras
  .

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Specifikationer för målarter
  och
  maskstorlekar som fastställs i bilagorna II
  och
  III
  enligt
  artiklarna 3
  och
  4. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

Specifikationer för målarter
  och
  maskstorlekar som fastställs i bilagorna II
  och
  III
  enligt
  artiklarna 3
  och
  4.

| a) | Specifikationer för målarter, maskstorlekar och
  minsta referensstorlekar för bevarande
  som fastställs i bilagorna II, III
  och IV till förordning (EG) nr 2187/2005 och som avses i
  artiklarna 3, 4
  och 14.1 i nämnda förordning
  . |
| --- | --- |

a)

Specifikationer för målarter, maskstorlekar och
  minsta referensstorlekar för bevarande
  som fastställs i bilagorna II, III
  och IV till förordning (EG) nr 2187/2005 och som avses i
  artiklarna 3, 4
  och 14.1 i nämnda förordning
  .

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Det trålförbud för Rigabukten som anges i artikel 22. |

Kommissionens förslag

Ändring

f)

Det trålförbud för Rigabukten som anges i artikel 22.

utgår

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska dessutom åta sig att beakta de senaste vetenskapliga rönen, inbegripet Ices undersökningar, innan tekniska åtgärder antas. |

Kommissionens förslag

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska dessutom åta sig att beakta de senaste vetenskapliga rönen, inbegripet Ices undersökningar, innan tekniska åtgärder antas.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Under torskens lekperiod är det förbjudet att bedriva pelagiskt fiske med sättgarn med maskstorlek under 110 mm samt med trål med maskstorlek under 120 mm. |

Kommissionens förslag

Ändring

4b.
     
  Under torskens lekperiod är det förbjudet att bedriva pelagiskt fiske med sättgarn med maskstorlek under 110 mm samt med trål med maskstorlek under 120 mm.

Ändring 41

Förslag till förordning

Kapitel VIa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | KAPITEL VIa |
| | SÄRSKILDA ÅTGÄRDER |
| | Artikel 9a |
| | Särskilda åtgärder |
| | 1.
     
  All fiskeverksamhet från och med den 1 maj till och med den 31 oktober ska vara förbjuden inom de områden som uppkommer genom att sekventiellt förena följande positioner, som ska mätas i enlighet med koordinatsystemet WGS84, med räta linjer (loxodromer): |
| | a) | Område 1: |

Kommissionens förslag

Ändring

KAPITEL VIa

SÄRSKILDA ÅTGÄRDER

Artikel 9a

Särskilda åtgärder

1.
     
  All fiskeverksamhet från och med den 1 maj till och med den 31 oktober ska vara förbjuden inom de områden som uppkommer genom att sekventiellt förena följande positioner, som ska mätas i enlighet med koordinatsystemet WGS84, med räta linjer (loxodromer):

a)

Område 1:

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ O

| | — | 55o 45′ N, 16o 30′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 16o 30′ O

| | — | 55o 00′ N, 16o 30′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 30′ O

| | — | 55o 00′ N, 16o 00′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 00′ O

| | — | 55o 15′ N, 16o 00′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 16o 00′ O

| | — | 55o 15′ N, 15o 30′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 15o 30′ O

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ O

| b) | Område 2: |
| --- | --- |

b)

Område 2:

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ O

| | — | 54o 48′ N, 19o 20′ O |
| --- | --- | --- |

—

54o 48′ N, 19o 20′ O

| | — | 54o 45′ N, 19o 19′ O |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 19o 19′ O

| | — | 54o 45′ N, 18o 55′ O |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 18o 55′ O

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ O

| c) | Område 3: |
| --- | --- |

c)

Område 3:

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ O |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ O

| | — | 56o 13′ N, 19o 31′ O |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 19o 31′ O

| | — | 55o 59′ N, 19o 13′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 59′ N, 19o 13′ O

| | — | 56o 03′ N, 19o 06′ O |
| --- | --- | --- |

—

56o 03′ N, 19o 06′ O

| | — | 56o 00′ N, 18o 51′ O |
| --- | --- | --- |

—

56o 00′ N, 18o 51′ O

| | — | 55o 47′ N, 18o 57′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 47′ N, 18o 57′ O

| | — | 55o 30′ N, 18o 34′ O |
| --- | --- | --- |

—

55o 30′ N, 18o 34′ O

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ O. |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ O.

2.
     
  Alla unionsfartyg med en totallängd på minst åtta meter som har ombord eller använder redskap för torskfiske i Östersjön i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 2187/2005 ska inneha ett specialtillstånd för torskfiske i Östersjön.

3.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 15 för att ändra denna artikel, om det är nödvändigt för att uppnå de mål som avses i artikel 3, och i synnerhet för att skydda ungfisk och lekande fisk.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Regionalt samarbete | Regionalt samarbete |
| 1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i
  detta kapitel
  . | 1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i
  artiklarna 6, 8 och 9 i denna förordning
  . |
| 2.   De berörda medlemsstaterna får lämna gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 inom följande tidsfrister: | 2.   De berörda medlemsstaterna får
  , efter samråd med de rådgivande nämnderna,
  lämna
  de
  gemensamma rekommendationer
  som avses
  i
  artiklarna 6.3, 8.3 och 9.4 i denna förordning första gången senast tolv månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter tolv månader efter varje framläggande av utvärderingen av planen i
  enlighet med artikel
  14, men inte senare än den 1 september för åtgärder som berör medlemsstaterna. Medlemsstaterna får också lämna sådana rekommendationer om det sker en plötslig förändring i situationen för något av de bestånd som omfattas av planen om de rekommenderade åtgärderna bedöms vara nödvändiga eller motiveras av vetenskapliga rön. |
| a) | För de åtgärder som anges i artikel 6.1 och som avser ett visst kalenderår, senast den 1 september det föregående året. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 10

Artikel 10

Regionalt samarbete

Regionalt samarbete

1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i
  detta kapitel
  .

1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i
  artiklarna 6, 8 och 9 i denna förordning
  .

2.   De berörda medlemsstaterna får lämna gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 inom följande tidsfrister:

2.   De berörda medlemsstaterna får
  , efter samråd med de rådgivande nämnderna,
  lämna
  de
  gemensamma rekommendationer
  som avses
  i
  artiklarna 6.3, 8.3 och 9.4 i denna förordning första gången senast tolv månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter tolv månader efter varje framläggande av utvärderingen av planen i
  enlighet med artikel
  14, men inte senare än den 1 september för åtgärder som berör medlemsstaterna. Medlemsstaterna får också lämna sådana rekommendationer om det sker en plötslig förändring i situationen för något av de bestånd som omfattas av planen om de rekommenderade åtgärderna bedöms vara nödvändiga eller motiveras av vetenskapliga rön.

a)

För de åtgärder som anges i artikel 6.1 och som avser ett visst kalenderår, senast den 1 september det föregående året.

| b) | För de åtgärder som anges i artiklarna 8.1 och 9.1, första gången senast sex månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter sex månader efter varje framläggande av utvärderingen av planen i enlighet med artikel 14. |
| --- | --- |

b)

För de åtgärder som anges i artiklarna 8.1 och 9.1, första gången senast sex månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter sex månader efter varje framläggande av utvärderingen av planen i enlighet med artikel 14.

2a.
     
  De berörda rådgivande nämnderna får även lämna rekommendationer inom de tidsfrister som anges i punkt 2.

2b.
     
  Alla avvikelser som kommissionen gör från de gemensamma rekommendationerna ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet och kunna granskas.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Förhandsanmälan | Förhandsanmälan |
| 1.   Genom undantag från artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska kravet på förhandsanmälan enligt den artikeln gälla för befälhavare på unionsfiskefartyg med en total längd på åtta meter eller mer som har minst 300 kg torsk eller två ton av pelagiska arter ombord. | 1.   Genom undantag från artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska kravet på förhandsanmälan enligt den artikeln gälla |
| | a) | när det gäller fiskefartyg som fiskar efter torsk,
  befälhavare på unionsfiskefartyg med en total längd på åtta meter eller mer som har minst 300 kg torsk ombord, |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 12

Artikel 12

Förhandsanmälan

Förhandsanmälan

1.   Genom undantag från artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska kravet på förhandsanmälan enligt den artikeln gälla för befälhavare på unionsfiskefartyg med en total längd på åtta meter eller mer som har minst 300 kg torsk eller två ton av pelagiska arter ombord.

1.   Genom undantag från artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska kravet på förhandsanmälan enligt den artikeln gälla

a)

när det gäller fiskefartyg som fiskar efter torsk,
  befälhavare på unionsfiskefartyg med en total längd på åtta meter eller mer som har minst 300 kg torsk ombord,

| b) | när det gäller fiskefartyg som fiskar efter sill/strömming och/eller skarpsill,
  befälhavare på unionsfiskefartyg med en total längd på åtta meter eller mer som har minst två ton av belagiska arter ombord, |
| --- | --- |

b)

när det gäller fiskefartyg som fiskar efter sill/strömming och/eller skarpsill,
  befälhavare på unionsfiskefartyg med en total längd på åtta meter eller mer som har minst två ton av belagiska arter ombord,

2.   Genom undantag från artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska tiden för förhandsanmälan som anges i den artikeln vara minst en timme innan fartyget beräknas anlöpa hamnen.

2.   Genom undantag från artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska den tid för förhandsanmälan som anges i den artikeln vara minst en timme innan fartyget beräknas anlöpa hamn.
  De behöriga myndigheterna i kustmedlemsstaterna får från fall till fall ge tillstånd till en tidigare ankomst i hamn förutsatt att de nödvändiga förutsättningarna för lämpliga kontrollåtgärder föreligger.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 13 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | 5
  ton av pelagiska bestånd. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

5
  ton av pelagiska bestånd.

| b) | 2
  ton av pelagiska bestånd. |
| --- | --- |

b)

2
  ton av pelagiska bestånd.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Utvärdering av planen | Utvärdering av planen |
| Kommissionen
  ska säkerställa en utvärdering av
  denna plans effekter på de bestånd som omfattas av denna förordning och på det fiske som utnyttjar dessa bestånd, särskilt
  för att beakta förändringar i vetenskaplig rådgivning, sex år efter planens ikraftträdande och därefter vart sjätte år
  . Kommissionen ska lägga fram resultatet av
  dessa utvärderingar
  för Europaparlamentet och rådet. | Tre år efter att denna förordning har trätt i kraft, och därefter vart femte år ska
  kommissionen
  utvärdera
  denna
  fleråriga
  plans effekter på de bestånd som omfattas av denna förordning och på det fiske som utnyttjar dessa bestånd, särskilt
  vad gäller framsteg mot att återställa och upprätthålla fiskebestånd över de nivåer som ger maximalt hållbart uttag
  . Kommissionen ska lägga fram resultatet av
  denna utvärdering
  för Europaparlamentet och rådet
  och kan, med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen, föreslå förändringar till den fleråriga planen eller ta initiativ till ändringar av de delegerade akterna
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 14

Artikel 14

Utvärdering av planen

Utvärdering av planen

Kommissionen
  ska säkerställa en utvärdering av
  denna plans effekter på de bestånd som omfattas av denna förordning och på det fiske som utnyttjar dessa bestånd, särskilt
  för att beakta förändringar i vetenskaplig rådgivning, sex år efter planens ikraftträdande och därefter vart sjätte år
  . Kommissionen ska lägga fram resultatet av
  dessa utvärderingar
  för Europaparlamentet och rådet.

Tre år efter att denna förordning har trätt i kraft, och därefter vart femte år ska
  kommissionen
  utvärdera
  denna
  fleråriga
  plans effekter på de bestånd som omfattas av denna förordning och på det fiske som utnyttjar dessa bestånd, särskilt
  vad gäller framsteg mot att återställa och upprätthålla fiskebestånd över de nivåer som ger maximalt hållbart uttag
  . Kommissionen ska lägga fram resultatet av
  denna utvärdering
  för Europaparlamentet och rådet
  och kan, med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen, föreslå förändringar till den fleråriga planen eller ta initiativ till ändringar av de delegerade akterna
  .

Ändring 47

Förslag till förordning

Kapitel IXa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | KAPITEL IXa |
| | STÖD FRÅN EUROPEISKA HAVS- OCH FISKERIFONDEN |
| | Artikel 14a |
| | Stöd från Europeiska havs- och fiskerifonden |
| | Vid tillämpningen av artikel 33.1 c i förordning (EU) nr 508/2014 ska den fleråriga plan som beskrivs i denna förordning betraktas som en flerårig plan enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

KAPITEL IXa

STÖD FRÅN EUROPEISKA HAVS- OCH FISKERIFONDEN

Artikel 14a

Stöd från Europeiska havs- och fiskerifonden

Vid tillämpningen av artikel 33.1 c i förordning (EU) nr 508/2014 ska den fleråriga plan som beskrivs i denna förordning betraktas som en flerårig plan enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6, 8 och 9 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den
  dag då denna förordning träder i kraft
  . | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6, 8 och 9 ska ges till kommissionen
  för en period av fem år
  från och med den
  1 september 2015
  .
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6, 8 och 9 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den
  dag då denna förordning träder i kraft
  .

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6, 8 och 9 ska ges till kommissionen
  för en period av fem år
  från och med den
  1 september 2015
  .
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artiklarna 20 och 21 i
  förordning (EG) nr 2187/2005 ska
  utgå. | Förordning (EG) nr 2187/2005 ska
  ändras på följande sätt: |
| | 1.
     
  Artikel 13.3 ska utgå. |
| | 2.
     
  I bilaga IV, i den kolumn som har rubriken ”Minimistorlek”, ska orden ”38 cm” avseende minsta referensstorlek för bevarande för torsk ersättas med ”35 cm”. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artiklarna 20 och 21 i
  förordning (EG) nr 2187/2005 ska
  utgå.

Förordning (EG) nr 2187/2005 ska
  ändras på följande sätt:

1.
     
  Artikel 13.3 ska utgå.

2.
     
  I bilaga IV, i den kolumn som har rubriken ”Minimistorlek”, ska orden ”38 cm” avseende minsta referensstorlek för bevarande för torsk ersättas med ”35 cm”.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 61.2 andra stycket i arbetsordningen (A8-0128/2015).

(16)  EGT L 179, 23.6.1998, s. 3.

(16)  EGT L 179, 23.6.1998, s. 3.

(1bis)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

(19)  Ices tekniska avdelning, september 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf.

(19)  Ices tekniska avdelning, september 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf.

(20)  Rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98 (EUT L 349, 31.12.2005, s. 1).

(20)  Rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98 (EUT L 349, 31.12.2005, s. 1).

(1bis)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/142

---

P8_TA(2015)0105

Landningsskyldighet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98 vad gäller landningsskyldigheten (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 346/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0889), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0889),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0465/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 april 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 april 2014 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 februari 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 februari 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0060/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0060/2014).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 311, 12.9.2014, s. 68.

---

P8_TC1-COD(2013)0436

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009, samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1379/2013 och (EU) nr 1380/2013 vad gäller landningsskyldigheten, och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/812.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/143

---

P8_TA(2015)0106

Protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan EG och Ryssland för att ta hänsyn till Kroatiens anslutning till EU ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 april 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 346/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11878/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11878/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (11513/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (11513/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 212 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0006/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 212 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0006/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0129/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0129/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ryska federationen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ryska federationen.

---

Onsdagen den 29 april 2015

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/144

---

P8_TA(2015)0110

Förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, vad gäller en ökning av det inledande förskottet till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 346/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0046), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0046),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 164 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 164 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0036/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 mars 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 mars 2015 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från budgetutskottet över förslagets ekonomiska förenlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från budgetutskottet över förslagets ekonomiska förenlighet,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 april 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt, i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 april 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt, i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 41 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 41 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för kultur och utbildning (A8-0134/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för kultur och utbildning (A8-0134/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2015)0026

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/779.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/145 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/145

---

P8_TA(2015)0111

Upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 346/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0707), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0707),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0271/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0271/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 mars 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 mars 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 50.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 50.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0026/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0026/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P8_TC1-COD(2014)0334

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om upphävande av förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/937.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/146

---

P8_TA(2015)0112

Skyddsåtgärder som fastställs i avtalet med Norge ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om de skyddsåtgärder som fastställs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (kodifiering) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2016/C 346/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0304), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0304),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0010/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0010/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0046/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0046/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0159

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om de skyddsåtgärder som fastställs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/938.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/147

---

P8_TA(2015)0113

Stabiliserings- och associeringsavtal med Albanien ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2016/C 346/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0375), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0375),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0034/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0047/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0047/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0191

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/939.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/148 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/148

---

P8_TA(2015)0114

Stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor med Bosnien och Hercegovina ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (kodifiering) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2016/C 346/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0443), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0443),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0087/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0087/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0017/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0017/2015).

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0206

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/940.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/149

---

P8_TA(2015)0115

Stabiliserings- och associeringsavtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2016/C 346/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0394),s |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0394),s

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0041/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0132/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0132/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0199

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/941.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/150

---

P8_TA(2015)0116

Tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget på vissa slag av övergripande statligt stöd *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (kodifiering) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

(Samråd – kodifiering)

(2016/C 346/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2014)0377), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2014)0377),

| — | med beaktande av artikel 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0139/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0139/2014),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0029/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0029/2014).

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/151

---

P8_TA(2015)0117

Genomförandebestämmelser för artikel 108 i EUF-fördraget *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (kodifiering) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

(Samråd – kodifiering)

(2016/C 346/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2014)0534), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2014)0534),

| — | med beaktande av artikel 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0212/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0212/2014),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0047/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0047/2014), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/152

---

P8_TA(2015)0170

Penningmarknadsfonder ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 29 april 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om penningmarknadsfonder (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 346/38)

Ändring 1

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRING (*)

till kommissionens förslag

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS

FÖRORDNING (EU) 2015/...

om penningmarknadsfonder

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Penningmarknadsfonder erbjuder kortfristig finansiering till finansiella institut, företag eller regeringar. Genom att tillhandahålla finansiering till dessa enheter bidrar penningmarknadsfonder till finansieringen av EU:s ekonomi.
  Sådana enheter använder sina investeringar i penningmarknadsfonder som ett effektivt sätt att sprida kreditrisken och exponeringen, i stället för att enbart förlita sig på bankinlåning. |
| --- | --- |

(1)

Penningmarknadsfonder erbjuder kortfristig finansiering till finansiella institut, företag eller regeringar. Genom att tillhandahålla finansiering till dessa enheter bidrar penningmarknadsfonder till finansieringen av EU:s ekonomi.
  Sådana enheter använder sina investeringar i penningmarknadsfonder som ett effektivt sätt att sprida kreditrisken och exponeringen, i stället för att enbart förlita sig på bankinlåning.

| (2) | På efterfrågesidan erbjuder penningmarknadsfonder ett verktyg för kortfristig penninghantering som ger en hög grad av likviditet, diversifiering, stabilt värde på det investerade kapitalet och marknadsbaserad avkastning. Penningmarknadsfonder används
  av ett brett spektrum av enheter, bland annat välgörenhetsorganisationer, bostadsföreningar, lokala myndigheter och större professionella investerare som företag och pensionsfonder,
  som vill investera sina överskottsmedel under en kortare tid. Penningmarknadsfonder utgör därför en viktig länk mellan efterfrågan och tillgången på kortfristiga pengar. |
| --- | --- |

(2)

På efterfrågesidan erbjuder penningmarknadsfonder ett verktyg för kortfristig penninghantering som ger en hög grad av likviditet, diversifiering, stabilt värde på det investerade kapitalet och marknadsbaserad avkastning. Penningmarknadsfonder används
  av ett brett spektrum av enheter, bland annat välgörenhetsorganisationer, bostadsföreningar, lokala myndigheter och större professionella investerare som företag och pensionsfonder,
  som vill investera sina överskottsmedel under en kortare tid. Penningmarknadsfonder utgör därför en viktig länk mellan efterfrågan och tillgången på kortfristiga pengar.

| (3) | Händelser som inträffade under finanskrisen har belyst flera egenskaper hos penningmarknadsfonder som gör dem sårbara när förhållandena är svåra på finansmarknaderna, och
  de kan därför
  sprida eller förstärka risker i hela finanssystemet. När priserna på en tillgång i vilken penningmarknadsfonden har investerat börjar falla, i synnerhet när marknaden är pressad, kan penningmarknadsfonden inte alltid hålla sitt löfte att lösa in andelar omedelbart och behålla värdet på de andelar som penningmarknadsfonden emitterat till investerarna.
  Enligt rådet för finansiell stabilitet (FSB) och Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) kan denna situation vara särskilt allvarlig för penningmarknadsfonder med fast eller stabilt fondandelsvärde och
  kan utlösa betydande och plötsliga uttagsorder, vilket kan få omfattande makroekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

(3)

Händelser som inträffade under finanskrisen har belyst flera egenskaper hos penningmarknadsfonder som gör dem sårbara när förhållandena är svåra på finansmarknaderna, och
  de kan därför
  sprida eller förstärka risker i hela finanssystemet. När priserna på en tillgång i vilken penningmarknadsfonden har investerat börjar falla, i synnerhet när marknaden är pressad, kan penningmarknadsfonden inte alltid hålla sitt löfte att lösa in andelar omedelbart och behålla värdet på de andelar som penningmarknadsfonden emitterat till investerarna.
  Enligt rådet för finansiell stabilitet (FSB) och Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) kan denna situation vara särskilt allvarlig för penningmarknadsfonder med fast eller stabilt fondandelsvärde och
  kan utlösa betydande och plötsliga uttagsorder, vilket kan få omfattande makroekonomiska konsekvenser.

| (4) | Stora uttagsorder
  kan tvinga
  penningmarknadsfonderna att sälja en del av sina investeringstillgångar på en fallande marknad, vilket
  kan komma att ytterligare öka
  likviditetskrisen. Under sådana omständigheter kan penningmarknadens emittenter drabbas av allvarliga finansieringssvårigheter om
  marknaderna
  för kommersiella papper och andra penningmarknadsinstrument urholkas.
  Detta kan smitta av sig inom
  marknaden för kortfristig finansiering
  och leda till
  direkta och stora problem för finansieringen av finansiella institutioner, företag och regeringar,
  och därmed
  ekonomin. |
| --- | --- |

(4)

Stora uttagsorder
  kan tvinga
  penningmarknadsfonderna att sälja en del av sina investeringstillgångar på en fallande marknad, vilket
  kan komma att ytterligare öka
  likviditetskrisen. Under sådana omständigheter kan penningmarknadens emittenter drabbas av allvarliga finansieringssvårigheter om
  marknaderna
  för kommersiella papper och andra penningmarknadsinstrument urholkas.
  Detta kan smitta av sig inom
  marknaden för kortfristig finansiering
  och leda till
  direkta och stora problem för finansieringen av finansiella institutioner, företag och regeringar,
  och därmed
  ekonomin.

| (5) | Kapitalförvaltare som har stöd av försörjare kan besluta om tillskott av diskretionära medel för att upprätthålla penningmarknadsfondens likviditet och stabilitet. Försörjarna tvingas dock ofta ge tillskott till sina penningmarknadsfonder
  som förlorar i värde
  på grund av ryktesrisken och rädsla för att paniken ska sprida sig till
  försörjarnas
  övriga verksamhet. Tillskottet kan, beroende på fondens storlek och uttagstrycket, uppgå till summor som överskrider försörjarens tillgängliga reserver. Därför är det viktigt att skapa ett regelverk med enhetliga bestämmelser för att förhindra fallissemang hos försörjaren och risken för smitta till andra enheter som försörjer penningmarknadsfonder. |
| --- | --- |

(5)

Kapitalförvaltare som har stöd av försörjare kan besluta om tillskott av diskretionära medel för att upprätthålla penningmarknadsfondens likviditet och stabilitet. Försörjarna tvingas dock ofta ge tillskott till sina penningmarknadsfonder
  som förlorar i värde
  på grund av ryktesrisken och rädsla för att paniken ska sprida sig till
  försörjarnas
  övriga verksamhet. Tillskottet kan, beroende på fondens storlek och uttagstrycket, uppgå till summor som överskrider försörjarens tillgängliga reserver. Därför är det viktigt att skapa ett regelverk med enhetliga bestämmelser för att förhindra fallissemang hos försörjaren och risken för smitta till andra enheter som försörjer penningmarknadsfonder.

| (6) | För att bevara integriteten och stabiliteten på den inre marknaden ▌ krävs bestämmelser för driften av penningmarknadsfonder, i synnerhet när det gäller sammansättningen av penningmarknadsfondernas portfölj.
  Detta syftar till att göra penningmarknadsfonderna mer motståndskraftiga och begränsa smittkanalerna.
  Enhetliga bestämmelser i hela EU krävs för att säkerställa att penningmarknadsfonderna
  kan tillgodose
  uttagsorder från investerarna, i synnerhet under pressade marknadsvillkor. Enhetliga bestämmelser för penningmarknadsfondernas portfölj krävs också för att säkerställa att penningmarknadsfonderna klarar
  betydande
  och plötsliga uttagsorder från en stor grupp investerare. |
| --- | --- |

(6)

För att bevara integriteten och stabiliteten på den inre marknaden ▌ krävs bestämmelser för driften av penningmarknadsfonder, i synnerhet när det gäller sammansättningen av penningmarknadsfondernas portfölj.
  Detta syftar till att göra penningmarknadsfonderna mer motståndskraftiga och begränsa smittkanalerna.
  Enhetliga bestämmelser i hela EU krävs för att säkerställa att penningmarknadsfonderna
  kan tillgodose
  uttagsorder från investerarna, i synnerhet under pressade marknadsvillkor. Enhetliga bestämmelser för penningmarknadsfondernas portfölj krävs också för att säkerställa att penningmarknadsfonderna klarar
  betydande
  och plötsliga uttagsorder från en stor grupp investerare.

| (7) | Enhetliga bestämmelser om penningmarknadsfonder är även nödvändiga för att säkerställa en väl fungerande kortfristig finansieringsmarknad för finansiella institutioner, företagsemittenter av kortfristiga skulder och regeringar. De är också nödvändiga för att säkerställa lika behandling av investerare i penningmarknadsfonder och för att undvika att de som löser in sina andelar sent
  missgynnas
  om uttagen stoppas tillfälligt eller om en penningmarknadsfond måste likvideras. |
| --- | --- |

(7)

Enhetliga bestämmelser om penningmarknadsfonder är även nödvändiga för att säkerställa en väl fungerande kortfristig finansieringsmarknad för finansiella institutioner, företagsemittenter av kortfristiga skulder och regeringar. De är också nödvändiga för att säkerställa lika behandling av investerare i penningmarknadsfonder och för att undvika att de som löser in sina andelar sent
  missgynnas
  om uttagen stoppas tillfälligt eller om en penningmarknadsfond måste likvideras.

| (8) | Det är nödvändigt med en harmonisering av tillsynskraven när det gäller penningmarknadsfonder, med tydliga bestämmelser som anger penningmarknadsfondernas och deras förvaltares direkta skyldigheter i hela EU. Detta skulle förstärka penningmarknadsfondernas stabilitet som källa till kortfristig finansiering för regeringar och företagssektorn i hela EU. Det skulle också säkerställa att penningmarknadsfonder fortsätter att vara ett pålitligt verktyg för industrins kontanthanteringsbehov inom EU. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt med en harmonisering av tillsynskraven när det gäller penningmarknadsfonder, med tydliga bestämmelser som anger penningmarknadsfondernas och deras förvaltares direkta skyldigheter i hela EU. Detta skulle förstärka penningmarknadsfondernas stabilitet som källa till kortfristig finansiering för regeringar och företagssektorn i hela EU. Det skulle också säkerställa att penningmarknadsfonder fortsätter att vara ett pålitligt verktyg för industrins kontanthanteringsbehov inom EU.

| (9) | De riktlinjer för penningmarknadsfonder som antogs av Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) för att skapa lika villkor för penningmarknadsfonder inom EU hade ett år efter det att de trätt i kraft endast tillämpats av 12 medlemsstater, vilket visar att det fortfarande finns skillnader mellan de nationella bestämmelserna. Olika nationella strategier löser inte problemet med sårbarheten hos
  unionens penningmarknader
  , vilket blev tydligt under finanskrisen, och minskar inte smittrisken. Detta äventyrar den inre marknadens funktion och stabilitet. Gemensamma bestämmelser för penningmarknadsfonder skulle ge en hög nivå av investerarskydd, och skulle förhindra och minska eventuella smittrisker till följd av eventuella rusningar till penningmarknadsfonder. |
| --- | --- |

(9)

De riktlinjer för penningmarknadsfonder som antogs av Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) för att skapa lika villkor för penningmarknadsfonder inom EU hade ett år efter det att de trätt i kraft endast tillämpats av 12 medlemsstater, vilket visar att det fortfarande finns skillnader mellan de nationella bestämmelserna. Olika nationella strategier löser inte problemet med sårbarheten hos
  unionens penningmarknader
  , vilket blev tydligt under finanskrisen, och minskar inte smittrisken. Detta äventyrar den inre marknadens funktion och stabilitet. Gemensamma bestämmelser för penningmarknadsfonder skulle ge en hög nivå av investerarskydd, och skulle förhindra och minska eventuella smittrisker till följd av eventuella rusningar till penningmarknadsfonder.

| (10) | I avsaknad av en förordning om penningmarknadsfonder kan olika åtgärder antas på nationell nivå, vilket sannolikt skulle leda till väsentlig snedvridning av konkurrensen till följd av stora skillnader i de grundläggande standarderna för investeringsskydd. Olika krav på portföljsammansättning, godtagbara tillgångar, tillgångarnas löptid, likviditet och diversifiering, samt kreditkvaliteten hos emittenter av penningmarknadsinstrument leder till olika nivåer av investerarskydd på grund av de olika risknivåer som kopplas till det investeringsförslag som förknippas med en penningmarknadsfond.
  Det är därför nödvändigt att anta enhetliga bestämmelser för att undvika smitta till marknaden för kortfristig finansiering och till penningmarknadsfondernas försörjare, vilket skulle äventyra stabiliteten på EU:s finansmarknader. För att minska systemrisken bör penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, från och med den dag då denna förordning träder i kraft, endast vara verksamma i unionen som statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare eller penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde. Om inte annat föreskrivs, bör alla hänvisningar i denna förordning till penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde betraktas som hänvisningar till statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare och penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde. Befintliga penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde bör kunna välja att i stället vara verksamma som penningmarknadsfonder med rörligt fondandelsvärde. |
| --- | --- |

(10)

I avsaknad av en förordning om penningmarknadsfonder kan olika åtgärder antas på nationell nivå, vilket sannolikt skulle leda till väsentlig snedvridning av konkurrensen till följd av stora skillnader i de grundläggande standarderna för investeringsskydd. Olika krav på portföljsammansättning, godtagbara tillgångar, tillgångarnas löptid, likviditet och diversifiering, samt kreditkvaliteten hos emittenter av penningmarknadsinstrument leder till olika nivåer av investerarskydd på grund av de olika risknivåer som kopplas till det investeringsförslag som förknippas med en penningmarknadsfond.
  Det är därför nödvändigt att anta enhetliga bestämmelser för att undvika smitta till marknaden för kortfristig finansiering och till penningmarknadsfondernas försörjare, vilket skulle äventyra stabiliteten på EU:s finansmarknader. För att minska systemrisken bör penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, från och med den dag då denna förordning träder i kraft, endast vara verksamma i unionen som statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare eller penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde. Om inte annat föreskrivs, bör alla hänvisningar i denna förordning till penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde betraktas som hänvisningar till statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare och penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde. Befintliga penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde bör kunna välja att i stället vara verksamma som penningmarknadsfonder med rörligt fondandelsvärde.

| (11) | De nya bestämmelserna för penningmarknadsfonder är nära kopplade till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (4), eftersom de utgör det ramverk som styr etableringen, förvaltningen och marknadsföringen av penningmarknadsfonder i EU. |
| --- | --- |

(11)

De nya bestämmelserna för penningmarknadsfonder är nära kopplade till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (4), eftersom de utgör det ramverk som styr etableringen, förvaltningen och marknadsföringen av penningmarknadsfonder i EU.

| (12) | Inom EU kan företag för kollektiva investeringar fungera som företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och förvaltas av fondföretagsförvaltare, investeringsföretag som auktoriserats enligt direktiv 2009/65/EG eller som alternativa investeringsfonder (AIF-fonder) som förvaltas av förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare) som auktoriserats eller registrerats enligt direktiv 2011/61/EU. De nya bestämmelserna om penningmarknadsfonder kompletterar bestämmelserna i de direktiven. Därför ska de nya enhetliga bestämmelserna om penningmarknadsfonder gälla i tillägg till dem som anges i direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU. Samtidigt ska tillämpningen av ett antal bestämmelser som för fondföretagens investeringsstrategier i kapitel VII i direktiv 2009/65/EG uttryckligen upphöra och specifika produktbestämmelser ska fastställas i de nya enhetliga bestämmelser som gäller för penningmarknadsfonder. |
| --- | --- |

(12)

Inom EU kan företag för kollektiva investeringar fungera som företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och förvaltas av fondföretagsförvaltare, investeringsföretag som auktoriserats enligt direktiv 2009/65/EG eller som alternativa investeringsfonder (AIF-fonder) som förvaltas av förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare) som auktoriserats eller registrerats enligt direktiv 2011/61/EU. De nya bestämmelserna om penningmarknadsfonder kompletterar bestämmelserna i de direktiven. Därför ska de nya enhetliga bestämmelserna om penningmarknadsfonder gälla i tillägg till dem som anges i direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU. Samtidigt ska tillämpningen av ett antal bestämmelser som för fondföretagens investeringsstrategier i kapitel VII i direktiv 2009/65/EG uttryckligen upphöra och specifika produktbestämmelser ska fastställas i de nya enhetliga bestämmelser som gäller för penningmarknadsfonder.

| (13) | Harmoniserade bestämmelser bör gälla för företag för kollektiva investeringar vars egenskaper motsvarar egenskaperna hos penningmarknadsfonder. Efterlevnad av de nya bestämmelserna för penningmarknadsfonder bör vara obligatorisk för fondföretag och AIF-fonder som investerar i kortfristiga tillgångar, till exempel penningmarknadsinstrument eller inlåning, eller ingår omvända repor eller vissa derivatkontrakt med enda syfte att säkra inneboende risker i andra investeringar i fonden, och som har som mål att erbjuda en avkastning i linje med penningmarknadsräntan eller bevara investeringarnas värde. |
| --- | --- |

(13)

Harmoniserade bestämmelser bör gälla för företag för kollektiva investeringar vars egenskaper motsvarar egenskaperna hos penningmarknadsfonder. Efterlevnad av de nya bestämmelserna för penningmarknadsfonder bör vara obligatorisk för fondföretag och AIF-fonder som investerar i kortfristiga tillgångar, till exempel penningmarknadsinstrument eller inlåning, eller ingår omvända repor eller vissa derivatkontrakt med enda syfte att säkra inneboende risker i andra investeringar i fonden, och som har som mål att erbjuda en avkastning i linje med penningmarknadsräntan eller bevara investeringarnas värde.

| (14) | Penningmarknadsfondernas särskilda karaktär är resultatet av en kombination av de tillgångar i vilka de investerar och de mål de eftersträvar. Målet att erbjuda en avkastning i linje med penningmarknadsräntan och målet att bevara värdet på en investering utesluter inte varandra. En penningmarknadsfond kan ha antingen ett av målen eller båda målen samtidigt. |
| --- | --- |

(14)

Penningmarknadsfondernas särskilda karaktär är resultatet av en kombination av de tillgångar i vilka de investerar och de mål de eftersträvar. Målet att erbjuda en avkastning i linje med penningmarknadsräntan och målet att bevara värdet på en investering utesluter inte varandra. En penningmarknadsfond kan ha antingen ett av målen eller båda målen samtidigt.

| (15) | Målet att erbjuda en avkastning i linje med penningmarknadsräntan bör tolkas i en vidare mening. Den förutspådda avkastningen måste inte ligga perfekt i linje med Eonia, Libor, Euribor eller någon annan relevant penningmarknadsränta. Målet att överträffa penningmarknadsräntan med en låg marginal bör inte leda till att ett fondföretag eller AIF-fond ställs utanför räckvidden för de nya enhetliga bestämmelserna. |
| --- | --- |

(15)

Målet att erbjuda en avkastning i linje med penningmarknadsräntan bör tolkas i en vidare mening. Den förutspådda avkastningen måste inte ligga perfekt i linje med Eonia, Libor, Euribor eller någon annan relevant penningmarknadsränta. Målet att överträffa penningmarknadsräntan med en låg marginal bör inte leda till att ett fondföretag eller AIF-fond ställs utanför räckvidden för de nya enhetliga bestämmelserna.

| (16) | Målet att bevara investeringens värde ska inte uppfattas som att fonden utlovar en kapitalgaranti. Det är ett mål som fondföretaget eller AIF-fonden strävar efter. Om värdet på investeringarna skulle falla betyder det inte att företaget för kollektiva investeringar har bytt ut målet att bevara värdet på en investering. |
| --- | --- |

(16)

Målet att bevara investeringens värde ska inte uppfattas som att fonden utlovar en kapitalgaranti. Det är ett mål som fondföretaget eller AIF-fonden strävar efter. Om värdet på investeringarna skulle falla betyder det inte att företaget för kollektiva investeringar har bytt ut målet att bevara värdet på en investering.

| (17) | Det är viktigt att fondföretag och AIF-fonder som har penningmarknadsfondens egenskaper identifieras som penningmarknadsfonder, och att deras kapacitet att fortlöpande efterleva de nya enhetliga bestämmelserna om penningmarknadsfonder uttryckligen verifieras. Av det skälet bör behöriga myndigheter auktorisera penningmarknadsfonder. För fondföretag bör auktoriseringen som penningmarknadsfond vara en del av auktoriseringen som fondföretag i enlighet med det harmoniserade förfarande som beskrivs i direktiv 2009/65/EG. Eftersom AIF-fonder inte omfattas av det harmoniserade auktoriserings- och tillsynsförfarandet i direktiv 2011/61/EU, måste gemensamma grundregler för auktorisering som speglar de befintliga harmoniserade bestämmelserna för fondföretag införas. Ett sådant förfarande bör säkerställa att en AIF-fond som auktoriseras som en penningmarknadsfond förvaltas av en AIF-förvaltare som är auktoriserad i enlighet med direktiv 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(17)

Det är viktigt att fondföretag och AIF-fonder som har penningmarknadsfondens egenskaper identifieras som penningmarknadsfonder, och att deras kapacitet att fortlöpande efterleva de nya enhetliga bestämmelserna om penningmarknadsfonder uttryckligen verifieras. Av det skälet bör behöriga myndigheter auktorisera penningmarknadsfonder. För fondföretag bör auktoriseringen som penningmarknadsfond vara en del av auktoriseringen som fondföretag i enlighet med det harmoniserade förfarande som beskrivs i direktiv 2009/65/EG. Eftersom AIF-fonder inte omfattas av det harmoniserade auktoriserings- och tillsynsförfarandet i direktiv 2011/61/EU, måste gemensamma grundregler för auktorisering som speglar de befintliga harmoniserade bestämmelserna för fondföretag införas. Ett sådant förfarande bör säkerställa att en AIF-fond som auktoriseras som en penningmarknadsfond förvaltas av en AIF-förvaltare som är auktoriserad i enlighet med direktiv 2011/61/EU.

| (18) | För att säkerställa att alla företag för kollektiva investeringar som uppvisar penningmarknadsfondens egenskaper omfattas av de nya gemensamma bestämmelserna för penningmarknadsfonder bör användning av beteckningen penningmarknadsfond eller någon annan beteckning som skulle tyda på att ett företag för kollektiva investeringar delar penningmarknadsfondens egenskaper förbjudas, om inte denna förordning är uppfylld. För att förhindra att bestämmelserna för penningmarknadsfonder kringgås bör behöriga myndigheter övervaka den marknadspraxis som företag för kollektiva investeringar etablerat eller marknadsför i sin jurisdiktion för att verifiera att de inte missbrukar beteckningen penningmarknadsfond eller antyder att de är en penningmarknadsfond utan att följa det nya regelverket. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa att alla företag för kollektiva investeringar som uppvisar penningmarknadsfondens egenskaper omfattas av de nya gemensamma bestämmelserna för penningmarknadsfonder bör användning av beteckningen penningmarknadsfond eller någon annan beteckning som skulle tyda på att ett företag för kollektiva investeringar delar penningmarknadsfondens egenskaper förbjudas, om inte denna förordning är uppfylld. För att förhindra att bestämmelserna för penningmarknadsfonder kringgås bör behöriga myndigheter övervaka den marknadspraxis som företag för kollektiva investeringar etablerat eller marknadsför i sin jurisdiktion för att verifiera att de inte missbrukar beteckningen penningmarknadsfond eller antyder att de är en penningmarknadsfond utan att följa det nya regelverket.

| (19) | De nya bestämmelserna som gäller för penningmarknadsfonder bör bygga på det befintliga regelverk som upprättas genom direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU och de akter som antagits för tillämpningen av dem. Därför ska de produktbestämmelser som rör penningmarknadsfonder gälla i tillägg till de produktbestämmelser som fastställs i den befintliga EU-lagstiftningen, såvida inte tillämpningen uttryckligen ska upphöra. Dessutom bör de förvaltnings- och marknadsföringsbestämmelser som fastställs i det befintliga regelverket gälla för penningmarknadsfonder baserat på om de är fondföretag eller AIF-fonder. På samma sätt ska bestämmelserna för tillhandahållande av tjänster över gränserna och etableringsfriheten i direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU även gälla penningmarknadsfondernas gränsöverskridande verksamheter. |
| --- | --- |

(19)

De nya bestämmelserna som gäller för penningmarknadsfonder bör bygga på det befintliga regelverk som upprättas genom direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU och de akter som antagits för tillämpningen av dem. Därför ska de produktbestämmelser som rör penningmarknadsfonder gälla i tillägg till de produktbestämmelser som fastställs i den befintliga EU-lagstiftningen, såvida inte tillämpningen uttryckligen ska upphöra. Dessutom bör de förvaltnings- och marknadsföringsbestämmelser som fastställs i det befintliga regelverket gälla för penningmarknadsfonder baserat på om de är fondföretag eller AIF-fonder. På samma sätt ska bestämmelserna för tillhandahållande av tjänster över gränserna och etableringsfriheten i direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU även gälla penningmarknadsfondernas gränsöverskridande verksamheter.

| (20) | Fondföretag och AIF-fonder kan ha olika juridisk form som inte nödvändigtvis innebär att de är juridiska personer, och därför bör de bestämmelser som kräver att penningmarknadsfonder vidtar åtgärder även uppfattas så att de avser penningmarknadsfondens förvaltare, om penningmarknadsfonden i fråga är bildad som ett fondföretag eller en AIF-fond som inte kan agera på egen hand eftersom den inte är en juridisk person. |
| --- | --- |

(20)

Fondföretag och AIF-fonder kan ha olika juridisk form som inte nödvändigtvis innebär att de är juridiska personer, och därför bör de bestämmelser som kräver att penningmarknadsfonder vidtar åtgärder även uppfattas så att de avser penningmarknadsfondens förvaltare, om penningmarknadsfonden i fråga är bildad som ett fondföretag eller en AIF-fond som inte kan agera på egen hand eftersom den inte är en juridisk person.

| (21) | Bestämmelser om penningmarknadsfondens portfölj skulle kräva en tydlig identifiering av godtagbara tillgångskategorier för penningmarknadsfonder och de villkor som gäller för en kvalificering. För att säkerställa penningmarknadsfondernas integritet är det också önskvärt att man förbjuder penningmarknadsfonder att utföra vissa finansiella transaktioner som skulle äventyra deras investeringsstrategi och mål. |
| --- | --- |

(21)

Bestämmelser om penningmarknadsfondens portfölj skulle kräva en tydlig identifiering av godtagbara tillgångskategorier för penningmarknadsfonder och de villkor som gäller för en kvalificering. För att säkerställa penningmarknadsfondernas integritet är det också önskvärt att man förbjuder penningmarknadsfonder att utföra vissa finansiella transaktioner som skulle äventyra deras investeringsstrategi och mål.

| (22) | Penningmarknadsinstrument är överlåtbara instrument som normalt handlas på penningmarknaden, till exempel statsskuldsväxlar, kommunala skuldväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat,
  tillgångsbaserade likvida värdepapper av hög kvalitet,
  bankaccepter eller omsättningsbara medel- och kortfristiga skuldväxlar. De bör vara godtagbara investeringar för penningmarknadsfonder endast om de uppfyller löptidsgränserna
  eller, om det är fråga om tillgångsbaserade värdepapper, godtas som tillgångar av hög kvalitet enligt likviditetsreglerna i del 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

   (5)

  samt
  anses av penningmarknadsfonden hålla hög kreditkvalitet. |
| --- | --- |

(22)

Penningmarknadsinstrument är överlåtbara instrument som normalt handlas på penningmarknaden, till exempel statsskuldsväxlar, kommunala skuldväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat,
  tillgångsbaserade likvida värdepapper av hög kvalitet,
  bankaccepter eller omsättningsbara medel- och kortfristiga skuldväxlar. De bör vara godtagbara investeringar för penningmarknadsfonder endast om de uppfyller löptidsgränserna
  eller, om det är fråga om tillgångsbaserade värdepapper, godtas som tillgångar av hög kvalitet enligt likviditetsreglerna i del 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

   (5)

  samt
  anses av penningmarknadsfonden hålla hög kreditkvalitet.

| (23) | Penningmarknadslån som säkras av andra tillgångar (Asset Backed Commercial Paper) bör betraktas som godtagbara penningmarknadsinstrument i den mån de uppfyller ytterligare krav. Eftersom vissa värdepapperiseringar under krisen var särskilt instabila, är det nödvändigt att införa löptidsbegränsningar och kvalitetskriterier på de underliggande tillgångarna
  och även att säkerställa att poolen av exponeringar är tillräckligt diversifierad
  .
  Det var dock
  inte alla underliggande tillgångskategorier
  som visade sig vara instabila, i synnerhet inte sådana värdepapperiseringar där de underliggande tillgångarna var ett tillskott till rörelsekapitalet i tillverkningsföretag och till försäljning av varor och tjänster i realekonomin
  .
  Dessa värdepapperiseringar gav gott resultat och bör betraktas som godtagbara penningmarknadsinstrument, i den mån de är godtagbara som likvida tillgångar av hög kvalitet i enlighet med de likviditetsregler i del 6 i förordning (EU) nr 575/2013 som beskrivs utförligare i kommissionens delegerade förordning (EU) nr ...

   (6).
  Detta bör gälla för kvalificerade likvida tillgångsbaserade värdepapper av hög kvalitet som omfattar en av följande underkategorier av värdepapperiserade underliggande tillgångar i enlighet med artikel 13.2 g iii och iv i kommissionens delegerade förordning (EU) nr ... , nämligen billån och/eller leasing av bilar till låntagare eller förhyrare, som är etablerade eller bosatta i en medlemsstat och kommersiella lån, leasing eller kreditinstrument till företag, som är etablerade i medlemsstat, för att finansiera kapitalkostnader eller annan affärsverksamhet än förvärv eller utveckling av kommersiella fastigheter. Hänvisningen till vissa underkategorier av värdepapperiserade underliggande tillgångar i kommissionens delegerade förordning (EU) nr ... är viktig för att säkerställa en enhetlig definition av godtagbara underliggande värdepapperiserade tillgångar med avseende på likviditetsbestämmelserna för kreditinstitut och denna förordning, som i sin tur är viktig för likviditeten i sådana instrument, så att man undviker hinder för realekonomiska värdepapperiseringar. |
| --- | --- |

(23)

Penningmarknadslån som säkras av andra tillgångar (Asset Backed Commercial Paper) bör betraktas som godtagbara penningmarknadsinstrument i den mån de uppfyller ytterligare krav. Eftersom vissa värdepapperiseringar under krisen var särskilt instabila, är det nödvändigt att införa löptidsbegränsningar och kvalitetskriterier på de underliggande tillgångarna
  och även att säkerställa att poolen av exponeringar är tillräckligt diversifierad
  .
  Det var dock
  inte alla underliggande tillgångskategorier
  som visade sig vara instabila, i synnerhet inte sådana värdepapperiseringar där de underliggande tillgångarna var ett tillskott till rörelsekapitalet i tillverkningsföretag och till försäljning av varor och tjänster i realekonomin
  .
  Dessa värdepapperiseringar gav gott resultat och bör betraktas som godtagbara penningmarknadsinstrument, i den mån de är godtagbara som likvida tillgångar av hög kvalitet i enlighet med de likviditetsregler i del 6 i förordning (EU) nr 575/2013 som beskrivs utförligare i kommissionens delegerade förordning (EU) nr ...

   (6).
  Detta bör gälla för kvalificerade likvida tillgångsbaserade värdepapper av hög kvalitet som omfattar en av följande underkategorier av värdepapperiserade underliggande tillgångar i enlighet med artikel 13.2 g iii och iv i kommissionens delegerade förordning (EU) nr ... , nämligen billån och/eller leasing av bilar till låntagare eller förhyrare, som är etablerade eller bosatta i en medlemsstat och kommersiella lån, leasing eller kreditinstrument till företag, som är etablerade i medlemsstat, för att finansiera kapitalkostnader eller annan affärsverksamhet än förvärv eller utveckling av kommersiella fastigheter. Hänvisningen till vissa underkategorier av värdepapperiserade underliggande tillgångar i kommissionens delegerade förordning (EU) nr ... är viktig för att säkerställa en enhetlig definition av godtagbara underliggande värdepapperiserade tillgångar med avseende på likviditetsbestämmelserna för kreditinstitut och denna förordning, som i sin tur är viktig för likviditeten i sådana instrument, så att man undviker hinder för realekonomiska värdepapperiseringar.

| (23a) | Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska ges till kommissionen med avseende på specificering av kriterierna för enkla, transparenta och standardiserade värdepapperiseringar. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att de delegerade akter som antagits enligt artikel 460 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 och artikel 135.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) följs, samt ta hänsyn till särdragen hos värdepapperiseringar med en löptid vid emission på högst 397 dagar. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör även ges till kommissionen med avseende på specificering av kriterierna för värdepapper av hög kreditkvalitet och likvida tillgångssäkrade företagscertifikat. Kommissionen bör säkra överensstämmelse med och stödja Europeiska bankmyndighetens (EBA) arbetsflöden på dessa områden |
| --- | --- |

(23a)

Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska ges till kommissionen med avseende på specificering av kriterierna för enkla, transparenta och standardiserade värdepapperiseringar. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att de delegerade akter som antagits enligt artikel 460 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 och artikel 135.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) följs, samt ta hänsyn till särdragen hos värdepapperiseringar med en löptid vid emission på högst 397 dagar. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör även ges till kommissionen med avseende på specificering av kriterierna för värdepapper av hög kreditkvalitet och likvida tillgångssäkrade företagscertifikat. Kommissionen bör säkra överensstämmelse med och stödja Europeiska bankmyndighetens (EBA) arbetsflöden på dessa områden

| (24) | En penningmarknadsfond bör endast tillåtas investera i inlåning om den kan ta ut pengarna när som helst. Den faktiska möjligheten att ta ut pengarna påverkas negativt om uttagsavgiften för ett förtida uttag är så hög att den överstiger den upplupna räntan före uttag. Av det skälet bör penningmarknadsfonder vara försiktiga med inlåning i kreditinstitut som tar ut uttagsavgifter över genomsnittet eller alltför lång inlåning om detta resulterar i för höga uttagsavgifter. |
| --- | --- |

(24)

En penningmarknadsfond bör endast tillåtas investera i inlåning om den kan ta ut pengarna när som helst. Den faktiska möjligheten att ta ut pengarna påverkas negativt om uttagsavgiften för ett förtida uttag är så hög att den överstiger den upplupna räntan före uttag. Av det skälet bör penningmarknadsfonder vara försiktiga med inlåning i kreditinstitut som tar ut uttagsavgifter över genomsnittet eller alltför lång inlåning om detta resulterar i för höga uttagsavgifter.

| (25) | Finansiella derivatinstrument bör endast vara kvalificerade som investeringar för en penningmarknadsfond om syftet är att säkra ränte- och valutarisk, och bör endast ha räntor, valutor eller index som underliggande instrument. Användning av derivat för andra syften eller som har någon annan underliggande tillgång bör förbjudas. Derivat bör endast användas som ett komplement till fondstrategin och inte som ett huvudsakligt verktyg för att uppnå fondens mål. Om en penningmarknadsfond investerar i tillgångar i en annan valuta än fondens valuta förväntas förvaltaren av penningmarknadsfonden säkra hela valutariskexponeringen, inklusive via derivat.
  Penningmarknadsfonder bör ha rätt att investera i finansiella derivatinstrument om det berörda instrumentet handlas på en sådan reglerad marknad som avses i artikel 50.1 a, b eller c i direktiv 2009/65/EG eller OTC (over-the-counter) eller på en organiserad handelsplats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument. |
| --- | --- |

(25)

Finansiella derivatinstrument bör endast vara kvalificerade som investeringar för en penningmarknadsfond om syftet är att säkra ränte- och valutarisk, och bör endast ha räntor, valutor eller index som underliggande instrument. Användning av derivat för andra syften eller som har någon annan underliggande tillgång bör förbjudas. Derivat bör endast användas som ett komplement till fondstrategin och inte som ett huvudsakligt verktyg för att uppnå fondens mål. Om en penningmarknadsfond investerar i tillgångar i en annan valuta än fondens valuta förväntas förvaltaren av penningmarknadsfonden säkra hela valutariskexponeringen, inklusive via derivat.
  Penningmarknadsfonder bör ha rätt att investera i finansiella derivatinstrument om det berörda instrumentet handlas på en sådan reglerad marknad som avses i artikel 50.1 a, b eller c i direktiv 2009/65/EG eller OTC (over-the-counter) eller på en organiserad handelsplats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument.

| (26) | Omvända repor kan användas av penningmarknadsfonder som ett sätt att låna ut överskottsmedel på mycket kortfristig basis, förutsatt att positionen är fullt säkerställd. För att skydda investerarnas intressen måste det säkerställas att den säkerhet som ställs inom ramen för den omvända repan är av hög kvalitet. Inga andra effektiva portföljförvaltningstekniker, däribland utlåning och lån av värdepapper, bör användas av penningmarknadsfonder, eftersom de kan påverka penningmarknadsfondens möjligheter att uppnå sina investeringsmål. |
| --- | --- |

(26)

Omvända repor kan användas av penningmarknadsfonder som ett sätt att låna ut överskottsmedel på mycket kortfristig basis, förutsatt att positionen är fullt säkerställd. För att skydda investerarnas intressen måste det säkerställas att den säkerhet som ställs inom ramen för den omvända repan är av hög kvalitet. Inga andra effektiva portföljförvaltningstekniker, däribland utlåning och lån av värdepapper, bör användas av penningmarknadsfonder, eftersom de kan påverka penningmarknadsfondens möjligheter att uppnå sina investeringsmål.

| (27) | För att begränsa penningmarknadsfondernas risktagande måste motpartsrisken minskas genom att penningmarknadsfondernas portföljer omfattas av tydliga diversifieringskrav. Därför måste även omvända repor vara fullt säkerställda och för att begränsa den operativa risken får en motpart i omvända repor inte stå för mer än 20 % av penningmarknadsfondens tillgångar. OTC-derivat (over-the-counter) bör omfattas av förordning (EU) nr 648/2012 (7). |
| --- | --- |

(27)

För att begränsa penningmarknadsfondernas risktagande måste motpartsrisken minskas genom att penningmarknadsfondernas portföljer omfattas av tydliga diversifieringskrav. Därför måste även omvända repor vara fullt säkerställda och för att begränsa den operativa risken får en motpart i omvända repor inte stå för mer än 20 % av penningmarknadsfondens tillgångar. OTC-derivat (over-the-counter) bör omfattas av förordning (EU) nr 648/2012 (7).

| (28) | Av försiktighetsskäl och för att undvika att en penningmarknadsfond utövar väsentligt inflytande över ledningen hos en emittent måste alltför stor koncentration av en penningmarknadsfond i investeringar från samma emittent undvikas. |
| --- | --- |

(28)

Av försiktighetsskäl och för att undvika att en penningmarknadsfond utövar väsentligt inflytande över ledningen hos en emittent måste alltför stor koncentration av en penningmarknadsfond i investeringar från samma emittent undvikas.

| (29) | Penningmarknadsfonden bör ha en skyldighet att investera i godtagbara tillgångar av hög kvalitet. Därför bör penningmarknadsfonder ha ett ansvarsfullt ▌förfarande för
  kreditbedömning
  för att fastställa kreditkvaliteten hos de penningmarknadsinstrument i vilka man avser investera. I enlighet med EU-lagstiftning som begränsar alltför stor tilltro till kreditbetyg är det viktigt att penningmarknadsfonder undviker att
  hysa alltför stor tilltro till
  kreditvärderingsföretagens kreditbetyg när de bedömer de godtagbara tillgångarnas kvalitet. ▌ |
| --- | --- |

(29)

Penningmarknadsfonden bör ha en skyldighet att investera i godtagbara tillgångar av hög kvalitet. Därför bör penningmarknadsfonder ha ett ansvarsfullt ▌förfarande för
  kreditbedömning
  för att fastställa kreditkvaliteten hos de penningmarknadsinstrument i vilka man avser investera. I enlighet med EU-lagstiftning som begränsar alltför stor tilltro till kreditbetyg är det viktigt att penningmarknadsfonder undviker att
  hysa alltför stor tilltro till
  kreditvärderingsföretagens kreditbetyg när de bedömer de godtagbara tillgångarnas kvalitet. ▌

| (29a) | Med hänsyn till det arbete som utförts inom såväl internationella organ, exempelvis Iosco och FSB, som EU-lagstiftningen, bland annat Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 462/2013

   (8)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/14/EU

   (9)

  , för att minska investerares alltför stora tilltro till kreditbetyg, är det inte lämpligt att uttryckligen förbjuda vare sig penningmarknadsfonder eller någon annan produkt, att be om eller finansiera ett externt kreditbetyg. |
| --- | --- |

(29a)

Med hänsyn till det arbete som utförts inom såväl internationella organ, exempelvis Iosco och FSB, som EU-lagstiftningen, bland annat Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 462/2013

   (8)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/14/EU

   (9)

  , för att minska investerares alltför stora tilltro till kreditbetyg, är det inte lämpligt att uttryckligen förbjuda vare sig penningmarknadsfonder eller någon annan produkt, att be om eller finansiera ett externt kreditbetyg.

| (30) | I syfte att undvika att penningmarknadsfondernas förvaltare använder olika bedömningskriterier för att utvärdera
  kreditkvaliteten
  hos ett penningmarknadsinstrument och på så sätt tillskriva samma instrument olika riskegenskaper måste alla förvaltare
  inrätta ett förfarande för internbedömning baserat på ansvarsfulla, systematiska och fortlöpande tilldelningsmetoder
  . Exempel på
  bedömningskriterier
  är kvantitativa mått på instrumentets emittent, till exempel nyckeltal, balansräkningsdynamik, lönsamhetsriktlinjer, som utvärderas och jämförs med likvärdiga företag och koncerner i samma bransch, kvalitativa mått på instrumentets emittent, till exempel ledningens effektivitet, företagsstrategi, som analyseras i syfte att fastställa att emittentens övergripande strategi inte påverkar den framtida kreditkvaliteten negativt. De högsta interna
  bedömningarna
  bör spegla att emittenten av instrumentet alltid har högsta kreditvärdighet. |
| --- | --- |

(30)

I syfte att undvika att penningmarknadsfondernas förvaltare använder olika bedömningskriterier för att utvärdera
  kreditkvaliteten
  hos ett penningmarknadsinstrument och på så sätt tillskriva samma instrument olika riskegenskaper måste alla förvaltare
  inrätta ett förfarande för internbedömning baserat på ansvarsfulla, systematiska och fortlöpande tilldelningsmetoder
  . Exempel på
  bedömningskriterier
  är kvantitativa mått på instrumentets emittent, till exempel nyckeltal, balansräkningsdynamik, lönsamhetsriktlinjer, som utvärderas och jämförs med likvärdiga företag och koncerner i samma bransch, kvalitativa mått på instrumentets emittent, till exempel ledningens effektivitet, företagsstrategi, som analyseras i syfte att fastställa att emittentens övergripande strategi inte påverkar den framtida kreditkvaliteten negativt. De högsta interna
  bedömningarna
  bör spegla att emittenten av instrumentet alltid har högsta kreditvärdighet.

| (31) | För att kunna utarbeta ett öppet och sammanhängande
  förfarande för kreditbedömning
  bör förvaltaren dokumentera de rutiner som används för
  kreditbedömningen
  . Detta bör säkerställa att man alltid följer en uppsättning tydliga regler som kan övervakas och att de intressenter som så önskar
  , liksom nationella behöriga myndigheter,
  kan få information om den metod som används. |
| --- | --- |

(31)

För att kunna utarbeta ett öppet och sammanhängande
  förfarande för kreditbedömning
  bör förvaltaren dokumentera de rutiner som används för
  kreditbedömningen
  . Detta bör säkerställa att man alltid följer en uppsättning tydliga regler som kan övervakas och att de intressenter som så önskar
  , liksom nationella behöriga myndigheter,
  kan få information om den metod som används.

| (32) | För att minska portföljrisken för penningmarknadsfonder är det viktigt att ange löptidsbegränsningar samt maxgränser för tillåten vägd genomsnittlig löptid (WAM) och tillåten vägd genomsnittlig livslängd (WAL). |
| --- | --- |

(32)

För att minska portföljrisken för penningmarknadsfonder är det viktigt att ange löptidsbegränsningar samt maxgränser för tillåten vägd genomsnittlig löptid (WAM) och tillåten vägd genomsnittlig livslängd (WAL).

| (33) | Vägd genomsnittlig löptid används för att mäta en penningmarknadsfonds känslighet för förändringar i penningmarknadsräntor. När förvaltare fastställer den vägda genomsnittliga löptiden bör de ta hänsyn till effekterna av finansiella derivatinstrument, inlåning och omvända repor och låta dem återspeglas i penningmarknadsfondens ränterisk. När en penningmarknadsfond ingår ett swappavtal för att få exponering mot ett instrument med fast ränta i stället för rörlig ränta ska detta tas med i beräkningen när den vägda genomsnittliga löptiden fastställs. |
| --- | --- |

(33)

Vägd genomsnittlig löptid används för att mäta en penningmarknadsfonds känslighet för förändringar i penningmarknadsräntor. När förvaltare fastställer den vägda genomsnittliga löptiden bör de ta hänsyn till effekterna av finansiella derivatinstrument, inlåning och omvända repor och låta dem återspeglas i penningmarknadsfondens ränterisk. När en penningmarknadsfond ingår ett swappavtal för att få exponering mot ett instrument med fast ränta i stället för rörlig ränta ska detta tas med i beräkningen när den vägda genomsnittliga löptiden fastställs.

| (34) | Vägd genomsnittlig livslängd används för att mäta kreditrisken, eftersom ju längre återbetalningen av kapitalbeloppet fördröjs, desto högre är kreditrisken. Vägd genomsnittlig livslängd används också för att begränsa likviditetsrisken. Vid beräkning av den vägda genomsnittliga livslängden för ett värdepapper med rörlig ränta och strukturerade finansiella instrument kan man till skillnad från i beräkningar av vägd genomsnittlig löptid inte använda de datum då räntan fastställs; i stället används det finansiella instrumentets fastställda slutliga förfallodag. Den löptid som används för att beräkna den vägda genomsnittliga livslängden är den återstående löptiden till den lagliga inlösendagen, eftersom det är det enda datum då förvaltningsföretaget kan vara säkert på att instrumentet återbetalats. Instrumentets egenskaper, till exempel möjligheten till inlösen på specifika datum, s.k. säljoptioner, kan inte tas i beaktande vid beräkningen av vägd genomsnittlig livslängd. |
| --- | --- |

(34)

Vägd genomsnittlig livslängd används för att mäta kreditrisken, eftersom ju längre återbetalningen av kapitalbeloppet fördröjs, desto högre är kreditrisken. Vägd genomsnittlig livslängd används också för att begränsa likviditetsrisken. Vid beräkning av den vägda genomsnittliga livslängden för ett värdepapper med rörlig ränta och strukturerade finansiella instrument kan man till skillnad från i beräkningar av vägd genomsnittlig löptid inte använda de datum då räntan fastställs; i stället används det finansiella instrumentets fastställda slutliga förfallodag. Den löptid som används för att beräkna den vägda genomsnittliga livslängden är den återstående löptiden till den lagliga inlösendagen, eftersom det är det enda datum då förvaltningsföretaget kan vara säkert på att instrumentet återbetalats. Instrumentets egenskaper, till exempel möjligheten till inlösen på specifika datum, s.k. säljoptioner, kan inte tas i beaktande vid beräkningen av vägd genomsnittlig livslängd.

| (35) | För att stärka penningmarknadsfondernas kapacitet att klara uttagsorder och förhindra att penningmarknadsfondernas tillgångar likvideras till kraftigt diskonterade priser bör penningmarknadsfonder alltid ha ett minimibelopp i likvida tillgångar som förfaller varje dag eller vecka. För att beräkna andelen tillgångar som förfaller varje dag och vecka ska tillgångens lagliga inlösendag användas. Förvaltarens möjlighet att säga upp ett kontrakt på kort sikt kan tas med i beräkningen. Om till exempel en omvänd repa kan sägas upp med en dags varsel ska den betraktas som en tillgång som förfaller på daglig basis. Om förvaltaren har möjlighet att ta ut pengar från ett inlåningskonto med en dags varsel kan det räknas som en tillgång som förfaller på daglig basis.
  Statspapper kan ingå som tillgångar som förfaller på daglig basis om en förvaltare av penningmarknadsfonder har fastställt att statspappren håller hög kreditkvalitet. |
| --- | --- |

(35)

För att stärka penningmarknadsfondernas kapacitet att klara uttagsorder och förhindra att penningmarknadsfondernas tillgångar likvideras till kraftigt diskonterade priser bör penningmarknadsfonder alltid ha ett minimibelopp i likvida tillgångar som förfaller varje dag eller vecka. För att beräkna andelen tillgångar som förfaller varje dag och vecka ska tillgångens lagliga inlösendag användas. Förvaltarens möjlighet att säga upp ett kontrakt på kort sikt kan tas med i beräkningen. Om till exempel en omvänd repa kan sägas upp med en dags varsel ska den betraktas som en tillgång som förfaller på daglig basis. Om förvaltaren har möjlighet att ta ut pengar från ett inlåningskonto med en dags varsel kan det räknas som en tillgång som förfaller på daglig basis.
  Statspapper kan ingå som tillgångar som förfaller på daglig basis om en förvaltare av penningmarknadsfonder har fastställt att statspappren håller hög kreditkvalitet.

| (36) | Eftersom penningmarknadsfonder får investera i tillgångar med olika löptider bör investerare kunna skilja mellan olika penningmarknadsfondskategorier. Därför bör penningmarknadsfonder klassificeras som antingen kortfristiga penningmarknadsfonder eller som standardiserade penningmarknadsfonder. Kortfristiga penningmarknadsfonder har som mål att erbjuda en avkastning i nivå med gällande penningsmarknadsräntor och samtidigt säkerställa högsta möjliga säkerhet för investerarna. Med korta WAM och WAL hålls löptidsrisken och kreditrisken i kortfristiga penningmarknadsfonder på en låg nivå. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom penningmarknadsfonder får investera i tillgångar med olika löptider bör investerare kunna skilja mellan olika penningmarknadsfondskategorier. Därför bör penningmarknadsfonder klassificeras som antingen kortfristiga penningmarknadsfonder eller som standardiserade penningmarknadsfonder. Kortfristiga penningmarknadsfonder har som mål att erbjuda en avkastning i nivå med gällande penningsmarknadsräntor och samtidigt säkerställa högsta möjliga säkerhet för investerarna. Med korta WAM och WAL hålls löptidsrisken och kreditrisken i kortfristiga penningmarknadsfonder på en låg nivå.

| (37) | Standardiserade penningmarknadsfonder har som mål att erbjuda en avkastning som ligger något över penningmarknadens avkastning, och investerar därför i tillgångar med förlängd löptid. För att uppnå denna överavkastning bör denna kategori penningmarknadsfonder tillåtas tillämpa utökade gränser för portföljens risk, till exempel vägd genomsnittlig löptid och vägd genomsnittlig livslängd. |
| --- | --- |

(37)

Standardiserade penningmarknadsfonder har som mål att erbjuda en avkastning som ligger något över penningmarknadens avkastning, och investerar därför i tillgångar med förlängd löptid. För att uppnå denna överavkastning bör denna kategori penningmarknadsfonder tillåtas tillämpa utökade gränser för portföljens risk, till exempel vägd genomsnittlig löptid och vägd genomsnittlig livslängd.

| (38) | Enligt bestämmelserna i artikel 84 i direktiv 2009/65/EG har förvaltare av penningmarknadsfonder som är fondföretag möjlighet att i undantagsfall och om omständigheterna så kräver tillfälligt stoppa fonduttagen. Enligt bestämmelserna i artikel 16 i direktiv 2011/61/EU och artikel 47 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 (10) får förvaltare av penningmarknadsfonder som är AIF-fonder använda särskilda arrangemang för att hantera en oförmodat uppkommen illikviditet hos fondens tillgångar. |
| --- | --- |

(38)

Enligt bestämmelserna i artikel 84 i direktiv 2009/65/EG har förvaltare av penningmarknadsfonder som är fondföretag möjlighet att i undantagsfall och om omständigheterna så kräver tillfälligt stoppa fonduttagen. Enligt bestämmelserna i artikel 16 i direktiv 2011/61/EU och artikel 47 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 (10) får förvaltare av penningmarknadsfonder som är AIF-fonder använda särskilda arrangemang för att hantera en oförmodat uppkommen illikviditet hos fondens tillgångar.

| (39) | För att undvika att
  riskhanteringen i penningmarknadsfonder ▌påverkas av kortsiktiga beslut som grundar sig på penningmarknadsfondens kreditbetyg
  , bör en extern kreditvärdering, om en förvaltare av en penningmarknadsfond begär en sådan, omfattas av och genomföras i enlighet med förordning (EU) nr 462/2013
  . ▌För att säkerställa lämplig likviditetshantering måste penningmarknadsfonden upprätta sunda strategier och rutiner för att lära känna sina investerare. De strategier som förvaltaren måste införa bör hjälpa till att skapa en förståelse för penningmarknadsfondens investerarbas och syfta till att försöka förutse stora fonduttag. För att undvika att penningmarknadsfonden ställs inför plötsliga stora uttag bör man särskilt observera stora investerare som utgör en stor andel av penningmarknadsfondens tillgångar, till exempel en investerare som har en större andel av tillgångarna än som förfaller på daglig basis. I så fall bör penningmarknadsfonden öka sin andel av tillgångar som förfaller varje dag så att de matchar investeraren i fråga. Förvaltaren bör om möjligt undersöka investerarnas identitet, även om de representeras av förvaltarkonton, portaler eller andra indirekta köpare. |
| --- | --- |

(39)

För att undvika att
  riskhanteringen i penningmarknadsfonder ▌påverkas av kortsiktiga beslut som grundar sig på penningmarknadsfondens kreditbetyg
  , bör en extern kreditvärdering, om en förvaltare av en penningmarknadsfond begär en sådan, omfattas av och genomföras i enlighet med förordning (EU) nr 462/2013
  . ▌För att säkerställa lämplig likviditetshantering måste penningmarknadsfonden upprätta sunda strategier och rutiner för att lära känna sina investerare. De strategier som förvaltaren måste införa bör hjälpa till att skapa en förståelse för penningmarknadsfondens investerarbas och syfta till att försöka förutse stora fonduttag. För att undvika att penningmarknadsfonden ställs inför plötsliga stora uttag bör man särskilt observera stora investerare som utgör en stor andel av penningmarknadsfondens tillgångar, till exempel en investerare som har en större andel av tillgångarna än som förfaller på daglig basis. I så fall bör penningmarknadsfonden öka sin andel av tillgångar som förfaller varje dag så att de matchar investeraren i fråga. Förvaltaren bör om möjligt undersöka investerarnas identitet, även om de representeras av förvaltarkonton, portaler eller andra indirekta köpare.

| (40) | Som en del av ansvarsfull riskhantering bör penningmarknadsfonder ▌utföra stresstester
  minst varje kvartal
  . Förvaltare av penningmarknadsfonder förväntas agera i syfte att stärka penningmarknadsfondens stabilitet om resultaten av stresstesterna visar att finns en sårbarhet. |
| --- | --- |

(40)

Som en del av ansvarsfull riskhantering bör penningmarknadsfonder ▌utföra stresstester
  minst varje kvartal
  . Förvaltare av penningmarknadsfonder förväntas agera i syfte att stärka penningmarknadsfondens stabilitet om resultaten av stresstesterna visar att finns en sårbarhet.

| (41) | För att spegla det verkliga värdet av tillgångarna bör marknadsvärdering användas som metod för att värdera penningmarknadsfonders tillgångar. En förvaltare bör inte ha rätt att använda modellvärdering som värderingsmetod om marknadsvärdering ger ett tillförlitligt värde på tillgången, eftersom modellvärdering oftast ger en mindre korrekt värdering. Statsskuldsväxlar, kommunala skuldväxlar och omsättningsbara medel- och kortfristiga skuldväxlar är tillgångar där marknadsvärdering i allmänhet är tillförlitligt. Vid värdering av företagscertifikat eller bankcertifikat bör förvaltaren kontrollera om det finns ett korrekt pris på sekundärmarknaden. Återköpspriset som emittenten erbjuder bör också anses representera en bra uppskattning av ett företagscertifikats värde.
  Förvaltaren bör
  uppskatta värdet, med hjälp av till exempel marknadsdata så som avkastning på jämförbara papper och jämförbara emittenter
  eller använda den internationellt vedertagna nettokostnadsmetoden i enlighet med erkända internationella redovisningsstandarder
  . |
| --- | --- |

(41)

För att spegla det verkliga värdet av tillgångarna bör marknadsvärdering användas som metod för att värdera penningmarknadsfonders tillgångar. En förvaltare bör inte ha rätt att använda modellvärdering som värderingsmetod om marknadsvärdering ger ett tillförlitligt värde på tillgången, eftersom modellvärdering oftast ger en mindre korrekt värdering. Statsskuldsväxlar, kommunala skuldväxlar och omsättningsbara medel- och kortfristiga skuldväxlar är tillgångar där marknadsvärdering i allmänhet är tillförlitligt. Vid värdering av företagscertifikat eller bankcertifikat bör förvaltaren kontrollera om det finns ett korrekt pris på sekundärmarknaden. Återköpspriset som emittenten erbjuder bör också anses representera en bra uppskattning av ett företagscertifikats värde.
  Förvaltaren bör
  uppskatta värdet, med hjälp av till exempel marknadsdata så som avkastning på jämförbara papper och jämförbara emittenter
  eller använda den internationellt vedertagna nettokostnadsmetoden i enlighet med erkända internationella redovisningsstandarder
  .

| (42) | Penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde har som mål att bevara investeringens kapital, men samtidigt upprätthålla en hög likviditet. Majoriteten av penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde har ett fastställt fondandelsvärde, t.ex. 1 EUR, pund eller US-dollar, när de ger utdelning till investerarna. Övriga ackumulerar inkomsten i fondens fondandelsvärde, samtidigt som tillgångarnas inneboende värde bevaras på en konstant nivå. |
| --- | --- |

(42)

Penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde har som mål att bevara investeringens kapital, men samtidigt upprätthålla en hög likviditet. Majoriteten av penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde har ett fastställt fondandelsvärde, t.ex. 1 EUR, pund eller US-dollar, när de ger utdelning till investerarna. Övriga ackumulerar inkomsten i fondens fondandelsvärde, samtidigt som tillgångarnas inneboende värde bevaras på en konstant nivå.

| (43) | För att möjliggöra för penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde att behålla sina särskilda egenskaper kan sådana fonder tillåtas att även använda värdering till nettokostnad som metod för att fastställa det fasta fondandelsvärdet. För att säkerställa ständig övervakning av skillnaden mellan det fasta fondandelsvärdet och fondandelsvärdet bör dock en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde även beräkna värdet på sina tillgångar på grundval av marknadsvärderings- eller modellvärderingsmetoden. |
| --- | --- |

(43)

För att möjliggöra för penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde att behålla sina särskilda egenskaper kan sådana fonder tillåtas att även använda värdering till nettokostnad som metod för att fastställa det fasta fondandelsvärdet. För att säkerställa ständig övervakning av skillnaden mellan det fasta fondandelsvärdet och fondandelsvärdet bör dock en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde även beräkna värdet på sina tillgångar på grundval av marknadsvärderings- eller modellvärderingsmetoden.

| (44) | Eftersom en penningmarknadsfond bör publicera ett fondandelsvärde som speglar alla rörelser i värdet på tillgångarna ska det fondandelsvärde som publiceras avrundas högst till närmaste baspunkt eller motsvarande. När fondandelsvärdet publiceras i en viss valuta, till exempel 1 EUR, betyder det att värdeförändringen ska anges i steg om 0,0001 EUR. Om fondandelsvärdet är 100 EUR ska värdeförändringen anges i steg om 0,01 EUR. Endast om penningmarknadsfonden är en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde får penningmarknadsfonden publicera en kurs som inte helt följer rörelserna i värdet på dess tillgångar. I så fall får fondandelsvärdet avrundas till närmaste cent för ett fondandelsvärde på 1 EUR (varje rörelse på 0,01 EUR). |
| --- | --- |

(44)

Eftersom en penningmarknadsfond bör publicera ett fondandelsvärde som speglar alla rörelser i värdet på tillgångarna ska det fondandelsvärde som publiceras avrundas högst till närmaste baspunkt eller motsvarande. När fondandelsvärdet publiceras i en viss valuta, till exempel 1 EUR, betyder det att värdeförändringen ska anges i steg om 0,0001 EUR. Om fondandelsvärdet är 100 EUR ska värdeförändringen anges i steg om 0,01 EUR. Endast om penningmarknadsfonden är en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde får penningmarknadsfonden publicera en kurs som inte helt följer rörelserna i värdet på dess tillgångar. I så fall får fondandelsvärdet avrundas till närmaste cent för ett fondandelsvärde på 1 EUR (varje rörelse på 0,01 EUR).

| (44a) | Före en investering bör den som investerar i en penningmarknadsfond få tydlig information om huruvida penningmarknadsfonden är av kortfristigt eller av standardiserat slag, och om den har fast fondandelsvärde eller inte. För att undvika felriktade förväntningar från investeraren bör det anges tydligt i alla marknadsföringsdokument att penningmarknadsfonder inte är ett garanterat investeringsinstrument. |
| --- | --- |

(44a)

Före en investering bör den som investerar i en penningmarknadsfond få tydlig information om huruvida penningmarknadsfonden är av kortfristigt eller av standardiserat slag, och om den har fast fondandelsvärde eller inte. För att undvika felriktade förväntningar från investeraren bör det anges tydligt i alla marknadsföringsdokument att penningmarknadsfonder inte är ett garanterat investeringsinstrument.

| (45) | För att kunna
  begränsa kundernas eventuella uttag i tider av kraftig marknadspress, bör alla statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare och penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde införa bestämmelser om likviditetsavgifter och uttagsspärrar för att förhindra större uttag under pressade marknadsvillkor och att andra investerare blir oskäligt exponerade för de rådande marknadsvillkoren. Likviditetsavgiften bör motsvara den verkliga kostnaden för likvidering av tillgångar för att möta kunduttag under perioder av marknadspress och inte vara en straffavgift som överstiger den nivå där andra investerares förluster i samband med uttag kompenseras. |
| --- | --- |

(45)

För att kunna
  begränsa kundernas eventuella uttag i tider av kraftig marknadspress, bör alla statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare och penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde införa bestämmelser om likviditetsavgifter och uttagsspärrar för att förhindra större uttag under pressade marknadsvillkor och att andra investerare blir oskäligt exponerade för de rådande marknadsvillkoren. Likviditetsavgiften bör motsvara den verkliga kostnaden för likvidering av tillgångar för att möta kunduttag under perioder av marknadspress och inte vara en straffavgift som överstiger den nivå där andra investerares förluster i samband med uttag kompenseras.

| (46) | Statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde och penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare bör upphöra att vara penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde om de efter det att likviditetsavgifter eller uttagsspärrar har använts i 30 dagar inte kan uppfylla minimikravet på likviditet per vecka. I så fall bör de berörda statspappersbaserade penningmarknadsfonderna med fast fondandelsvärde och penningmarknadsfonderna med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare automatiskt omvandlas till en penningmarknadsfond med rörligt fondandelsvärde eller likvideras. |
| --- | --- |

(46)

Statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde och penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare bör upphöra att vara penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde om de efter det att likviditetsavgifter eller uttagsspärrar har använts i 30 dagar inte kan uppfylla minimikravet på likviditet per vecka. I så fall bör de berörda statspappersbaserade penningmarknadsfonderna med fast fondandelsvärde och penningmarknadsfonderna med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare automatiskt omvandlas till en penningmarknadsfond med rörligt fondandelsvärde eller likvideras.

| (46a) | Penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde bör endast auktoriseras för en period på fem år. Fyra år efter ikraftträdandet av denna förordning bör kommissionen se över penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde och bedöma huruvida de är ändamålsenliga. I översynen bör hänsyn tas till effekterna och genomförandet av bestämmelserna om penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde, inbegripet hur ofta de skyddsmekanismer som avses i denna förordning har tillämpats. I översynen bör det även tas hänsyn till risken för den finansiella stabiliteten i unionens finanssystem och kostnaderna för ekonomin, även för företag, sektorn för penningmarknadsfonder och finanssektorn som helhet. I översynen bör även möjligheten att penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde kan vara auktoriserade i mer än fem år undersökas eller huruvida de kan auktoriseras på obestämd tid, och om så vore fallet, huruvida det krävs ändringar i ordningen för penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde. |
| --- | --- |

(46a)

Penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde bör endast auktoriseras för en period på fem år. Fyra år efter ikraftträdandet av denna förordning bör kommissionen se över penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde och bedöma huruvida de är ändamålsenliga. I översynen bör hänsyn tas till effekterna och genomförandet av bestämmelserna om penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde, inbegripet hur ofta de skyddsmekanismer som avses i denna förordning har tillämpats. I översynen bör det även tas hänsyn till risken för den finansiella stabiliteten i unionens finanssystem och kostnaderna för ekonomin, även för företag, sektorn för penningmarknadsfonder och finanssektorn som helhet. I översynen bör även möjligheten att penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde kan vara auktoriserade i mer än fem år undersökas eller huruvida de kan auktoriseras på obestämd tid, och om så vore fallet, huruvida det krävs ändringar i ordningen för penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde.

| (47) | Externa tillskott till en ▌penningmarknadsfond ▌ som syftar till att
  bibehålla
  , eller som
  bibehåller likviditeten
  eller
  stabiliteten
  ökar smittrisken mellan sektorn för penningmarknadsfonder och resten av finanssektorn. Externa parter som gör sådana tillskott har ett intresse av att göra det, antingen på grund av att de har ett ekonomiskt intresse i det förvaltningsföretag som förvaltar penningmarknadsfonden eller för att de vill undvika att skadas om det uppstår ett rykte som förknippar deras namn med en penningmarknadsfond i fallissemang. Eftersom de externa parterna inte uttryckligen åtagit sig att tillhandahålla eller garantera tillskott råder osäkerhet om sådana tillskott kommer att beviljas när penningmarknadsfonden behöver det. Eftersom tillskottet från försörjaren är diskretionärt bidrar dessa fall till osäkerheten hos marknadens aktörer om vem som ska bära penningmarknadsfondens förluster när de uppkommer. Den här osäkerheten innebär sannolikt att penningmarknadsfonderna blir ännu mer sårbara för rusningar under perioder med finansiell instabilitet, när bredare finansiella risker är som mest uttalade och när oro uppkommer för försörjarnas hälsa och deras förmåga att tillhandahålla tillskott till sina närstående penningmarknadsfonder. Av dessa skäl bör ▌externa tillskott
  till penningmarknadsfonder förbjudas
  . |
| --- | --- |

(47)

Externa tillskott till en ▌penningmarknadsfond ▌ som syftar till att
  bibehålla
  , eller som
  bibehåller likviditeten
  eller
  stabiliteten
  ökar smittrisken mellan sektorn för penningmarknadsfonder och resten av finanssektorn. Externa parter som gör sådana tillskott har ett intresse av att göra det, antingen på grund av att de har ett ekonomiskt intresse i det förvaltningsföretag som förvaltar penningmarknadsfonden eller för att de vill undvika att skadas om det uppstår ett rykte som förknippar deras namn med en penningmarknadsfond i fallissemang. Eftersom de externa parterna inte uttryckligen åtagit sig att tillhandahålla eller garantera tillskott råder osäkerhet om sådana tillskott kommer att beviljas när penningmarknadsfonden behöver det. Eftersom tillskottet från försörjaren är diskretionärt bidrar dessa fall till osäkerheten hos marknadens aktörer om vem som ska bära penningmarknadsfondens förluster när de uppkommer. Den här osäkerheten innebär sannolikt att penningmarknadsfonderna blir ännu mer sårbara för rusningar under perioder med finansiell instabilitet, när bredare finansiella risker är som mest uttalade och när oro uppkommer för försörjarnas hälsa och deras förmåga att tillhandahålla tillskott till sina närstående penningmarknadsfonder. Av dessa skäl bör ▌externa tillskott
  till penningmarknadsfonder förbjudas
  .

| (48) | Före en investering bör den som investerar i en penningmarknadsfond få tydlig information om huruvida penningmarknadsfonden är av kortfristigt eller av standardiserat slag ▌. För att undvika felriktade förväntningar från investeraren måste det anges tydligt i alla marknadsföringsdokument att penningmarknadsfonder inte är ett garanterat investeringsinstrument. ▌ |
| --- | --- |

(48)

Före en investering bör den som investerar i en penningmarknadsfond få tydlig information om huruvida penningmarknadsfonden är av kortfristigt eller av standardiserat slag ▌. För att undvika felriktade förväntningar från investeraren måste det anges tydligt i alla marknadsföringsdokument att penningmarknadsfonder inte är ett garanterat investeringsinstrument. ▌

| (48a) | Investerare bör också informeras om var de kan få tillgång till information om investeringsportföljen och penningmarknadsfondens likviditetsnivåer.


  ▌ |
| --- | --- |

(48a)

Investerare bör också informeras om var de kan få tillgång till information om investeringsportföljen och penningmarknadsfondens likviditetsnivåer.

▌

| (50) | Den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden bör verifiera att en penningmarknadsfond verkligen fortgående kan efterleva denna förordning. Eftersom de behöriga myndigheterna redan har omfattande befogenheter enligt direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU måste befogenheterna utökas så att de kan utövas med hänvisning till de nya gemensamma bestämmelserna för penningmarknadsfonder. De behöriga myndigheterna för fondföretag eller AIF-fonder bör också verifiera att alla redan befintliga företag för kollektiva investeringar som uppvisar penningmarknadsfondens egenskaper uppfyller förordningen då den träder i kraft. |
| --- | --- |

(50)

Den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden bör verifiera att en penningmarknadsfond verkligen fortgående kan efterleva denna förordning. Eftersom de behöriga myndigheterna redan har omfattande befogenheter enligt direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU måste befogenheterna utökas så att de kan utövas med hänvisning till de nya gemensamma bestämmelserna för penningmarknadsfonder. De behöriga myndigheterna för fondföretag eller AIF-fonder bör också verifiera att alla redan befintliga företag för kollektiva investeringar som uppvisar penningmarknadsfondens egenskaper uppfyller förordningen då den träder i kraft.

| (50a) | Kommissionen bör under de tre första åren efter det att denna förordning trätt i kraft analysera de erfarenheter som samlats vid tillämpningen av denna förordning och effekterna på de olika ekonomiska aspekter som kopplas till penningmarknadsfonderna. Skulden som emitteras och garanteras av medlemsstaterna utgör en särskild investeringskategori som uppvisar specifika kredit- och likviditetssärdrag. Dessutom spelar statspapper en avgörande roll i medlemsstaternas finansiering. Kommissionen bör utvärdera hur marknaden för statspapper som emitterats eller garanterats av medlemsstaterna utvecklas samt möjligheten att skapa ett särskilt ramverk för penningmarknadsfonder som koncentrerar sin investeringspolitik på den typen av skuldinstrument. |
| --- | --- |

(50a)

Kommissionen bör under de tre första åren efter det att denna förordning trätt i kraft analysera de erfarenheter som samlats vid tillämpningen av denna förordning och effekterna på de olika ekonomiska aspekter som kopplas till penningmarknadsfonderna. Skulden som emitteras och garanteras av medlemsstaterna utgör en särskild investeringskategori som uppvisar specifika kredit- och likviditetssärdrag. Dessutom spelar statspapper en avgörande roll i medlemsstaternas finansiering. Kommissionen bör utvärdera hur marknaden för statspapper som emitterats eller garanterats av medlemsstaterna utvecklas samt möjligheten att skapa ett särskilt ramverk för penningmarknadsfonder som koncentrerar sin investeringspolitik på den typen av skuldinstrument.

| (51) | Kommissionen bör anta de delegerade akterna inom ramen för förfarandet för internbedömning i artikel 290 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det är av yttersta vikt att kommissionen under det förberedande arbetet genomför lämpliga samråd, bland annat på expertnivå. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen bör anta de delegerade akterna inom ramen för förfarandet för internbedömning i artikel 290 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det är av yttersta vikt att kommissionen under det förberedande arbetet genomför lämpliga samråd, bland annat på expertnivå.

| (52) | Kommissionen bör också ges befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i artikel 291 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (11). Esma bör få förtroende att utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen rörande en rapporteringsmall innehållande information om penningmarknadsfonder för behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen bör också ges befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i artikel 291 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (11). Esma bör få förtroende att utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen rörande en rapporteringsmall innehållande information om penningmarknadsfonder för behöriga myndigheter.

| (53) | Esma bör kunna utöva alla befogenheter som tilldelas enligt direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU med avseende på denna förordning. Esma anförtros även uppdraget att utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn och genomförande. |
| --- | --- |

(53)

Esma bör kunna utöva alla befogenheter som tilldelas enligt direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU med avseende på denna förordning. Esma anförtros även uppdraget att utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn och genomförande.

| (54) | ▌Under de tre första åren efter det att denna förordning trätt i kraft
  är det viktigt att kommissionen
  analyserar de erfarenheter som samlats vid tillämpningen av denna förordning och effekterna på de olika ekonomiska aspekter som kopplas till penningmarknadsfonderna.
  Denna översyn bör inriktas på hur realekonomin och den finansiella stabiliteten påverkas av de ändringar som krävs enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(54)

▌Under de tre första åren efter det att denna förordning trätt i kraft
  är det viktigt att kommissionen
  analyserar de erfarenheter som samlats vid tillämpningen av denna förordning och effekterna på de olika ekonomiska aspekter som kopplas till penningmarknadsfonderna.
  Denna översyn bör inriktas på hur realekonomin och den finansiella stabiliteten påverkas av de ändringar som krävs enligt denna förordning.

| (55) | De nya enhetliga bestämmelserna för penningmarknadsfonder bör följa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (13). |
| --- | --- |

(55)

De nya enhetliga bestämmelserna för penningmarknadsfonder bör följa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (13).

| (56) | Målen med denna förordning, det vill säga att skapa enhetliga tillsynskrav för penningmarknadsfonder i hela EU samt att åstadkomma balans mellan penningmarknadsfondernas säkerhet och tillförlitlighet å ena sidan, och väl fungerande penningmarknader och kostnader för de olika intressenterna å andra sidan, kan på grund av omfattningen och konsekvenserna inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan uppnås bättre på EU-nivå. Därför kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(56)

Målen med denna förordning, det vill säga att skapa enhetliga tillsynskrav för penningmarknadsfonder i hela EU samt att åstadkomma balans mellan penningmarknadsfondernas säkerhet och tillförlitlighet å ena sidan, och väl fungerande penningmarknader och kostnader för de olika intressenterna å andra sidan, kan på grund av omfattningen och konsekvenserna inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan uppnås bättre på EU-nivå. Därför kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (57) | De nya enhetliga bestämmelserna om penningmarknadsfonder respekterar de grundläggande rättigheterna och följer de principer som erkänns i synnerhet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och framförallt konsumentskyddet, näringsfriheten och skyddet av personuppgifter. Dessa nya enhetliga bestämmelser för penningmarknadsfonder bör tillämpas i enlighet med de rättigheterna och principerna. |
| --- | --- |

(57)

De nya enhetliga bestämmelserna om penningmarknadsfonder respekterar de grundläggande rättigheterna och följer de principer som erkänns i synnerhet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och framförallt konsumentskyddet, näringsfriheten och skyddet av personuppgifter. Dessa nya enhetliga bestämmelser för penningmarknadsfonder bör tillämpas i enlighet med de rättigheterna och principerna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs bestämmelser om de finansiella instrument som är godtagbara för investering av en penningmarknadsfond, dess portfölj och värdering samt rapporteringskraven för en penningmarknadsfond som är etablerad, förvaltas eller marknadsförs i EU.

Denna förordning ska tillämpas på företag för kollektiva investeringar

| i. | för vilka det krävs auktorisering som fondföretag enligt direktiv 2009/65/EG eller som är AIF-fonder enligt direktiv 2011/61/EU, |
| --- | --- |

i.

för vilka det krävs auktorisering som fondföretag enligt direktiv 2009/65/EG eller som är AIF-fonder enligt direktiv 2011/61/EU,

| ii. | som
  investerar i kortsiktiga tillgångar, |
| --- | --- |

ii.

som
  investerar i kortsiktiga tillgångar,

| iii. | som
  har
  uttalade
  eller
  kumulativa
  mål att erbjuda en avkastning i linje med penningmarknadsräntan eller behålla värdet på investeringen. |
| --- | --- |

iii.

som
  har
  uttalade
  eller
  kumulativa
  mål att erbjuda en avkastning i linje med penningmarknadsräntan eller behålla värdet på investeringen.

2.   Medlemsstaterna ska inte lägga till ytterligare krav inom det område som omfattas av förordningen.

Artikel 1a

Typer av penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde

Från dagen för denna förordnings ikraftträdande ska penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde drivas i unionen endast som

| (a) | en statspappersbaserad penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde, |
| --- | --- |

(a)

en statspappersbaserad penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde,

| (b) | en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare, eller |
| --- | --- |

(b)

en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare, eller

| (c) | en penningmarknadsfond med lågvolatilt fondandelsvärde. |
| --- | --- |

(c)

en penningmarknadsfond med lågvolatilt fondandelsvärde.

Om inte annat föreskrivs ska alla hänvisningar i denna förordning till penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde avse statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare eller penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (1) | kortfristiga tillgångar: finansiella tillgångar med en återstående löptid på högs två år. |
| --- | --- |

(1)

kortfristiga tillgångar: finansiella tillgångar med en återstående löptid på högs två år.

| (2) | penningmarknadsinstrument:
  överlåtbara instrument som avses i artikel 2.1 o
  i direktiv 2009/65/EG
  och som normalt omsätts på penningmarknaden, inbegripet statsskuldsväxlar, kommunala skuldväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat, bankaccepter eller omsättningsbara medel- och kortfristiga skuldväxlar, samt även de instrument som avses i artikel 3 i direktiv 2007/16/EG
  . |
| --- | --- |

(2)

penningmarknadsinstrument:
  överlåtbara instrument som avses i artikel 2.1 o
  i direktiv 2009/65/EG
  och som normalt omsätts på penningmarknaden, inbegripet statsskuldsväxlar, kommunala skuldväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat, bankaccepter eller omsättningsbara medel- och kortfristiga skuldväxlar, samt även de instrument som avses i artikel 3 i direktiv 2007/16/EG
  .

| (3) | överlåtbara värdepapper: överlåtbara värdepapper enligt definitionen i artikel 2.1n i direktiv 2009/65/EG. |
| --- | --- |

(3)

överlåtbara värdepapper: överlåtbara värdepapper enligt definitionen i artikel 2.1n i direktiv 2009/65/EG.

| (4) | repa: ett återköpsavtal där en av parterna överför värdepapper eller någon annan äganderätt i samband med ett värdepapper till en motpart, med förbehållet att köpa tillbaka dem till ett angivet pris på ett framtida datum eller ett datum som ska bestämmas. |
| --- | --- |

(4)

repa: ett återköpsavtal där en av parterna överför värdepapper eller någon annan äganderätt i samband med ett värdepapper till en motpart, med förbehållet att köpa tillbaka dem till ett angivet pris på ett framtida datum eller ett datum som ska bestämmas.

| (5) | omvänd repa: ett återköpsavtal där en part erhåller värdepapper eller någon annan äganderätt i samband med ett värdepapper från en motpart, med förbehållet att sälja tillbaka dem till ett angivet pris på ett framtida datum eller ett datum som ska bestämmas. |
| --- | --- |

(5)

omvänd repa: ett återköpsavtal där en part erhåller värdepapper eller någon annan äganderätt i samband med ett värdepapper från en motpart, med förbehållet att sälja tillbaka dem till ett angivet pris på ett framtida datum eller ett datum som ska bestämmas.

| (6) | värdepappersutlåning och värdepapperslån: transaktioner där en institution eller dess motpart överför värdepapper med förbehållet att den som lånar dem ska återlämna motsvarande värdepapper på ett framtida datum eller på begäran av den som överförde dem; transaktionen innebär värdepappersutlåning för institutionen som överför värdepapperen och värdepapperslån för den institution till vilken de överförs. |
| --- | --- |

(6)

värdepappersutlåning och värdepapperslån: transaktioner där en institution eller dess motpart överför värdepapper med förbehållet att den som lånar dem ska återlämna motsvarande värdepapper på ett framtida datum eller på begäran av den som överförde dem; transaktionen innebär värdepappersutlåning för institutionen som överför värdepapperen och värdepapperslån för den institution till vilken de överförs.

| (7) | värdepapperisering: värdepapperisering enligt definitionen i artikel 4.1.61 i förordning (EU) nr 575/2013/EG. |
| --- | --- |

(7)

värdepapperisering: värdepapperisering enligt definitionen i artikel 4.1.61 i förordning (EU) nr 575/2013/EG.

| (7a) | värdepapper som säkras av likvida tillgångar av hög kvalitet: ett kvalificerat tillgångssäkrat värdepapper som avses i artikel 13 i kommissionens delegerade akt EU) nr ... om komplettering av förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på likviditetstäckningskrav för kreditinstitut baserat på artikel 460 i förordning (EU) nr 575/2013 för en enhetlig definition av godtagbara överlåtbara tillgångar av hög likviditets- och kreditkvalitet enligt artikel 416.1 d i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(7a)

värdepapper som säkras av likvida tillgångar av hög kvalitet: ett kvalificerat tillgångssäkrat värdepapper som avses i artikel 13 i kommissionens delegerade akt EU) nr ... om komplettering av förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på likviditetstäckningskrav för kreditinstitut baserat på artikel 460 i förordning (EU) nr 575/2013 för en enhetlig definition av godtagbara överlåtbara tillgångar av hög likviditets- och kreditkvalitet enligt artikel 416.1 d i förordning (EU) nr 575/2013.

| (8) | företagslån: skuldinstrument som emitterats av ett företag som faktiskt bedriver produktion av eller handel med varor och icke-finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(8)

företagslån: skuldinstrument som emitterats av ett företag som faktiskt bedriver produktion av eller handel med varor och icke-finansiella tjänster.

| (9) | marknadsvärdering: värdering av positioner mot lättillgängliga avräkningskurser från oberoende källor, däribland börskurser, skärmpriser eller noteringar från flera oberoende och ansedda mäklare. |
| --- | --- |

(9)

marknadsvärdering: värdering av positioner mot lättillgängliga avräkningskurser från oberoende källor, däribland börskurser, skärmpriser eller noteringar från flera oberoende och ansedda mäklare.

| (10) | modellvärdering: värdering som måste jämföras, extrapoleras eller beräknas på något annat sätt från någon slags marknadsindata. |
| --- | --- |

(10)

modellvärdering: värdering som måste jämföras, extrapoleras eller beräknas på något annat sätt från någon slags marknadsindata.

| (11) | nettokostnadsmetoden: en värderingsmetod som tar en tillgångs förvärvskostnad och justerar värdet efter avskrivningar (eller diskonterat) till förfall. |
| --- | --- |

(11)

nettokostnadsmetoden: en värderingsmetod som tar en tillgångs förvärvskostnad och justerar värdet efter avskrivningar (eller diskonterat) till förfall.

| (12) | penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde (constant NAV MMF): en penningmarknadsfond som behåller ett oförändrat fondandelsvärde; fondens inkomst ackumuleras varje dag eller kan betalas ut till investerarna, och tillgångarna värderas i allmänhet enligt nettokostnadsmetoden eller så avrundas fondandelsvärdet till närmaste procentenhet eller motsvarande i valutatermer. |
| --- | --- |

(12)

penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde (constant NAV MMF): en penningmarknadsfond som behåller ett oförändrat fondandelsvärde; fondens inkomst ackumuleras varje dag eller kan betalas ut till investerarna, och tillgångarna värderas i allmänhet enligt nettokostnadsmetoden eller så avrundas fondandelsvärdet till närmaste procentenhet eller motsvarande i valutatermer.

| (12a) | penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare (retail CNAV MMF): en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde som endast kan tecknas av välgörenhetsorganisationer, icke-vinstsyftande sammanslutningar, offentliga myndigheter och offentliga stiftelser. |
| --- | --- |

(12a)

penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare (retail CNAV MMF): en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde som endast kan tecknas av välgörenhetsorganisationer, icke-vinstsyftande sammanslutningar, offentliga myndigheter och offentliga stiftelser.

| (12b) | penningmarknadsfond med lågvolatilt fondandelsvärde (LVNAV MMF): en penningmarknadsfond som uppfyller de krav som fastställs i artikel 27.1–27.4. |
| --- | --- |

(12b)

penningmarknadsfond med lågvolatilt fondandelsvärde (LVNAV MMF): en penningmarknadsfond som uppfyller de krav som fastställs i artikel 27.1–27.4.

| (13) | penningmarknadsfond med kort löptid: en penningmarknadsfond som investerar i godtagbara penningmarknadsinstrument som avses i artikel 9.1. |
| --- | --- |

(13)

penningmarknadsfond med kort löptid: en penningmarknadsfond som investerar i godtagbara penningmarknadsinstrument som avses i artikel 9.1.

| (14) | standardiserad penningmarknadsfond: en penningmarknadsfond som investerar i godtagbara penningmarknadsinstrument som avses i artikel 9.1 och 9.2. |
| --- | --- |

(14)

standardiserad penningmarknadsfond: en penningmarknadsfond som investerar i godtagbara penningmarknadsinstrument som avses i artikel 9.1 och 9.2.

| (15) | kreditinstitut: kreditinstitut enligt definitionen i artikel
  4.1.1 i förordning (EU) nr 575/2013
  . |
| --- | --- |

(15)

kreditinstitut: kreditinstitut enligt definitionen i artikel
  4.1.1 i förordning (EU) nr 575/2013
  .

| (16) | penningmarknadsfondens behöriga myndighet:






  (a) | för fondföretag, den behöriga myndigheten i fondföretagets hemmedlemsstat enligt artikel 97 i förordning 2009/65/EG, |
| --- | --- | --- |

(16)

penningmarknadsfondens behöriga myndighet:

(a)

för fondföretag, den behöriga myndigheten i fondföretagets hemmedlemsstat enligt artikel 97 i förordning 2009/65/EG,

| (b) | för EU-baserade AIF-företag, den behöriga myndigheten i AIF-fondens hemmedlemsstat enligt definitionen i artikel 4.1 p i direktiv 2011/61/EU, och |
| --- | --- |

(b)

för EU-baserade AIF-företag, den behöriga myndigheten i AIF-fondens hemmedlemsstat enligt definitionen i artikel 4.1 p i direktiv 2011/61/EU, och

| (c) | för icke EU-baserade AIF-fonder
  , någon av följande
  :






  (i) | den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den icke EU-baserade AIF-fonden marknadsförs i EU utan pass, |
| --- | --- | --- |

(c)

för icke EU-baserade AIF-fonder
  , någon av följande
  :

(i)

den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den icke EU-baserade AIF-fonden marknadsförs i EU utan pass,

| (ii) | den behöriga myndigheten för en EU-baserad AIF-förvaltare som förvaltar den icke EU-baserade AIF-fonden, om den icke EU-baserade AIF-fonden marknadsförs i EU med ett pass eller inte marknadsförs i EU, |
| --- | --- |

(ii)

den behöriga myndigheten för en EU-baserad AIF-förvaltare som förvaltar den icke EU-baserade AIF-fonden, om den icke EU-baserade AIF-fonden marknadsförs i EU med ett pass eller inte marknadsförs i EU,

| (iii) | den behöriga myndigheten i referensmedlemsstaten om den icke EU-baserade AIF-fonden inte förvaltas av en EU-baserad AIF-förvaltare och marknadsförs i EU med ett pass. |
| --- | --- |

(iii)

den behöriga myndigheten i referensmedlemsstaten om den icke EU-baserade AIF-fonden inte förvaltas av en EU-baserad AIF-förvaltare och marknadsförs i EU med ett pass.

| (17) | penningmarknadsfondens hemmedlemsstat: den medlemsstat där penningmarknadsfonden är etablerad och auktoriserad. |
| --- | --- |

(17)

penningmarknadsfondens hemmedlemsstat: den medlemsstat där penningmarknadsfonden är etablerad och auktoriserad.

| (18) | vägd genomsnittlig löptid (WAM): genomsnittlig tid till laglig inlösendag eller till nästa gång räntan fastställs till penningmarknadsräntan, om det är kortare, för alla underliggande tillgångar i fonden, vilka speglar de relativa innehaven i respektive tillgång. |
| --- | --- |

(18)

vägd genomsnittlig löptid (WAM): genomsnittlig tid till laglig inlösendag eller till nästa gång räntan fastställs till penningmarknadsräntan, om det är kortare, för alla underliggande tillgångar i fonden, vilka speglar de relativa innehaven i respektive tillgång.

| (19) | vägd genomsnittlig livslängd (WAL): genomsnittlig tid till laglig inlösendag för alla underliggande tillgångar i fonden, vilka speglar de relativa innehaven i respektive tillgång. |
| --- | --- |

(19)

vägd genomsnittlig livslängd (WAL): genomsnittlig tid till laglig inlösendag för alla underliggande tillgångar i fonden, vilka speglar de relativa innehaven i respektive tillgång.

| (20) | laglig inlösendag: det datum när ett värdepappers kapitalbelopp måste återbetalas i sin helhet. |
| --- | --- |

(20)

laglig inlösendag: det datum när ett värdepappers kapitalbelopp måste återbetalas i sin helhet.

| (21) | återstående löptid: tiden till laglig inlösendag. |
| --- | --- |

(21)

återstående löptid: tiden till laglig inlösendag.

| (22) | blankning: försäljning av penningmarknadsinstrument utan täckning. |
| --- | --- |

(22)

blankning: försäljning av penningmarknadsinstrument utan täckning.

| (22a) | statspappersbaserad penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde: en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde som investerar 99,5 % av sina tillgångar i offentliga skuldinstrument och senast 2020 minst 80 % av sina tillgångar i EU-baserade offentliga skuldinstrument; statspappersbaserade penningmarknadsfonder bör bygga upp denna investering i statspapper gradvis. |
| --- | --- |

(22a)

statspappersbaserad penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde: en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde som investerar 99,5 % av sina tillgångar i offentliga skuldinstrument och senast 2020 minst 80 % av sina tillgångar i EU-baserade offentliga skuldinstrument; statspappersbaserade penningmarknadsfonder bör bygga upp denna investering i statspapper gradvis.

| (22b) | externt tillskott: ett direkt eller indirekt tillskott från en tredje part, inbegripet penningmarknadsfondens försörjare, som är avsett att garantera penningmarknadsfondens likviditet eller att stabilisera fondandelsvärdet eller som skulle resultera i att penningmarknadsfondens likviditet garanteras eller att fondandelsvärdet stabiliseras, och ska inbegripa








  (a) | kontanttillskott från tredje part, |
| --- | --- | --- |

(22b)

externt tillskott: ett direkt eller indirekt tillskott från en tredje part, inbegripet penningmarknadsfondens försörjare, som är avsett att garantera penningmarknadsfondens likviditet eller att stabilisera fondandelsvärdet eller som skulle resultera i att penningmarknadsfondens likviditet garanteras eller att fondandelsvärdet stabiliseras, och ska inbegripa

(a)

kontanttillskott från tredje part,

| (b) | en tredje parts köp av tillgångar i penningmarknadsfonden till ett uppblåst pris, |
| --- | --- |

(b)

en tredje parts köp av tillgångar i penningmarknadsfonden till ett uppblåst pris,

| (c) | en tredje parts köp av andelar i penningmarknadsfonden för att öka fondens likviditet, |
| --- | --- |

(c)

en tredje parts köp av andelar i penningmarknadsfonden för att öka fondens likviditet,

| (d) | en tredje parts utfärdande av något slags explicit eller implicit garanti eller stödbrev till förmån för penningmarknadsfonden, |
| --- | --- |

(d)

en tredje parts utfärdande av något slags explicit eller implicit garanti eller stödbrev till förmån för penningmarknadsfonden,

| (e) | en åtgärd av en tredje part med direkt eller indirekt syfte att upprätthålla penningmarknadsfondens likviditetsprofil och fondandelsvärde. |
| --- | --- |

(e)

en åtgärd av en tredje part med direkt eller indirekt syfte att upprätthålla penningmarknadsfondens likviditetsprofil och fondandelsvärde.

| (22c) | EU-baserade offentliga skuldinstrument: offentliga skuldinstrument som består av kontanter eller offentliga tillgångar i medlemsstaterna, omvända repor som säkras av EU-institutionernas offentliga skuld, eller skuld hos deras byråer eller organ, inbegripet bl.a. Europeiska centralbanken, Europeiska stabilitetsmekanismen, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden och Europeiska fonden för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

(22c)

EU-baserade offentliga skuldinstrument: offentliga skuldinstrument som består av kontanter eller offentliga tillgångar i medlemsstaterna, omvända repor som säkras av EU-institutionernas offentliga skuld, eller skuld hos deras byråer eller organ, inbegripet bl.a. Europeiska centralbanken, Europeiska stabilitetsmekanismen, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden och Europeiska fonden för strategiska investeringar.

| (22d) | offentliga skuldinstrument: kontanter, statliga tillgångar eller omvända repor som säkras av godtagbara staters statspapper, vilket fastställs av penningmarknadsfondens förvaltare. |
| --- | --- |

(22d)

offentliga skuldinstrument: kontanter, statliga tillgångar eller omvända repor som säkras av godtagbara staters statspapper, vilket fastställs av penningmarknadsfondens förvaltare.

Artikel 3

Auktorisering av penningmarknadsfonder

1.   Inga företag för kollektiva investeringar ska etableras, marknadsföras eller förvaltas inom EU som penningmarknadsfonder som inte är godkända i enlighet med den här förordningen.

Auktorisationen ska gälla i samtliga medlemsstater.

2.   Ett företag för kollektiva investeringar som begär auktorisering som ett fondföretag enligt direktiv 2009/65/EG ska auktoriseras som en penningmarknadsfond enligt auktoriseringsförfarandet i direktiv 2009/65/EG.

3.   Ett företag för kollektiva investeringar som är en AIF-fond ska auktoriseras som en penningmarknadsfond enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 4.

4.   Företag för kollektiva investeringar ska endast auktoriseras som penningmarknadsfonder om den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden är förvissad om att penningmarknadsfonden kommer att kunna uppfylla alla krav i denna förordning.

5.   För att bli auktoriserad ska penningmarknadsfonden skicka in följande dokument till den behöriga myndigheten:

| (a) | Fondbestämmelserna eller investeringsbolagets bolagsordning. |
| --- | --- |

(a)

Fondbestämmelserna eller investeringsbolagets bolagsordning.

| (b) | Identifiering av förvaltaren. |
| --- | --- |

(b)

Identifiering av förvaltaren.

| (c) | Identifiering av förvaringsinstitutet. |
| --- | --- |

(c)

Identifiering av förvaringsinstitutet.

| (d) | En beskrivning av penningmarknadsfonden eller annan information om penningmarknadsfonden som är tillgänglig för investerarna. |
| --- | --- |

(d)

En beskrivning av penningmarknadsfonden eller annan information om penningmarknadsfonden som är tillgänglig för investerarna.

| (e) | En beskrivning av eller information om de arrangemang och förfaranden som behövs för att uppfylla kraven i kapitlen II–VII. |
| --- | --- |

(e)

En beskrivning av eller information om de arrangemang och förfaranden som behövs för att uppfylla kraven i kapitlen II–VII.

| (f) | Övrig information eller dokumentation som den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden begär för att verifiera att kraven i denna förordning är uppfyllda. |
| --- | --- |

(f)

Övrig information eller dokumentation som den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden begär för att verifiera att kraven i denna förordning är uppfyllda.

6.   De behöriga myndigheterna ska en gång per kvartal informera Esma om beviljade eller återkallade auktorisationer i enlighet med denna förordning.

7.   Esma ska föra ett centralt offentligt register med uppgift om alla penningmarknadsfonder som är auktoriserade enligt denna förordning, dess typologi, förvaltare och behöriga myndighet. Registret ska vara tillgängligt i elektronisk form.

Artikel 4

Förfarande för auktorisering av penningmarknadsfonder som är AIF-fonder

1.   En AIF-fond ska kunna auktoriseras som en penningmarknadsfond endast om den behöriga myndigheten godkänt ansökan från en AIF-förvaltare som är auktoriserad enligt direktiv 2011/61/EU att förvalta AIF-fonden, fondbestämmelserna och valet av förvaringsinstitut.

2.   Den auktoriserade AIF-förvaltaren ska i samband med ansökan om att förvalta en AIF-fond ge den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden

| (a) | ett skriftligt avtal som ingåtts med förvaringsinstitutet, |
| --- | --- |

(a)

ett skriftligt avtal som ingåtts med förvaringsinstitutet,

| (b) | information om delegeringsarrangemang rörande portfölj- och riskhantering samt administration av AIF-fonden, och |
| --- | --- |

(b)

information om delegeringsarrangemang rörande portfölj- och riskhantering samt administration av AIF-fonden, och

| (c) | information om investeringsstrategier, riskprofil och andra egenskaper hos de AIF-fonder som AIF-förvaltaren är auktoriserad att förvalta. |
| --- | --- |

(c)

information om investeringsstrategier, riskprofil och andra egenskaper hos de AIF-fonder som AIF-förvaltaren är auktoriserad att förvalta.

Den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden kan komma att be den behöriga myndigheten för AIF-förvaltaren om klargöranden och information om den dokumentation som avses i det föregående stycket eller ett intygande av att penningmarknadsfonder ingår i AIF-förvaltarens förvaltningsauktorisation. Den behöriga myndigheten för AIF-förvaltaren ska besvara förfrågningar från den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden inom tio arbetsdagar.

3.   AIF-förvaltaren ska omedelbart meddela eventuella senare ändringar i den dokumentation som avses i punkt 2 till den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden.

4.   Den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden får endast avvisa AIF-förvaltarens ansökan om

| (a) | AIF-förvaltaren inte uppfyller denna förordning, |
| --- | --- |

(a)

AIF-förvaltaren inte uppfyller denna förordning,

| (b) | AIF-förvaltaren inte uppfyller direktiv 2011/61/EU, |
| --- | --- |

(b)

AIF-förvaltaren inte uppfyller direktiv 2011/61/EU,

| (c) | AIF-förvaltaren inte är auktoriserad av den behöriga myndigheten att förvalta penningmarknadsfonder, eller |
| --- | --- |

(c)

AIF-förvaltaren inte är auktoriserad av den behöriga myndigheten att förvalta penningmarknadsfonder, eller

| (d) | AIF-förvaltaren inte tillhandahållit den dokumentation som anges i punkt 2. |
| --- | --- |

(d)

AIF-förvaltaren inte tillhandahållit den dokumentation som anges i punkt 2.

Innan en ansökan avvisas ska den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden rådgöra med den behöriga myndigheten för AIF-förvaltaren.

5.   Auktoriseringen av AIF-fonden som penningmarknadsfond ska inte kräva att AIF-fonden förvaltas av en AIF-förvaltare som är auktoriserad i AIF-fondens hemmedlemsstat eller att AIF-förvaltaren bedriver eller delegerar några aktiviteter i AIF-fondens hemmedlemsstat.

6.   AIF-förvaltaren ska informeras inom två månader efter det att en fullständig ansökan skickats in, oavsett om auktorisering av AIF-fonden som penningmarknadsfond beviljats eller inte.

7.   Den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden ska inte bevilja auktorisation om AIF-fonden enligt lag är förhindrad att marknadsföra sina andelar i hemmedlemsstaten.

Artikel 5

Användning av beteckningen penningmarknadsfond

1.   Ett fondföretag eller AIF-fond ska endast använda beteckningen penningmarknadsfond för att beskriva fonden eller fondandelarna om fondföretaget eller AIF-fonden auktoriserats i enlighet med den här förordningen.

Ett fondföretag eller AIF-fond ska endast använda en beteckning som anger penningmarknadsfond eller använda termer som kontant, likvid, pengar, tillgängliga tillgångar, inlåningsliknande eller liknande ord om de har auktoriserats enligt den här förordningen.

2.   Användningen av beteckningen penningmarknadsfond eller en beteckning som ger en antydan om penningmarknadsfond eller någon av de termer som anges i punkt 1 ska innefatta användning i externa eller interna dokument, rapporter, uttalanden, annonser, kommunikation, brev eller annat material, som riktar sig till eller är avsett för distribution till presumtiva investerare, fondandelsinnehavare, fondandelsägare eller behöriga myndigheter, i skriftlig, muntlig, elektronisk eller annan form.

Artikel 6

Tillämpningsbestämmelser

1.   En penningmarknadsfond måste alltid uppfylla bestämmelserna i den här förordningen.

2.   En penningmarknadsfond som är ett fondföretag och dess förvaltare ska alltid uppfylla kraven i direktiv 2009/65/EC, om inte annat anges i den här förordningen.

3.   En penningmarknadsfond som är en AIF-fond och dess förvaltare ska alltid uppfylla kraven i direktiv 2011/61/EU, om inte annat anges i den här förordningen.

4.   Förvaltaren av penningmarknadsfonden ska ansvara för att den här förordningen efterlevs. Förvaltaren ska vara ansvarig för eventuella förluster eller skada till följd av att förordningen inte efterlevs.

5.   Den här förordningen ska inte förhindra penningmarknadsfonder från att tillämpa investeringsbegränsningar som är strängare än de som förordningen kräver.

Kapitel II

Skyldigheter som omfattar penningmarknadsfonders investeringsstrategier

Avsnitt I

Allmänna bestämmelser och godtagbara tillgångar

Artikel 7

Allmänna principer

1.   Om en penningmarknadsfond består av fler än en delfond ska varje delfond anses vara en separat penningmarknadsfond vid tillämpningen av bestämmelserna i kapitlen II–VII.

2.   Penningmarknadsfonder som auktoriserats som fondföretag ska inte omfattas av skyldigheterna när det gäller fondföretags investeringsstrategier i artiklarna 49, 50, 50a, 51.2 och 52–57 i direktiv 2009/65/EG, såvida annat inte uttryckligen anges i denna förordning.

Artikel 8

Godtagbara tillgångar

1.   En penningmarknadsfond ska endast investera i en eller flera av följande kategorier av finansiella tillgångar och endast under de villkor som anges i den här förordningen:

| (a) | Penningmarknadsinstrument. |
| --- | --- |

(a)

Penningmarknadsinstrument.

| (aa) | Finansiella instrument emitterade eller garanterade individuellt eller tillsammans av medlemsstaternas centrala, regionala och lokala myndigheter eller av deras centralbanker eller av EU-institutionerna, deras byråer eller organ, inbegripet bl.a. Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, den nya europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska stabilitetsmekanismen, Internationella valutafonden, Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, Europarådets utvecklingsbank och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. |
| --- | --- |

(aa)

Finansiella instrument emitterade eller garanterade individuellt eller tillsammans av medlemsstaternas centrala, regionala och lokala myndigheter eller av deras centralbanker eller av EU-institutionerna, deras byråer eller organ, inbegripet bl.a. Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, den nya europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska stabilitetsmekanismen, Internationella valutafonden, Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, Europarådets utvecklingsbank och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

| (b) | Inlåning i kreditinstitut. |
| --- | --- |

(b)

Inlåning i kreditinstitut.

| (c) | Godtagbara
  derivatinstrument
  som uteslutande används för risksäkring
  . |
| --- | --- |

(c)

Godtagbara
  derivatinstrument
  som uteslutande används för risksäkring
  .

| (d) | Omvända repor
  eller repor förutsatt att samtliga nedanstående villkor är uppfyllda:








  (i) | Tillgångar som används som säkerhet får inte säljas, återinvesteras eller pantsättas. |
| --- | --- | --- |

(d)

Omvända repor
  eller repor förutsatt att samtliga nedanstående villkor är uppfyllda:

(i)

Tillgångar som används som säkerhet får inte säljas, återinvesteras eller pantsättas.

| (ii) | Återköpsavtalen används endast tillfälligt och inte för investeringsändamål. |
| --- | --- |

(ii)

Återköpsavtalen används endast tillfälligt och inte för investeringsändamål.

| (iii) | Penningmarknadsfonden har rätt att säga upp avtalet när som helst med maximalt två arbetsdagars varsel. |
| --- | --- |

(iii)

Penningmarknadsfonden har rätt att säga upp avtalet när som helst med maximalt två arbetsdagars varsel.

| (iv) | Det kapital som penningmarknadsfonden erhåller som en del av återköpsavtalen överstiger inte 10 % av dess tillgångar och det får inte överföras, återinvesteras eller återanvänds på annat sätt. |
| --- | --- |

(iv)

Det kapital som penningmarknadsfonden erhåller som en del av återköpsavtalen överstiger inte 10 % av dess tillgångar och det får inte överföras, återinvesteras eller återanvänds på annat sätt.

2.   En penningmarknadsfond får inte

| (a) | investera i andra tillgångar än de som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

(a)

investera i andra tillgångar än de som avses i punkt 1,

| (b) | blanka penningmarknadsinstrument, |
| --- | --- |

(b)

blanka penningmarknadsinstrument,

| (c) | ha direkt eller indirekt exponering mot
  ETF (Exchange Traded Funds),
  aktier eller råvaror, inte heller via derivat, certifikat som representerar derivat, index som baseras på derivat eller på något annat sätt eller via något annat instrument, |
| --- | --- |

(c)

ha direkt eller indirekt exponering mot
  ETF (Exchange Traded Funds),
  aktier eller råvaror, inte heller via derivat, certifikat som representerar derivat, index som baseras på derivat eller på något annat sätt eller via något annat instrument,

| (d) | ingå värdepappersutlånings- eller värdepapperslånearrangemang, ▌eller några andra avtal som skulle belasta penningmarknadsfondens tillgångar, |
| --- | --- |

(d)

ingå värdepappersutlånings- eller värdepapperslånearrangemang, ▌eller några andra avtal som skulle belasta penningmarknadsfondens tillgångar,

| (e) | låna eller låna ut pengar, |
| --- | --- |

(e)

låna eller låna ut pengar,

| (ea) | investera i andra penningmarknadsfonder. |
| --- | --- |

(ea)

investera i andra penningmarknadsfonder.

Artikel 9

Godtagbara penningmarknadsinstrument

1.   Ett penningmarknadsinstrument ska vara godtagbart för investering av en penningmarknadsfond förutsatt att

| (a) | det faller inom en av de kategorier av penningmarknadsinstrument som anges i artikel 50.1 a, b, c eller h i direktiv 2009/65/EG, |
| --- | --- |

(a)

det faller inom en av de kategorier av penningmarknadsinstrument som anges i artikel 50.1 a, b, c eller h i direktiv 2009/65/EG,

| (b) | det uppvisar någon av följande alternativa egenskaper






  (i) | det lagliga inlösendatumet vid emittering inträffar inom högst 397 dagar, |
| --- | --- | --- |

(b)

det uppvisar någon av följande alternativa egenskaper

(i)

det lagliga inlösendatumet vid emittering inträffar inom högst 397 dagar,

| (ii) | det har en återstående löptid på högst 397 dagar,
  eller |
| --- | --- |

(ii)

det har en återstående löptid på högst 397 dagar,
  eller

| (iii) | det tillhör de godtagbara likvida tillgångssäkrade värdepapper av hög kvalitet som avses i artikel 2.7a
  . |
| --- | --- |

(iii)

det tillhör de godtagbara likvida tillgångssäkrade värdepapper av hög kvalitet som avses i artikel 2.7a
  .

| (c) | emittenten av penningmarknadsinstrumentet har fått det högsta eller näst högsta interna kreditbetyget enligt bestämmelserna i
  artikel 18
  i den här förordningen. |
| --- | --- |

(c)

emittenten av penningmarknadsinstrumentet har fått det högsta eller näst högsta interna kreditbetyget enligt bestämmelserna i
  artikel 18
  i den här förordningen.

| (d) | Om instrumentet har exponering mot en värdepapperisering, ska det underställas de ytterligare krav som föreskrivs i artikel 10. |
| --- | --- |

(d)

Om instrumentet har exponering mot en värdepapperisering, ska det underställas de ytterligare krav som föreskrivs i artikel 10.

2.   Standardiserade penningmarknadsfonder ska även ha rätt att investera i penningmarknadsinstrument som genomgår regelbunden räntejustering i linje med penningmarknadsvillkoren var 397:e dag eller oftare, dock får den återstående löptiden vara högst två år.

3.   Punkt 1 c ska inte tillämpas på penningmarknadsinstrument som är emitterade eller garanterade av en central myndighet eller centralbank i en medlemsstat, Europeiska centralbanken, EU, Europeiska stabilitetsmekanismen eller Europeiska investeringsbanken.

Artikel 10

Godtagbara värdepapperiseringar

1.   En värdepapperisering ska
  vara
  godtagbar, förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda:

| (a) | Den underliggande exponeringen eller de underliggande poolade exponeringarna består uteslutande av
  godtagbara skuldinstrument och är tillräckligt diversifierade
  . |
| --- | --- |

(a)

Den underliggande exponeringen eller de underliggande poolade exponeringarna består uteslutande av
  godtagbara skuldinstrument och är tillräckligt diversifierade
  .

| (b) | Det
  underliggande
  godtagbara skuldinstrumentet
  är av hög kreditkvalitet och har hög likviditet. |
| --- | --- |

(b)

Det
  underliggande
  godtagbara skuldinstrumentet
  är av hög kreditkvalitet och har hög likviditet.

| (c) | Det
  underliggande
  godtagbara skuldinstrumentet
  har en rättsligt bindande löptid vid emissionstillfället på 397 dagar eller mindre, eller en återstående löptid på högst 397 dagar. |
| --- | --- |

(c)

Det
  underliggande
  godtagbara skuldinstrumentet
  har en rättsligt bindande löptid vid emissionstillfället på 397 dagar eller mindre, eller en återstående löptid på högst 397 dagar.

1a.
     
  De likvida tillgångssäkrade värdepapper av hög kvalitet som avses i artikel 2.7a ska anses vara godtagbara värdepapperiseringar.

1b.
     
  Tillgångssäkrade företagscertifikat ska anses vara godtagbara värdepapperiseringar om de är likvida i enlighet med bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013 och de underliggande värdepappren är av hög kreditkvalitet.

2.   
  Kommissionen ska [senast 6 månader efter offentliggörandet av denna förordning] anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 med närmare kriterier för enkla, transparenta och standardiserade värdepapperiseringar vad gäller följande aspekter:

| (a) | Villkoren för och de omständigheter enligt vilka den underliggande exponeringen eller de poolade exponeringarna anses uteslutande bestå av
  godtagbara skuldinstrument och huruvida de anses vara tillräckligt diversifierade
  . |
| --- | --- |

(a)

Villkoren för och de omständigheter enligt vilka den underliggande exponeringen eller de poolade exponeringarna anses uteslutande bestå av
  godtagbara skuldinstrument och huruvida de anses vara tillräckligt diversifierade
  .

| (b) | De villkor och numeriska tröskelvärden som avgör när
  det underliggande skuldinstrumentet
  är av hög kreditkvalitet och
  har hög likvidet
  . |
| --- | --- |

(b)

De villkor och numeriska tröskelvärden som avgör när
  det underliggande skuldinstrumentet
  är av hög kreditkvalitet och
  har hög likvidet
  .

| (ba) | Transparenskraven när det gäller värdepapperiseringen och dess underliggande tillgångar.



  Kommissionen ska i detta sammanhang se till att de delegerade akter som antagits enligt artikel 460 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 och artikel 135.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) följs, samt ta hänsyn till särdragen hos värdepapperiseringar med en löptid vid emission på högst 397 dagar.


  Kommissionen ska dessutom [senast 6 månader efter offentliggörandet av denna förordning] anta delegerade akter med närmare kriterier för värdepapper av hög kreditkvalitet och likvida tillgångssäkrade företagscertifikat med avseende på punkt 1a. Kommissionen ska på detta sätt uppnå överensstämmelse och stödja EBA:s arbetsflöden på dessa områden. |
| --- | --- |

(ba)

Transparenskraven när det gäller värdepapperiseringen och dess underliggande tillgångar.

Artikel 11

Godtagbar inlåning i kreditinstitut

Inlåning i ett kreditinstitut ska vara en godtagbar investering för en penningmarknadsfond om samtliga nedanstående villkor är uppfyllda:

| (a) | Pengarna ska återbetalas på begäran eller kunna tas ut när som helst. |
| --- | --- |

(a)

Pengarna ska återbetalas på begäran eller kunna tas ut när som helst.

| (b) | Inlåningstiden ska vara högst tolv månader. |
| --- | --- |

(b)

Inlåningstiden ska vara högst tolv månader.

| (c) | Kreditinstitutet har sitt huvudkontor i en medlemsstat eller, om huvudkontoret finns i ett tredjeland, omfattas av tillsynsbestämmelser som betraktas som likvärdiga med dem som anges i EU-lagstiftningen enligt det förfarande som anges i artikel 107.4 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

Kreditinstitutet har sitt huvudkontor i en medlemsstat eller, om huvudkontoret finns i ett tredjeland, omfattas av tillsynsbestämmelser som betraktas som likvärdiga med dem som anges i EU-lagstiftningen enligt det förfarande som anges i artikel 107.4 i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 12

Godtagbara finansiella derivatinstrument

Ett finansiellt derivatinstrument ska vara godtagbart för investeringar av en penningmarknadsfond om det handlas på en sådan reglerad marknad som anges i artikel 50.1 a–c i direktiv 2009/65/EG
  eller omfattas av den clearingskyldighet som avses i förordning (EU) nr 648/2012
  och förutsatt att alla nedanstående villkor ▌är uppfyllda:

| (a) | Derivatinstrumentets underliggande tillgång består av räntor, växelkurser, valutor eller index som representerar någon av dessa kategorier. |
| --- | --- |

(a)

Derivatinstrumentets underliggande tillgång består av räntor, växelkurser, valutor eller index som representerar någon av dessa kategorier.

| (b) | Derivatinstrumentet har till syfte att säkra de inneboende durations- och växelkursriskerna i penningmarknadsfondens andra investeringar. |
| --- | --- |

(b)

Derivatinstrumentet har till syfte att säkra de inneboende durations- och växelkursriskerna i penningmarknadsfondens andra investeringar.

| (c) | Motparterna
  till derivatinstrument
  är institutioner som omfattas av noggrann reglering och tillsyn, och tillhör de kategorier som godkänts av de behöriga myndigheterna i penningmarknadsfondens hemmedlemsstat. |
| --- | --- |

(c)

Motparterna
  till derivatinstrument
  är institutioner som omfattas av noggrann reglering och tillsyn, och tillhör de kategorier som godkänts av de behöriga myndigheterna i penningmarknadsfondens hemmedlemsstat.

| (d) | Derivaten
  är föremål för tillförlitlig och verifierbar värdering från dag till dag, och kan vid varje tidpunkt, på penningmarknadsfondens initiativ, säljas, lösas in eller avslutas genom en utjämnande transaktion till verkligt värde. |
| --- | --- |

(d)

Derivaten
  är föremål för tillförlitlig och verifierbar värdering från dag till dag, och kan vid varje tidpunkt, på penningmarknadsfondens initiativ, säljas, lösas in eller avslutas genom en utjämnande transaktion till verkligt värde.

Artikel 13

Godtagbara omvända repor

1.   En omvänd repa ska vara en godtagbar investering för en penningmarknadsfond förutsatt att samtliga nedanstående villkor är uppfyllda:

| (a) | Penningmarknadsfonden har rätt att säga upp avtalet när som helst med maximalt två arbetsdagars varsel. |
| --- | --- |

(a)

Penningmarknadsfonden har rätt att säga upp avtalet när som helst med maximalt två arbetsdagars varsel.

| (b) | Marknadsvärdet på tillgångarna som erhålls som en del av den omvända repan är alltid minst lika med värdet på de kontanter som betalas ut. |
| --- | --- |

(b)

Marknadsvärdet på tillgångarna som erhålls som en del av den omvända repan är alltid minst lika med värdet på de kontanter som betalas ut.

2.   De tillgångar som penningmarknadsfonden erhåller som en del av den omvända repan ska vara penningmarknadsinstrument
  enligt bestämmelserna i
  artikel 9.

3.   Värdepapperiseringar enligt definitionen i artikel 10 ska inte erhållas av penningmarknadsfonder som del av en omvänd repa. ▌

4.   De tillgångar som penningmarknadsfonden erhåller som en del av en omvänd repa ska ingå vid beräkning av diversifierings- och koncentrationsbegränsningarna enligt den här förordningen.
  Tillgångarna får inte säljas, återinvesteras, pantsättas eller överföras på något annat sätt.

5.   Genom undantag från punkt 2 får en penningmarknadsfond erhålla som en del av en omvänd repa likvida överlåtbara värdepapper eller penningmarknadsinstrument förutom de som
  avses
  i artikel 9 förutsatt att tillgångarna uppfyller följande villkor:

| (a) | de har hög kreditkvalitet och de har emitterats eller garanterats av en central myndighet eller centralbank i en medlemsstat, Europeiska centralbanken, Europeiska unionen, Europeiska stabilitetsmekanismen, Europeiska investeringsbanken; |
| --- | --- |

(a)

de har hög kreditkvalitet och de har emitterats eller garanterats av en central myndighet eller centralbank i en medlemsstat, Europeiska centralbanken, Europeiska unionen, Europeiska stabilitetsmekanismen, Europeiska investeringsbanken;

| (b) | de har emitterats eller garanterats av en central myndighet eller centralbank i ett tredjeland, under förutsättning att emittenten av tillgången i tredjelandet har
  godkänts i den
  interna
  kreditbedömningen
  enligt de regler som fastställs i artiklarna 16–19. |
| --- | --- |

(b)

de har emitterats eller garanterats av en central myndighet eller centralbank i ett tredjeland, under förutsättning att emittenten av tillgången i tredjelandet har
  godkänts i den
  interna
  kreditbedömningen
  enligt de regler som fastställs i artiklarna 16–19.

Uppgift om de tillgångar som erhållits som del av en omvänd repa i enlighet med första stycket ska lämnas till penningmarknadsfonder investerare.

De tillgångar som erhålls som del av en omvänd repa enligt första stycket ska omfattas av de regler som fastställs i artikel 14.6.

5a.
     
  En penningmarknadsfond får låna eller ingå återköpsavtal (repor) om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| (a) | Återköpsavtalen används endast tillfälligt (högst 7 bankdagar) och inte för investeringsändamål. |
| --- | --- |

(a)

Återköpsavtalen används endast tillfälligt (högst 7 bankdagar) och inte för investeringsändamål.

| (b) | Summan av återköpsavtalen får inte överstiga 10 % av penningmarknadsfondens tillgångar och får inte investeras i godtagbara tillgångar. |
| --- | --- |

(b)

Summan av återköpsavtalen får inte överstiga 10 % av penningmarknadsfondens tillgångar och får inte investeras i godtagbara tillgångar.

| (c) | Penningmarknadsfonden ska ha rätt att säga upp avtalet när som helst med maximalt två arbetsdagars varsel. |
| --- | --- |

(c)

Penningmarknadsfonden ska ha rätt att säga upp avtalet när som helst med maximalt två arbetsdagars varsel.

| (d) | Mottagen kontantsäkerhet ska endast








  — | placeras hos de institut som avses i artikel 50 f i UCITS-direktivet, |
| --- | --- | --- |

(d)

Mottagen kontantsäkerhet ska endast

—

placeras hos de institut som avses i artikel 50 f i UCITS-direktivet,

| — | investeras i statsobligationer av hög kvalitet, |
| --- | --- |

—

investeras i statsobligationer av hög kvalitet,

| — | användas för omvända repor, under förutsättning att transaktionerna sker med kreditinstitut som står under tillsyn och UCITS-fonden när som helst kan få tillbaka kontantbeloppet inklusive upplupen ränta, |
| --- | --- |

—

användas för omvända repor, under förutsättning att transaktionerna sker med kreditinstitut som står under tillsyn och UCITS-fonden när som helst kan få tillbaka kontantbeloppet inklusive upplupen ränta,

| — | investeras i kortfristiga penningmarknadsfonder såsom dessa definieras i riktlinjerna för en gemensam definition av europeiska penningmarknadsfonder.




  Återinvesterad kontantsäkerhet ska diversifieras i enlighet med diversifieringskraven för annan säkerhet än kontantsäkerhet. Prospektet ska innehålla tydlig information till investerarna om UCITS-fondens policy när det gäller säkerheter, inbegripet information om kontantsäkerhet, återinvesteringspolicy (däribland risker till följd av återinvesteringspolicyn). |
| --- | --- |

—

investeras i kortfristiga penningmarknadsfonder såsom dessa definieras i riktlinjerna för en gemensam definition av europeiska penningmarknadsfonder.

Återinvesterad kontantsäkerhet ska diversifieras i enlighet med diversifieringskraven för annan säkerhet än kontantsäkerhet. Prospektet ska innehålla tydlig information till investerarna om UCITS-fondens policy när det gäller säkerheter, inbegripet information om kontantsäkerhet, återinvesteringspolicy (däribland risker till följd av återinvesteringspolicyn).

▌

Avsnitt II

Bestämmelser om investeringsstrategier

Artikel 14

Diversifiering

1.   En penningmarknadsfond ska högst investera 5 % av sina tillgångar i

| (a) | penningmarknadsinstrument från samma emittent, |
| --- | --- |

(a)

penningmarknadsinstrument från samma emittent,

| (b) | inlåning i samma kreditinstitut. |
| --- | --- |

(b)

inlåning i samma kreditinstitut.

2.   Den sammanlagda exponeringen mot värdepapperiseringar får inte överstiga 10 % av tillgångarna i en penningmarknadsfond.

3.   Den aggregerade riskexponeringen mot en och samma motpart till penningmarknadsfonden på grund av transaktioner i
  derivat
  ska inte överstiga 5 % av tillgångarna.

4.   Det totala belopp som tillhandahålls samma motpart till penningmarknadsfonden i en repa ska inte överstiga
  10 %
  av tillgångarna.

5.   Oaktat de enskilda gränser som fastställs i punkterna 1 och
  3
  ska
  varken en statspapperbaserad
  penningmarknadsfond
  eller en standardiserad penningmarknadsfond
  , om detta skulle leda till att mer än 8 % av dess tillgångar placeras hos ett enskilt organ, ▌kombinera några av följande placeringsslag:

| (a) | Placeringar i penningmarknadsinstrument som emitterats av det organet. |
| --- | --- |

(a)

Placeringar i penningmarknadsinstrument som emitterats av det organet.

| (b) | Inlåning hos det organet. |
| --- | --- |

(b)

Inlåning hos det organet.

| (c) | Finansiella
  derivatinstrument som ger motpartskreditriskexponering till det organet. |
| --- | --- |

(c)

Finansiella
  derivatinstrument som ger motpartskreditriskexponering till det organet.

6.   Genom undantag från punkt 1 a kan en behörig myndighet auktorisera en penningmarknadsfond att i enlighet med principen om riskspridning investera upp till 100 % av sina tillgångar i olika penningmarknadsinstrument emitterade eller garanterade av en central, regional eller lokal myndighet eller centralbank i en medlemsstat, Europeiska centralbanken, EU, Europeiska stabilitetsmekanismen eller Europeiska investeringsbanken, en central myndighet eller centralbank i ett tredjeland eller av ett offentligt internationellt organ till vilket ett eller flera medlemsstater tillhör.

Det första stycket ska bara gälla om alla nedanstående villkor är uppfyllda:

| (a) | Penningmarknadsfonden innehar penningmarknadsinstrument från minst sex olika emissioner från respektive emittent. |
| --- | --- |

(a)

Penningmarknadsfonden innehar penningmarknadsinstrument från minst sex olika emissioner från respektive emittent.

| (b) | Penningmarknadsfonden begränsar investeringarna i penningmarknadsinstrument från samma emittent till högst 30 % av tillgångarna. |
| --- | --- |

(b)

Penningmarknadsfonden begränsar investeringarna i penningmarknadsinstrument från samma emittent till högst 30 % av tillgångarna.

| (c) | Penningmarknadsfonden nämner uttryckligen i fondbestämmelserna eller i bolagsordningen
  de
  centrala, regionala eller lokala
  myndigheterna
  eller
  centralbankerna
  i
  medlemsstaterna
  , Europeiska centralbanken, EU, Europeiska stabilitetsmekanismen eller Europeiska investeringsbanken
  , Europeiska investeringsfonden, Europeiska fonden för strategiska investeringar, en central myndighet eller centralbank i ett tredjeland, Internationella valutafonden, Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, Banken för internationell betalningsutjämning, Europarådets utvecklingsbank, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling eller annan internationell organisation
  till vilken en eller flera medlemsstater tillhör som emitterar eller garanterar de penningmarknadsinstrument i vilka penningmarknadsfonden avser investera mer än 5 % av sina tillgångar. |
| --- | --- |

(c)

Penningmarknadsfonden nämner uttryckligen i fondbestämmelserna eller i bolagsordningen
  de
  centrala, regionala eller lokala
  myndigheterna
  eller
  centralbankerna
  i
  medlemsstaterna
  , Europeiska centralbanken, EU, Europeiska stabilitetsmekanismen eller Europeiska investeringsbanken
  , Europeiska investeringsfonden, Europeiska fonden för strategiska investeringar, en central myndighet eller centralbank i ett tredjeland, Internationella valutafonden, Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, Banken för internationell betalningsutjämning, Europarådets utvecklingsbank, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling eller annan internationell organisation
  till vilken en eller flera medlemsstater tillhör som emitterar eller garanterar de penningmarknadsinstrument i vilka penningmarknadsfonden avser investera mer än 5 % av sina tillgångar.

| (d) | Penningmarknadsfonden gör ett uttalande i sitt prospekt och marknadsföringsmaterial som drar uppmärksamheten till
  tillämpningen av detta undantag och nämner de
  centrala, regionala eller lokala
  myndigheterna
  eller
  centralbankerna
  i
  medlemsstaterna
  , Europeiska centralbanken, EU, Europeiska stabilitetsmekanismen eller Europeiska investeringsbanken,
  Europeiska investeringsfonden, Europeiska fonden för strategiska investeringar,
  en central myndighet eller centralbank i ett tredjeland,
  Internationella valutafonden, Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, Banken för internationell betalningsutjämning, eller någon annan internationell organisation
  till vilken en eller flera medlemsstater tillhör som emitterar eller garanterar de penningmarknadsinstrument i vilka penningmarknadsfonden avser investera mer än 5 % av sina tillgångar. |
| --- | --- |

(d)

Penningmarknadsfonden gör ett uttalande i sitt prospekt och marknadsföringsmaterial som drar uppmärksamheten till
  tillämpningen av detta undantag och nämner de
  centrala, regionala eller lokala
  myndigheterna
  eller
  centralbankerna
  i
  medlemsstaterna
  , Europeiska centralbanken, EU, Europeiska stabilitetsmekanismen eller Europeiska investeringsbanken,
  Europeiska investeringsfonden, Europeiska fonden för strategiska investeringar,
  en central myndighet eller centralbank i ett tredjeland,
  Internationella valutafonden, Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, Banken för internationell betalningsutjämning, eller någon annan internationell organisation
  till vilken en eller flera medlemsstater tillhör som emitterar eller garanterar de penningmarknadsinstrument i vilka penningmarknadsfonden avser investera mer än 5 % av sina tillgångar.

7.   Bolag som ingår i samma grupp för sammanställd redovisning enligt definitionen i direktiv 83/349/EEG (14) eller i enlighet med erkända internationella redovisningsregler ska räknas som ett organ vid beräkningen av de begränsningar som anges i punkterna 1–5.

Artikel 15

Koncentration

1.   Högst
  5 %
  av penningmarknadsinstrumenten i en penningmarknadsfond får vara emitterade av ett enda organ.

2.   De begränsningar som anges i punkt 1 ska inte gälla för innehav av penningmarknadsinstrument emitterade eller garanterade av en central, regional eller lokal myndighet eller centralbank i en medlemsstat, Europeiska centralbanken, EU, Europeiska stabilitetsmekanismen eller Europeiska investeringsbanken, en central myndighet eller centralbank i ett tredjeland eller ett offentligt internationellt organ till vilket ett eller flera medlemsstater tillhör.

Avsnitt III

Penningmarknadsinstrumentens kreditkvalitet

Artikel 16

Förfarande för internbedömning

1.   En förvaltare av en penningmarknadsfond ska inrätta, genomföra och ▌tillämpa ett genomtänkt ▌förfarande för internbedömning i syfte att fastställa kreditkvaliteten på penningmarknadsinstrument, med beaktande av emittenten av instrumentet och egenskaperna hos själva instrumentet.

1a.
     
  En förvaltare av en penningmarknadsfond ska se till att den information som används vid tillämpningen av förfarandet för internbedömning har tillräcklig kvalitet, är uppdaterad och kommer från tillförlitliga källor.

2.   Förfarandet för internbedömning ska baseras på ▌ansvarsfulla, ▌ systematiska och fortlöpande tilldelningsmetoder.
  Den tillämpade metoden
  ska valideras av
  penningmarknadsfondens förvaltare
  baserat på historiska erfarenheter och empiriska bevis, däribland kontrolltester bakåt i tiden.

3.   Förfarandet för internbedömning ska uppfylla nedanstående
  allmänna principer
  :

| (a) | Det ska fastställa
  en effektiv process för att inhämta och uppdatera relevant information om emittentens egenskaper. |
| --- | --- |

(a)

Det ska fastställa
  en effektiv process för att inhämta och uppdatera relevant information om emittentens egenskaper.

| (b) | Förvaltaren av en penningmarknadsfond ska anta och genomföra lämpliga åtgärder för att se till att
  kreditbedömningen
  baseras på en grundlig analys av ▌den information som finns tillgänglig och är relevant, och inkluderar alla de viktiga drivkrafter som påverkar emittentens kreditvärdighet. |
| --- | --- |

(b)

Förvaltaren av en penningmarknadsfond ska anta och genomföra lämpliga åtgärder för att se till att
  kreditbedömningen
  baseras på en grundlig analys av ▌den information som finns tillgänglig och är relevant, och inkluderar alla de viktiga drivkrafter som påverkar emittentens kreditvärdighet.

| (c) | Förvaltaren av en penningmarknadsfond ska fortlöpande övervaka
  sitt interna bedömningsförfarande
  och gå igenom alla
  kreditbedömningar var sjätte månad
  . Förvaltaren ska gå igenom
  sin internbedömning
  varje gång det sker några väsentliga förändringar som skulle kunna påverka
  bedömningen av emittenten
  . |
| --- | --- |

(c)

Förvaltaren av en penningmarknadsfond ska fortlöpande övervaka
  sitt interna bedömningsförfarande
  och gå igenom alla
  kreditbedömningar var sjätte månad
  . Förvaltaren ska gå igenom
  sin internbedömning
  varje gång det sker några väsentliga förändringar som skulle kunna påverka
  bedömningen av emittenten
  .

| (d) | Vid tillämpningen av sitt förfarande för internbedömning ska en förvaltare av en penningmarknadsfond omfattas av och efterleva förordning (EU) nr 462/2013. |
| --- | --- |

(d)

Vid tillämpningen av sitt förfarande för internbedömning ska en förvaltare av en penningmarknadsfond omfattas av och efterleva förordning (EU) nr 462/2013.

| (e) | Förvaltaren av en penningmarknadsfond
  ska ▌ minst
  var sjätte månad granska kreditbedömningsmetoderna
  för att fastställa om de fortfarande är lämpliga för den aktuella portföljen och de yttre omständigheterna
  och granskningen ska meddelas behöriga myndigheter
  . |
| --- | --- |

(e)

Förvaltaren av en penningmarknadsfond
  ska ▌ minst
  var sjätte månad granska kreditbedömningsmetoderna
  för att fastställa om de fortfarande är lämpliga för den aktuella portföljen och de yttre omständigheterna
  och granskningen ska meddelas behöriga myndigheter
  .

| (f) | När metoderna, modellerna eller nyckeltalsantagandena som används i förfarandet för internbedömning förändras ska förvaltaren av en penningmarknadsfond gå igenom alla interna
  kreditbedömningar
  som påverkas så snart som möjligt ▌. |
| --- | --- |

(f)

När metoderna, modellerna eller nyckeltalsantagandena som används i förfarandet för internbedömning förändras ska förvaltaren av en penningmarknadsfond gå igenom alla interna
  kreditbedömningar
  som påverkas så snart som möjligt ▌.

| (g) | Interna kreditbedömningar
  och den regelbundna granskningen som penningmarknadsfondens förvaltare ska utföra ska inte utföras av samma personer som utför eller ansvarar för fondens portföljförvaltning. |
| --- | --- |

(g)

Interna kreditbedömningar
  och den regelbundna granskningen som penningmarknadsfondens förvaltare ska utföra ska inte utföras av samma personer som utför eller ansvarar för fondens portföljförvaltning.

Artikel 17

Förfarandet för intern kreditbedömning

1.   Alla emittenter av ett penningmarknadsinstrument som penningmarknadsfonden avser investera i ska tilldelas
  en kreditbedömning
  enligt
  det kreditbedömningsförfarande som fastställts i enlighet med förfarandet för internbedömning.

2.   Strukturen i
  kreditbedömningsförfarandet
  ska uppfylla ▌följande
  allmänna principer
  :

| (a) | Förfarandet ska inbegripa
  en kvantifiering av emittentens
  kreditrisk med hänsyn till den relativa risken för fallissemang
  . |
| --- | --- |

(a)

Förfarandet ska inbegripa
  en kvantifiering av emittentens
  kreditrisk med hänsyn till den relativa risken för fallissemang
  .

| (b) | Förfarandet ska beakta
  emittentens kreditrisk
  och dokumentera de kriterier
  som används för att
  fastställa
  nivån av kreditrisk. |
| --- | --- |

(b)

Förfarandet ska beakta
  emittentens kreditrisk
  och dokumentera de kriterier
  som används för att
  fastställa
  nivån av kreditrisk.

| (c) | Förfarandet
  ska ta hänsyn till penningmarknadsinstrumentens kortfristiga natur. |
| --- | --- |

(c)

Förfarandet
  ska ta hänsyn till penningmarknadsinstrumentens kortfristiga natur.

3.   
  Den kreditbedömning som avses i punkt 1 ska grundas på kriterier som uppfyller
  nedanstående krav:

| (a) | Kriterierna ska omfatta minst kvantitativa och kvalitativa indikatorer för instrumentets emittent, och den makroekonomiska och finansmarknadssituationen. |
| --- | --- |

(a)

Kriterierna ska omfatta minst kvantitativa och kvalitativa indikatorer för instrumentets emittent, och den makroekonomiska och finansmarknadssituationen.

| (b) | Kriterierna ska hänvisa till de gemensamma numeriska och kvalitativa referensvärden som används för att bedöma kvantitativa och kvalitativa indikatorer. |
| --- | --- |

(b)

Kriterierna ska hänvisa till de gemensamma numeriska och kvalitativa referensvärden som används för att bedöma kvantitativa och kvalitativa indikatorer.

| (c) | Kriterierna ska vara lämpliga för den här typen av emittent. Följande emittenttyper ska minst kunna urskiljas: statliga, regionala eller lokala offentliga myndigheter, finansföretag och icke-finansföretag. |
| --- | --- |

(c)

Kriterierna ska vara lämpliga för den här typen av emittent. Följande emittenttyper ska minst kunna urskiljas: statliga, regionala eller lokala offentliga myndigheter, finansföretag och icke-finansföretag.

| (d) | Vid exponering mot värdepapperiseringar beakta emittentens kreditrisk, värdepapperiserings struktur samt kreditrisken i de underliggande tillgångarna. |
| --- | --- |

(d)

Vid exponering mot värdepapperiseringar beakta emittentens kreditrisk, värdepapperiserings struktur samt kreditrisken i de underliggande tillgångarna.

Artikel 18

Dokumentation

1.   En förvaltare av en penningmarknadsfond ska dokumentera förfarandet för internbedömning och det interna kreditvärderingssystemet. Dokumentet ska omfatta

| (a) | utformningen av och de operativa detaljerna i förfarandet för internbedömning och interna betygssystemet på ett sätt som gör att de behöriga myndigheterna kan förstå tilldelningen av specifika betyg och utvärdera lämpligheten av tilldelningen av ett betyg, |
| --- | --- |

(a)

utformningen av och de operativa detaljerna i förfarandet för internbedömning och interna betygssystemet på ett sätt som gör att de behöriga myndigheterna kan förstå tilldelningen av specifika betyg och utvärdera lämpligheten av tilldelningen av ett betyg,

| (b) | orsaken till och den analys som understödjer förvaltarens val av betygskriterier och revideringsfrekvensen; analysen ska omfatta parametrarna, modellen och begränsningarna för den modell som använts för att välja ut betygskriterierna, |
| --- | --- |

(b)

orsaken till och den analys som understödjer förvaltarens val av betygskriterier och revideringsfrekvensen; analysen ska omfatta parametrarna, modellen och begränsningarna för den modell som använts för att välja ut betygskriterierna,

| (c) | alla väsentliga förändringar i förfarandet för internbedömning, däribland identifiering av det som utlöste förändringen, |
| --- | --- |

(c)

alla väsentliga förändringar i förfarandet för internbedömning, däribland identifiering av det som utlöste förändringen,

| (d) | organisationen av förfarandet för internbedömning, däribland betygstilldelningsprocessen och internstyrningsstrukturen, |
| --- | --- |

(d)

organisationen av förfarandet för internbedömning, däribland betygstilldelningsprocessen och internstyrningsstrukturen,

| (e) | fullständig intern betygshistorik för emittenter och erkända garanter, |
| --- | --- |

(e)

fullständig intern betygshistorik för emittenter och erkända garanter,

| (f) | datum för tilldelning av interna betyg, |
| --- | --- |

(f)

datum för tilldelning av interna betyg,

| (g) | de nyckeldata och den metod som användes för att komma fram till det interna betyget, inklusive viktiga betygsantaganden, samt |
| --- | --- |

(g)

de nyckeldata och den metod som användes för att komma fram till det interna betyget, inklusive viktiga betygsantaganden, samt

| (h) | den person eller de personer som är ansvariga för den interna betygstilldelningen. |
| --- | --- |

(h)

den person eller de personer som är ansvariga för den interna betygstilldelningen.

2.   Förfarandet för internbedömning ska beskrivas i penningmarknadsfondens fondbestämmelser eller bolagsordning, och alla dokument som avses i punkt 1 ska göras tillgängliga på begäran av de behöriga myndigheterna för penningmarknadsfonden och de behöriga myndigheterna för förvaltaren av penningmarknadsfonden.

Artikel 19

Delegerade akter

Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

| (a) | villkoren för att en tilldelningsmetod ska bedömas vara ansvarsfull, strikt, systematisk och fortlöpande samt villkoren för validering, enligt artikel 16.2, |
| --- | --- |

(a)

villkoren för att en tilldelningsmetod ska bedömas vara ansvarsfull, strikt, systematisk och fortlöpande samt villkoren för validering, enligt artikel 16.2,

| (b) | definitionen av respektive betyg med avseende på kvantifiering av en emittents kreditrisk enligt vad som avses i artikel 17.2 a och kriterierna för att skilja ut olika nivåer när det gäller risken för fallissemang, enligt artikel 17.2 b, |
| --- | --- |

(b)

definitionen av respektive betyg med avseende på kvantifiering av en emittents kreditrisk enligt vad som avses i artikel 17.2 a och kriterierna för att skilja ut olika nivåer när det gäller risken för fallissemang, enligt artikel 17.2 b,

| (c) | de exakta referensvärdena för respektive kvalitativ indikator och de numeriska referensvärdena för varje kvantitativ indikator. Dessa referensvärden för indikatorerna ska specificeras för varje kreditbetyg med hänsyn tagen till kriterierna i artikel 17.3 samt |
| --- | --- |

(c)

de exakta referensvärdena för respektive kvalitativ indikator och de numeriska referensvärdena för varje kvantitativ indikator. Dessa referensvärden för indikatorerna ska specificeras för varje kreditbetyg med hänsyn tagen till kriterierna i artikel 17.3 samt

| (d) | betydelsen av väsentlig förändring, enligt artikel 16.3 c. |
| --- | --- |

(d)

betydelsen av väsentlig förändring, enligt artikel 16.3 c.

Artikel 20

Styrning av kreditkvalitetsbedömningen

1.   Förfarandet för internbedömning ska godkännas av den högre ledningen, det styrande organet och i förekommande fall chefen för tillsynsfunktionen i penningmarknadsfonden.

De här parterna ska ha en bra förståelse av förvaltarens förfarande för internbedömning, interna kreditvärderingssystem och tilldelningsmetod, och en detaljerad förståelse av de tillhörande rapporterna.

2.   En analys som baseras på en intern bedömning av penningmarknadsfondens kreditriskprofil ska vara en grundläggande del av rapporteringen till de parter som avses i punkt 1. Rapporterna ska innefatta minst riskprofilen efter betyg, förflyttning mellan betyg, en uppskattning av relevanta parametrar per betyg och en jämförelse av fallissemangskvoten. Rapporteringsfrekvensen ska bero på betydelsen och typen av information och vara minst årlig.

3.   Den högre ledningen ska fortlöpande säkerställa att förfarandet för internbedömning fungerar som det ska.

Den högre ledningen ska regelbundet få information om hur förfarandet för internbedömning fungerar, eventuella områden där man funnit brister och status för de insatser och åtgärder som vidtagits i syfte att råda bot på tidigare upptäckta brister.

Kapitel III

Skyldigheter som omfattar penningmarknadsfonders riskhantering

Artikel 21

Portföljbestämmelser för penningmarknadsfonder med kort löptid

En penningmarknadsfond med kort löptid ska alltid uppfylla nedanstående portföljkrav:

| (a) | Portföljen ska ha en vägd genomsnittlig löptid (WAM) på högst 60 dagar. |
| --- | --- |

(a)

Portföljen ska ha en vägd genomsnittlig löptid (WAM) på högst 60 dagar.

| (b) | Portföljen ska ha en vägd genomsnittlig löptid (WAM) på högst 120 dagar. |
| --- | --- |

(b)

Portföljen ska ha en vägd genomsnittlig löptid (WAM) på högst 120 dagar.

| (c) | Minst 10 % av tillgångarna ska utgöras av tillgångar som förfaller varje dag. En penningmarknadsfond får inte förvärva några andra tillgångar än sådana som förfaller dagligen om förvärvet skulle resultera i att penningmarknadsfonden med kort löptid investerar mindre än 10 % av portföljen i tillgångar som förfaller varje dag. |
| --- | --- |

(c)

Minst 10 % av tillgångarna ska utgöras av tillgångar som förfaller varje dag. En penningmarknadsfond får inte förvärva några andra tillgångar än sådana som förfaller dagligen om förvärvet skulle resultera i att penningmarknadsfonden med kort löptid investerar mindre än 10 % av portföljen i tillgångar som förfaller varje dag.

| (d) | Minst 20 % av tillgångarna ska utgöras av tillgångar som förfaller varje vecka. En penningmarknadsfond med kort löptid får inte förvärva några andra tillgångar än sådana som förfaller varje vecka om förvärvet skulle resultera i att penningmarknadsfonden med kort löptid investerar mindre än 20 % av portföljen i tillgångar som förfaller varje vecka.
  För denna beräkning kan penningmarknadsinstrument inkluderas i de tillgångar som förfaller varje vecka upp till högst 5 %, förutsatt att de kan säljas för avräkning inom de närmaste fem affärsdagarna. |
| --- | --- |

(d)

Minst 20 % av tillgångarna ska utgöras av tillgångar som förfaller varje vecka. En penningmarknadsfond med kort löptid får inte förvärva några andra tillgångar än sådana som förfaller varje vecka om förvärvet skulle resultera i att penningmarknadsfonden med kort löptid investerar mindre än 20 % av portföljen i tillgångar som förfaller varje vecka.
  För denna beräkning kan penningmarknadsinstrument inkluderas i de tillgångar som förfaller varje vecka upp till högst 5 %, förutsatt att de kan säljas för avräkning inom de närmaste fem affärsdagarna.

| (da) | De likviditetskrav per dag och vecka som avses i leden c och d ska vart och ett ökas med








  — | 5 % av tillgångarna i penningmarknadsfonden värderade enligt nettokostnadsmetoden, respektive |
| --- | --- | --- |

(da)

De likviditetskrav per dag och vecka som avses i leden c och d ska vart och ett ökas med

—

5 % av tillgångarna i penningmarknadsfonden värderade enligt nettokostnadsmetoden, respektive

| — | 10 % av tillgångarna i penningmarknadsfonden värderade enligt nettokostnadsmetoden. |
| --- | --- |

—

10 % av tillgångarna i penningmarknadsfonden värderade enligt nettokostnadsmetoden.

Artikel 22

Portföljbestämmelser för standardiserade penningmarknadsfonder

1.   En standardiserad penningmarknadsfond ska uppfylla samtliga nedanstående krav:

| (a) | Portföljen ska alltid ha en vägd genomsnittlig löptid på högst sex månader. |
| --- | --- |

(a)

Portföljen ska alltid ha en vägd genomsnittlig löptid på högst sex månader.

| (b) | Portföljen ska alltid ha en vägd genomsnittlig livslängd på högst tolv månader. |
| --- | --- |

(b)

Portföljen ska alltid ha en vägd genomsnittlig livslängd på högst tolv månader.

| (c) | Minst 10 % av tillgångarna ska utgöras av tillgångar som förfaller varje dag. En penningmarknadsfond får inte förvärva några andra tillgångar än sådana som förfaller dagligen om förvärvet skulle resultera i att den standardiserade penningmarknadsfonden investerar mindre än 10 % av portföljen i tillgångar som förfaller varje dag. |
| --- | --- |

(c)

Minst 10 % av tillgångarna ska utgöras av tillgångar som förfaller varje dag. En penningmarknadsfond får inte förvärva några andra tillgångar än sådana som förfaller dagligen om förvärvet skulle resultera i att den standardiserade penningmarknadsfonden investerar mindre än 10 % av portföljen i tillgångar som förfaller varje dag.

| (d) | Minst 20 % av tillgångarna ska utgöras av tillgångar som förfaller varje vecka. En standardiserad penningmarknadsfond får inte förvärva några andra tillgångar än sådana som förfaller varje vecka om förvärvet skulle resultera i att den standardiserade penningmarknadsfonden investerar mindre än 20 % av portföljen i tillgångar som förfaller varje vecka.
  För denna beräkning kan penningmarknadsinstrument inkluderas i de tillgångar som förfaller varje vecka upp till högst 5 %, förutsatt att de kan säljas för avräkning inom de närmaste fem affärsdagarna. |
| --- | --- |

(d)

Minst 20 % av tillgångarna ska utgöras av tillgångar som förfaller varje vecka. En standardiserad penningmarknadsfond får inte förvärva några andra tillgångar än sådana som förfaller varje vecka om förvärvet skulle resultera i att den standardiserade penningmarknadsfonden investerar mindre än 20 % av portföljen i tillgångar som förfaller varje vecka.
  För denna beräkning kan penningmarknadsinstrument inkluderas i de tillgångar som förfaller varje vecka upp till högst 5 %, förutsatt att de kan säljas för avräkning inom de närmaste fem affärsdagarna.

| (da) | De likviditetskrav per dag och vecka som avses i leden c och d ska vart och ett ökas med








  — | 5 % av tillgångarna i penningmarknadsfonden värderade enligt nettokostnadsmetoden, respektive |
| --- | --- | --- |

(da)

De likviditetskrav per dag och vecka som avses i leden c och d ska vart och ett ökas med

—

5 % av tillgångarna i penningmarknadsfonden värderade enligt nettokostnadsmetoden, respektive

| — | 10 % av tillgångarna i penningmarknadsfonden värderade enligt nettokostnadsmetoden. |
| --- | --- |

—

10 % av tillgångarna i penningmarknadsfonden värderade enligt nettokostnadsmetoden.

2.   En standardiserad penningmarknadsfond får investera högst 10 % av dess tillgångar i penningmarknadsinstrument som emitterats av ett enda organ.

3.   Trots den individuella gräns som fastställs i punkt 2
  , och undantagsvis,
  får en standardiserad penningmarknadsfond, även om det skulle leda till att mer än 15 % av dess tillgångar placerades hos ett enskilt organ, kombinera alla nedanstående placeringsslag:

| (a) | Placeringar i penningmarknadsinstrument som emitterats av det organet. |
| --- | --- |

(a)

Placeringar i penningmarknadsinstrument som emitterats av det organet.

| (b) | Inlåning hos det organet. |
| --- | --- |

(b)

Inlåning hos det organet.

| (c) | Finansiella
  derivatinstrument som ger motpartskreditriskexponering till det organet. |
| --- | --- |

(c)

Finansiella
  derivatinstrument som ger motpartskreditriskexponering till det organet.

4.   Uppgift om alla portföljtillgångar som en standardiserad penningmarknadsfond placerar i enlighet med punkterna 2 och 5 ska lämnas till investerare i penningmarknadsfonden.

5.   En standardiserad penningmarknadsfond får inte ha formen av en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde.

Artikel 23

Kreditbetyg för penningmarknadsfonder

Om en förvaltare av en penningmarknadsfond begär extern kreditvärdering ska denna omfattas av och genomföras i enlighet med förordning (EU) nr 462/2013.

Artikel 24

Strategi för att lära känna kunden

1.   Penningmarknadsfondens förvaltare ska inrätta, genomföra och tillämpa förfaranden och vederbörliga kontroller för att identifiera antalet investerare i en penningmarknadsfond, deras behov och beteende samt innehavets mängd i syfte att korrekt förutse vad effekterna blir om flera investerare gör fonduttag samtidigt
  , och i detta sammanhang åtminstone beakta typen av investerare, antalet andelar i penningmarknadsfonden som ägs av en och samma investerare, samt in- och utflödenas utveckling
  . Därför ska förvaltaren av penningmarknadsfonden åtminstone ta hänsyn till

| (a) | mönster som går att identifiera i investerarnas likviditetsbehov, |
| --- | --- |

(a)

mönster som går att identifiera i investerarnas likviditetsbehov,

| (b) | typen av investerare
  , |
| --- | --- |

(b)

typen av investerare
  ,

| (c) | de olika investerarnas riskaversion, samt |
| --- | --- |

(c)

de olika investerarnas riskaversion, samt

| (d) | graden av korrelation eller nära koppling mellan olika investerare i penningmarknadsfonden, |
| --- | --- |

(d)

graden av korrelation eller nära koppling mellan olika investerare i penningmarknadsfonden,

| (da) | den cykliska utvecklingen av antalet andelar i penningmarknadsfonden
  . |
| --- | --- |

(da)

den cykliska utvecklingen av antalet andelar i penningmarknadsfonden
  .

1a.
     
  Om penningmarknadsfondens investerare gör sina investeringar via ett ombud ska fondförvaltaren begära, och ombudet lämna, uppgifter som gör det möjligt för penningmarknadsfondens förvaltare att hantera penningmarknadsfondens likviditet och investerarkoncentration på lämpligt sätt.

2.   Penningmarknadsfondens förvaltare ska se till att

| (a) | värdet av andelarna eller aktierna som innehas av en enda investerare inte vid någon tidpunkt överstiger värdet på tillgångar som förfaller dagligen, |
| --- | --- |

(a)

värdet av andelarna eller aktierna som innehas av en enda investerare inte vid någon tidpunkt överstiger värdet på tillgångar som förfaller dagligen,

| (b) | en investerares uttag inte får en väsentlig inverkan på penningmarknadsfondens likviditetsprofil. |
| --- | --- |

(b)

en investerares uttag inte får en väsentlig inverkan på penningmarknadsfondens likviditetsprofil.

Artikel 25

Stresstester

1.   För varje penningmarknadsfond ska det finnas stresstestningsrutiner som möjliggör identifiering av möjliga händelser eller framtida förändringar i de ekonomiska villkoren som kan få ogynnsamma effekter på penningmarknadsfonden. Förvaltaren av en penningmarknadsfond ska regelbundet genomföra stresstester och utarbeta åtgärdsplaner för olika möjliga scenarier.
  Om det rör sig om en penningmarknadsfond med lågvolatilt fondandelsvärde ska stresstesterna också för de olika scenarierna uppskatta skillnaden mellan det fasta fondandelsvärdet och det faktiska fondandelsvärdet.

Stresstesterna ska baseras på objektiva kriterier och ta hänsyn till effekterna av allvarliga möjliga scenarier. Stresstestscenarierna ska minst ta hänsyn till referensparametrar
  som inkluderar
  följande faktorer:

| (a) | hypotetiska förändringar i likviditetsnivå för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, |
| --- | --- |

(a)

hypotetiska förändringar i likviditetsnivå för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj,

| (b) | hypotetiska förändringar i kreditrisknivån för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, däribland kredithändelser och betygshändelser, |
| --- | --- |

(b)

hypotetiska förändringar i kreditrisknivån för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, däribland kredithändelser och betygshändelser,

| (c) | hypotetiska ränterörelser, |
| --- | --- |

(c)

hypotetiska ränterörelser,

| (d) | hypotetiska uttagsnivåer, |
| --- | --- |

(d)

hypotetiska uttagsnivåer,

| (da) | hypotetisk ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntenivåerna för portföljens säkerheter är knutna, |
| --- | --- |

(da)

hypotetisk ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntenivåerna för portföljens säkerheter är knutna,

| (db) | hypotetiska systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet. |
| --- | --- |

(db)

hypotetiska systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet.

2.   Om det rör sig om
  statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde och penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare
  ska stresstesterna också för de olika scenarierna uppskatta skillnaden mellan det fasta fondandelsvärdet och fondandelsvärdet.
  Penningmarknadsfondens förvaltare ska utarbeta återhämtningsplaner för olika tänkbara scenarier beroende på resultatet av stresstestet. Återhämtningsplanerna ska godkännas av de behöriga myndigheterna.

▌

4.   Stresstester ska genomföras med en frekvens som bestäms av ▌penningmarknadsfondens
  styrelse
  , efter beaktande av vad ett lämpligt och rimligt intervall skulle vara mot bakgrund av marknadsförhållandena och med hänsyn till eventuella framtida förändringar i penningmarknadsfondens portfölj. Stresstesterna ska göras minst
  kvartalsvis
  .

4a.
     
  Om stresstestet avslöjar en sårbarhet hos penningmarknadsfonden ska penningmarknadsfondens förvaltare vidta åtgärder för att stärka penningmarknadsfondens stabilitet, däribland åtgärder som stärker likviditeten eller kvaliteten hos penningmarknadsfondens tillgångar, och omgående underrätta den behöriga myndigheten om vilka åtgärder som vidtagits.

5.   En heltäckande rapport med resultaten av stresstesten
  och ett förslag till handlingsplan
  ska skickas för granskning till ▌ penningmarknadsfondens
  styrelse
  . Styrelsen ska ändra den föreslagna åtgärdsplanen om så behövs och godkänna den slutliga åtgärdsplanen.
  Rapporten ska bevaras i minst fem år.

▌

6.   
  Den rapport som avses i punkt 5
  ska skickas till
  förvaltarens behöriga myndighet
  och penningmarknadsfonden. Behöriga myndigheter ska skicka rapporten till Esma Behöriga myndigheter ska skicka rapporten till Esma.

▌

Kapitel IV

Värderingsbestämmelser och

  redovisning

Artikel 26

Värdering av tillgångar i penningmarknadsfonder

1.   Tillgångarna i en penningmarknadsfond ska värderas minst varje dag.
  Resultatet av denna värdering ska dagligen offentliggöras på penningmarknadsfondens webbplats. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 27.4 a och b ska värderingen utföras av en oberoende tredje part och grundas på marknadsvärderingsmetoden eller modellvärderingsmetoden. Den ska inte göras av själva penningmarknadsfonden, dess kapitalförvaltare eller dess försörjare.

2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 27.4b ska
  tillgångarna i en penningmarknadsfond ▌värderas till marknadsvärde när så är möjligt.

3.   Vid
  användning av marknadsvärderingsmetoden
  ska tillgångarna värderas till det lägsta av köp- och säljkurs, såvida inte institutet kan göra avslut mitt på dagen.
  Vid användning av marknadsvärderingsmetoden
  ska endast kvalitetsmarknadsdata
  från erkända och oberoende leverantörer av finansiell information
  användas
  , förutsatt att detta inte inverkar negativt på avveckling samma dag
  . Kvaliteten på dessa data ska bedömas på grundval av samtliga nedanstående faktorer:

| (a) | Antalet motparter och deras kvalitet. |
| --- | --- |

(a)

Antalet motparter och deras kvalitet.

| (b) | Tillgångens marknadsvolym och omsättning. |
| --- | --- |

(b)

Tillgångens marknadsvolym och omsättning.

| (c) | Emissionsstorlek och andel av emissionen som penningmarknadsfonden planerar att köpa eller sälja. |
| --- | --- |

(c)

Emissionsstorlek och andel av emissionen som penningmarknadsfonden planerar att köpa eller sälja.

4.   Om
  marknadsvärderingsmetoden inte kan användas
  eller
  om
  marknadsdata håller för låg kvalitet ska tillgångarna i en penningmarknadsfond värderas konservativt med hjälp av
  modellvärderingsmetoden
  . Modellen ska korrekt uppskatta det inneboende värdet i en tillgång, baserat på en uppföljning av aktuella nyckelfaktorer:

| (a) | Tillgångens marknadsvolym och omsättning. |
| --- | --- |

(a)

Tillgångens marknadsvolym och omsättning.

| (b) | Emissionsstorlek och andel av emissionen som penningmarknadsfonden planerar att köpa eller sälja. |
| --- | --- |

(b)

Emissionsstorlek och andel av emissionen som penningmarknadsfonden planerar att köpa eller sälja.

| (c) | Marknadsrisk, ränterisk och kreditrisk som förknippas med tillgången. |
| --- | --- |

(c)

Marknadsrisk, ränterisk och kreditrisk som förknippas med tillgången.

Om modellvärderingsmetoden används ska nettokostnadsmetoden för värdering inte användas
  .

Om modellvärderingsmetoden används får endast värderingsdata från oberoende och erkända leverantörer av finansiell information användas och modellens värderingsmetod ska godkännas av penningmarknadsfondens behöriga myndighet.

5.   
  Genom undantag från punkterna 1–4
  kan tillgångar i en
  statspappersbaserad
  penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde
  och en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare
  också värderas med hjälp av nettokostnadsmetoden

Artikel 27

Beräkning av fondandelsvärde

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2.13b ska det faktiska
  fondandelsvärdet (NAV) ▌beräknas som skillnaden mellan summan av alla tillgångar i en penningmarknadsfond och summan av alla skulder i samma fond
  och ska värderas
  i enlighet med marknadsvärderings- och modellvärderingsmetoderna, delat med antalet utestående fondandelar i penningmarknadsfonden.

Första stycket ska tillämpas på alla penningmarknadsfonder, inbegripet penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde, statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde och penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare.

2.   
  Det faktiska
  fondandelsvärdet ska avrundas till närmaste baspunkt eller motsvarande om fondandelsvärdet publiceras i en valutaenhet.

3.   
  Det faktiska
  fondandelsvärdet i en penningmarknadsfond ska beräknas minst varje dag.

4.   
  Förutom att beräkna det faktiska fondandelsvärdet i enlighet med punkterna 1–3 kan en penningmarknadsfond med lågvolatilt fondandelsvärde även uppge ett fast fondandelsvärde förutsatt att alla följande villkor är uppfyllda:

| (a) | Nettokostnadsmetoden används för värdering av tillgångar med en återstående löptid på högst 90 dagar. Samtliga tillgångar med en återstående löptid på över 90 dagar ska värderas enligt marknadsvärderingsmetoden eller modellvärderingsmetoden. |
| --- | --- |

(a)

Nettokostnadsmetoden används för värdering av tillgångar med en återstående löptid på högst 90 dagar. Samtliga tillgångar med en återstående löptid på över 90 dagar ska värderas enligt marknadsvärderingsmetoden eller modellvärderingsmetoden.

| (b) | Av värderingsskäl avrundas tillgångarna till två decimaler, förutsatt att det fasta fondandelsvärdet inte avviker från det faktiska fondandelsvärdet med mer än 20 baspunkter, och till fyra decimaler om det är större. |
| --- | --- |

(b)

Av värderingsskäl avrundas tillgångarna till två decimaler, förutsatt att det fasta fondandelsvärdet inte avviker från det faktiska fondandelsvärdet med mer än 20 baspunkter, och till fyra decimaler om det är större.

| (c) | Inlösen och teckning sker till det fasta fondandelsvärdet, förutsatt att det fasta fondandelsvärdet inte avviker från det faktiska fondandelsvärdet med mer än 20 baspunkter. |
| --- | --- |

(c)

Inlösen och teckning sker till det fasta fondandelsvärdet, förutsatt att det fasta fondandelsvärdet inte avviker från det faktiska fondandelsvärdet med mer än 20 baspunkter.

| (d) | Inlösen och teckning sker till det faktiska fondandelsvärdet som ska avrundas till fyra decimaler, eller mindre om det fasta fondandelsvärdet avviker från det faktiska fondandelsvärdet med över 20 baspunkter. |
| --- | --- |

(d)

Inlösen och teckning sker till det faktiska fondandelsvärdet som ska avrundas till fyra decimaler, eller mindre om det fasta fondandelsvärdet avviker från det faktiska fondandelsvärdet med över 20 baspunkter.

| (e) | Potentiella investerare varnas klart och tydlig skriftligen innan avtalet ingås under vilka omständigheter som fonden inte längre kommer att lösa in eller teckna andelar till ett fast fondandelsvärde. |
| --- | --- |

(e)

Potentiella investerare varnas klart och tydlig skriftligen innan avtalet ingås under vilka omständigheter som fonden inte längre kommer att lösa in eller teckna andelar till ett fast fondandelsvärde.

| (f) | Skillnaden mellan det fasta fondandelsvärdet och det faktiska fondandelsvärdet övervakas fortlöpande och offentliggörs dagligen på penningmarknadsfondens webbplats. |
| --- | --- |

(f)

Skillnaden mellan det fasta fondandelsvärdet och det faktiska fondandelsvärdet övervakas fortlöpande och offentliggörs dagligen på penningmarknadsfondens webbplats.

5.   
  Fyra år efter ikraftträdandet av denna förordning ska kommissonen se över effekterna och genomförandet av denna förordning, inbegripet hur ofta de skyddsmekanismer som avses i artikel 27.4 tillämpas, och lägga fram denna översyn för Europaparlamentet och rådet.

Auktorisationer som beviljats penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde i enlighet med denna förordning ska löpa ut fem år efter ikraftträdandet av denna förordning.

Kommissionen ska undersöka huruvida systemrisk liksom eventuella hot mot det den finansiella stabiliteten i hela eller delar av unionens finanssystem har hanterats korrekt av penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde. I linje med resultaten av denna översyn och inverkan på den finansiella stabiliteten ska kommissionen lägga fram lagstiftningsförslag i enlighet med första stycket, och även undersöka möjligheten att stryka andra stycket.

▌

Artikel 28

Emissions- och inlösenkurs

1.   Andelarna i en penningmarknadsfond
  , med undantag för penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde, vilka ska omfattas av artikel 27.4,
  ska emitteras eller lösas in till en kurs som är lika med penningmarknadsfondens fondandelsvärde.

2.   Som ett undantag till punkt 1 ska andelarna i en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde
  för icke-professionella investerare och en statspappersbaserad penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde
  emitteras eller lösas in till en kurs som är lika med penningmarknadsfondens fasta fondandelsvärde.

▌

Kapitel Va

Särskilda krav för statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare och penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde

Artikel 34a

Ytterligare krav för statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde och penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare

En penningmarknadsfond ska inte använda nettokostnadsmetoden för värdering, eller ange ett fast fondandelsvärde eller avrunda ett fast fondandelsvärde till närmaste procentenhet eller motsvarande när fondandelsvärdet publiceras i en valutaenhet, om penningmarknadsfonden inte uttryckligen auktoriserats som en statspappersbaserad penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde eller en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare, eller såvida den inte är en penningmarknadsfond som omfattas av artikel 27.4.

Artikel 34b

Likviditetsavgifter och uttagsspärrar för statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, pennpenningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare och penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde

1.   
  Förvaltaren av en statspappersbaserad penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde eller en penningmarknadsfond med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare eller en penningmarknadsfond med lågvolatilt fondandelsvärde ska inrätta, genomföra och konsekvent tillämpa ett ansvarsfullt, strikt, systematiskt och fortlöpande förfarande för internbedömning i syfte att fastställa de likviditetströskelvärden per vecka som ska tillämpas på penningmarknadsfonderna. Följande förfarande ska tillämpas för att hantera likviditetströsklarna per vecka:

| (a) | Om andelen tillgångar som förfaller varje vecka hamnar under 30 % av penningmarknadsfondens totala tillgångar ska fondens förvaltare och styrelse gå tillväga på följande sätt:








  (i) | Förvaltaren ska omedelbart underrätta penningmarknadsfondens styrelse. Penningmarknadsfondens styrelse ska göra en dokumenterad bedömning av situationen för att, med hänsyn till investerarnas intressen, fastställa vad som bör göras och besluta om en eller flera av följande åtgärder ska vidtas:








  — | Införa likviditetsavgifter på fonduttag som på ett korrekt sätt speglar penningmarknadsfondens kostnader för att uppnå likviditet och se till att kvarvarande andelsägare inte drabbas på ett orättvist sätt om andra andelsägare tar ut sina andelar under perioden. |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Om andelen tillgångar som förfaller varje vecka hamnar under 30 % av penningmarknadsfondens totala tillgångar ska fondens förvaltare och styrelse gå tillväga på följande sätt:

(i)

Förvaltaren ska omedelbart underrätta penningmarknadsfondens styrelse. Penningmarknadsfondens styrelse ska göra en dokumenterad bedömning av situationen för att, med hänsyn till investerarnas intressen, fastställa vad som bör göras och besluta om en eller flera av följande åtgärder ska vidtas:

—

Införa likviditetsavgifter på fonduttag som på ett korrekt sätt speglar penningmarknadsfondens kostnader för att uppnå likviditet och se till att kvarvarande andelsägare inte drabbas på ett orättvist sätt om andra andelsägare tar ut sina andelar under perioden.

| — | Tillämpa uttagsspärrar som begränsar antalet andelar som kan lösas in på en och samma arbetsdag till 10 % av andelarna i penningmarknadsfonden för en period på upp till 15 arbetsdagar. |
| --- | --- |

—

Tillämpa uttagsspärrar som begränsar antalet andelar som kan lösas in på en och samma arbetsdag till 10 % av andelarna i penningmarknadsfonden för en period på upp till 15 arbetsdagar.

| — | Införa stopp för fonduttag för en period på upp till 15 arbetsdagar. |
| --- | --- |

—

Införa stopp för fonduttag för en period på upp till 15 arbetsdagar.

| — | Avstå från att vidta några omedelbara åtgärder. |
| --- | --- |

—

Avstå från att vidta några omedelbara åtgärder.

| (b) | Om andelen tillgångar som förfaller varje vecka hamnar under 10 % av penningmarknadsfondens totala tillgångar ska fondens förvaltare och styrelse gå tillväga på följande sätt:








  (i) | Förvaltaren ska omedelbart underrätta penningmarknadsfondens styrelse. Penningmarknadsfondens styrelse ska göra en dokumenterad bedömning av situationen för att, med hänsyn till investerarnas intressen, fastställa vad som bör göras och besluta om en eller flera av följande åtgärder ska vidtas:








  — | Införa likviditetsavgifter på fonduttag som på ett korrekt sätt speglar penningmarknadsfondens kostnader för att uppnå likviditet och se till att kvarvarande andelsägare inte drabbas på ett orättvist sätt om andra andelsägare tar ut sina andelar under perioden. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Om andelen tillgångar som förfaller varje vecka hamnar under 10 % av penningmarknadsfondens totala tillgångar ska fondens förvaltare och styrelse gå tillväga på följande sätt:

(i)

Förvaltaren ska omedelbart underrätta penningmarknadsfondens styrelse. Penningmarknadsfondens styrelse ska göra en dokumenterad bedömning av situationen för att, med hänsyn till investerarnas intressen, fastställa vad som bör göras och besluta om en eller flera av följande åtgärder ska vidtas:

—

Införa likviditetsavgifter på fonduttag som på ett korrekt sätt speglar penningmarknadsfondens kostnader för att uppnå likviditet och se till att kvarvarande andelsägare inte drabbas på ett orättvist sätt om andra andelsägare tar ut sina andelar under perioden.

| — | Införa stopp för fonduttag för en period på upp till 15 arbetsdagar. |
| --- | --- |

—

Införa stopp för fonduttag för en period på upp till 15 arbetsdagar.

| (c) | Efter att penningmarknadsfondens styrelse har fastställt vilka av åtgärderna i led a respektive b ovan som ska vidtas ska den omedelbart vidarebefordra detaljerad information om beslutet till fondens behöriga myndighet. |
| --- | --- |

(c)

Efter att penningmarknadsfondens styrelse har fastställt vilka av åtgärderna i led a respektive b ovan som ska vidtas ska den omedelbart vidarebefordra detaljerad information om beslutet till fondens behöriga myndighet.

Kapitel VI

Externt tillskott

Artikel 35

Externt tillskott

1.   En penningmarknadsfond ▌får inte ta emot tillskott▌.

▌

3.   Externt tillskott ska innebära direkt eller indirekt tillskott från en tredje part
  , inbegripet penningmarknadsfondens försörjare,
  som är avsett att eller som skulle resultera i att penningmarknadsfondens likviditet garanteras eller fondandelsvärde stabiliseras.

Externt tillskott ska innefatta

| (a) | kontanttillskott från tredje part, |
| --- | --- |

(a)

kontanttillskott från tredje part,

| (b) | att en tredje part köper tillgångar i penningmarknadsfonden till ett uppblåst pris, |
| --- | --- |

(b)

att en tredje part köper tillgångar i penningmarknadsfonden till ett uppblåst pris,

| (c) | att en tredje part köper andelar i penningmarknadsfonden för att öka fondens likviditet, |
| --- | --- |

(c)

att en tredje part köper andelar i penningmarknadsfonden för att öka fondens likviditet,

| (d) | att en tredje part utfärdar något slags uttrycklig eller underförstådd garanti eller stödbrev till förmån för penningmarknadsfonden, |
| --- | --- |

(d)

att en tredje part utfärdar något slags uttrycklig eller underförstådd garanti eller stödbrev till förmån för penningmarknadsfonden,

| (e) | en åtgärd av en tredje part med direkt eller indirekt syfte att upprätthålla penningmarknadsfondens likviditetsprofil och fondandelsvärde. |
| --- | --- |

(e)

en åtgärd av en tredje part med direkt eller indirekt syfte att upprätthålla penningmarknadsfondens likviditetsprofil och fondandelsvärde.

▌

Kapitel VII

Insynskrav

Artikel 37

Insyn

1.   
  Investerare i en penningmarknadsfond ska erhålla följande information minst en gång i veckan:

| a) | Penningmarknadsfondens likviditetsprofil, bland annat kumulativ andel placeringar med förfallodag över natten och inom en vecka samt hur den likviditeten uppnås. |
| --- | --- |

a)

Penningmarknadsfondens likviditetsprofil, bland annat kumulativ andel placeringar med förfallodag över natten och inom en vecka samt hur den likviditeten uppnås.

| b) | Kreditprofilen och portföljens sammansättning. |
| --- | --- |

b)

Kreditprofilen och portföljens sammansättning.

| c) | Penningmarknadsfondens vägda genomsnittliga löptid (WAM) och vägda genomsnittliga livslängd (WAL). |
| --- | --- |

c)

Penningmarknadsfondens vägda genomsnittliga löptid (WAM) och vägda genomsnittliga livslängd (WAL).

| d) | Kumulativ koncentration av de fem största investerarna i penningmarknadsfonden. |
| --- | --- |

d)

Kumulativ koncentration av de fem största investerarna i penningmarknadsfonden.

2.   
  Statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde, penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare och penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde ska, förutom att efterleva kraven i punkt 1, även ställa följande uppgifter till förfogande för sina investerare:

| (a) | Det totala värdet av tillgångarna. |
| --- | --- |

(a)

Det totala värdet av tillgångarna.

| (b) | Den vägda genomsnittliga löptiden (WAM) och den vägda genomsnittliga livslängden (WAL). |
| --- | --- |

(b)

Den vägda genomsnittliga löptiden (WAM) och den vägda genomsnittliga livslängden (WAL).

| (c) | Löptidsnedbrytningen. |
| --- | --- |

(c)

Löptidsnedbrytningen.

| (d) | Andelen tillgångar i portföljen som löper ut inom en dag. |
| --- | --- |

(d)

Andelen tillgångar i portföljen som löper ut inom en dag.

| (e) | Andelen tillgångar i portföljen som löper ut inom en vecka. |
| --- | --- |

(e)

Andelen tillgångar i portföljen som löper ut inom en vecka.

| (f) | Nettoavkastningen. |
| --- | --- |

(f)

Nettoavkastningen.

| (g) | Det dagliga riktvärdet för marknadspriset, angivet med fyra decimaler. |
| --- | --- |

(g)

Det dagliga riktvärdet för marknadspriset, angivet med fyra decimaler.

| (h) | Uppgifter om tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, såsom landets namn, löptiden och typen av tillgång (däribland uppgifter om motparten i fråga om repor). |
| --- | --- |

(h)

Uppgifter om tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, såsom landets namn, löptiden och typen av tillgång (däribland uppgifter om motparten i fråga om repor).

| (i) | Fondandelsvärdet såsom det offentliggörs på fondens webbplats. |
| --- | --- |

(i)

Fondandelsvärdet såsom det offentliggörs på fondens webbplats.

3.   
  Penningmarknadsfonder ska regelbundet tillhandahålla information om hur stor del av dess totala portfölj som utgörs av

| a) | penningmarknadsinstrument från penningmarknadsfondens försörjare, |
| --- | --- |

a)

penningmarknadsinstrument från penningmarknadsfondens försörjare,

| b) | i förekommande fall värdepapperiseringsprodukter utgivna av penningmarknadsfondens försörjare, |
| --- | --- |

b)

i förekommande fall värdepapperiseringsprodukter utgivna av penningmarknadsfondens försörjare,

| c) | om försörjaren är ett kreditinstitut, kontantinlåning, och |
| --- | --- |

c)

om försörjaren är ett kreditinstitut, kontantinlåning, och

| d) | exponering mot penningmarknadsfondens försörjare som en motpart till OTC-derivattransaktioner. |
| --- | --- |

d)

exponering mot penningmarknadsfondens försörjare som en motpart till OTC-derivattransaktioner.

4.   
  Om en penningmarknadsfonds försörjare skulle investera i andelar i penningmarknadsfonden ska fonden informera övriga investerare om värdet av försörjarens samlade investering och därefter meddela övriga investerare om varje förändring av detta innehav.

▌

Artikel 38

Rapportering till behöriga myndigheter

1.   För varje förvaltad penningmarknadsfond ska förvaltaren minst varje kvartal rapportera information till penningmarknadsfondens behöriga myndighet. Förvaltaren ska på begäran tillhandahålla information även till förvaltarens behöriga myndighet om den skiljer sig från den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden.

2.   Den information som ska rapporteras enligt punkt 1 är

| (a) | penningmarknadsfondens typ och egenskaper, |
| --- | --- |

(a)

penningmarknadsfondens typ och egenskaper,

| (b) | portföljindikatorer, till exempel tillgångarnas totala värde, fondandelsvärde, vägd genomsnittlig löptid, vägd genomsnittlig livslängd, löptidsnedbrytning, likviditet och avkastning, |
| --- | --- |

(b)

portföljindikatorer, till exempel tillgångarnas totala värde, fondandelsvärde, vägd genomsnittlig löptid, vägd genomsnittlig livslängd, löptidsnedbrytning, likviditet och avkastning,

▌

| (d) | resultat av stresstester, |
| --- | --- |

(d)

resultat av stresstester,

| (e) | information om tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj avseende






  (i) | egenskaper för varje tillgång, till exempel namn, land, emittentkategori, risk eller löptid samt internt kreditbetyg, |
| --- | --- | --- |

(e)

information om tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj avseende

(i)

egenskaper för varje tillgång, till exempel namn, land, emittentkategori, risk eller löptid samt internt kreditbetyg,

| (ii) | tillgångstyp, däribland information om motpart i händelse av derivat eller omvända repor, |
| --- | --- |

(ii)

tillgångstyp, däribland information om motpart i händelse av derivat eller omvända repor,

| (f) | information om penningmarknadsfondens skyldigheter inklusive






  (i) | det land i vilket investeraren är etablerad, |
| --- | --- | --- |

(f)

information om penningmarknadsfondens skyldigheter inklusive

(i)

det land i vilket investeraren är etablerad,

| (ii) | investerarkategorin, |
| --- | --- |

(ii)

investerarkategorin,

| (iii) | tecknings- och inlösenaktivitet. |
| --- | --- |

(iii)

tecknings- och inlösenaktivitet.

Om så behövs och det är motiverat får behöriga myndigheter begära ytterligare information.

3.   Esma ska utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande för att upprätta en rapporteringsmall som ska innehålla all den information som räknas upp i punkt 2.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i första stycket, i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1095/2010.

4.   De behöriga myndigheterna ska överföra all information som de erhåller i enlighet med denna artikel till Esma, samt alla andra meddelanden eller information som utbyts med penningmarknadsfonden eller dess förvaltare i enlighet med denna förordning. Informationen ska överföras till Esma senast 30 dagar efter det att ett rapporteringskvartal löpt ut.

Esma ska samla in informationen och skapa en central databas över alla penningmarknadsfonder som är etablerade, förvaltas eller marknadsförs i EU. Europeiska centralbanken ska endast ha åtkomst till databasen för statistiksyften.

Kapitel VIII

Tillsyn

Artikel 39

Tillsyn av behöriga myndigheter

1.   Behöriga myndigheter ska fortlöpande övervaka efterlevnaden av denna förordning.
  En penningmarknadsfonds auktorisation ska dras in vid överträdelse av förbudet mot tillskott från försörjare.

2.   Den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden ska ansvara för att
  garantera
  efterlevnaden av bestämmelserna i kapitlen II–VII.

3.   Den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden ska ansvara för att övervaka efterlevnaden av de skyldigheter som anges i fondbestämmelserna eller bolagsordningen, och de skyldigheter som anges i prospektet, vilka ska överensstämma med denna förordning.

4.   Den behöriga myndigheten för förvaltaren ska vara ansvarig för att övervaka att förvaltarens arrangemang och organisation är tillfredställande så att förvaltaren för penningmarknadsfonden kan fullgöra de skyldigheter och bestämmelser som avser bildandet och funktionen av alla penningmarknadsfonder som den förvaltar.

5.   De behöriga myndigheterna ska övervaka fondföretag eller AIF-fonder som är etablerade eller marknadsförs i deras territorier för att verifiera att de inte använder beteckningen penningmarknadsfond eller låter antyda att de är en penningmarknadsfond om de inte uppfyller den här förordningen.

Artikel 40

Behöriga myndigheters befogenheter

1.   De berörda myndigheterna ska få alla de tillsyns- och utredningsbefogenheter som de behöver för att utföra sina uppgifter enligt denna förordning.

2.   De befogenheter som tilldelas behöriga myndigheter enligt direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU ska utövas även med avseende på denna förordning.

Artikel 41

Esmas befogenheter och behörighet

1.   Esma ska ha de befogenheter som krävs för att utföra de uppgifter som myndigheten tilldelats enligt denna förordning.

2.   Esmas befogenheter enligt direktiven 2009/65/EG och 2011/61/EU ska utövas även med avseende på denna förordning och i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

3.   Vid tillämpningen förordning (EU) nr 1095/2010 ska denna förordning inkluderas i alla ytterligare juridiskt bindande unionsakter som tilldelar uppgifter rörande de befogenheter som avses i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 1095/2010.

Artikel 42

Samarbete mellan myndigheter

1.   Den behöriga myndigheten för penningmarknadsfonden och den behöriga myndigheten för förvaltaren ska om de är olika samarbeta och utbyta information i syfte att fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning.

2.   De behöriga myndigheterna
  , inbegripet myndigheter som utsetts av medlemsstater i enlighet med förordning (EU) nr 575/2013 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU

   (15)

  för kreditinstitut i penningmarknadsfondens hemmedlemsstat, den gemensamma tillsynsmekanismen och ECB,
  och Esma ska samarbeta i syfte att fullgöra sina respektive skyldigheter enligt denna förordning i enlighet med förordning (EU) nr 1095/2010.

3.   De behöriga myndigheterna
  , inbegripet myndigheter som utsetts av medlemsstater i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2013/36/EU för kreditinstitut i penningmarknadsfondens hemmedlemsstat, den gemensamma tillsynsmekanismen och ECB,
  och Esma ska utbyta all information och dokumentation som behövs för at utföra sina respektive skyldigheter enligt denna förordning i enlighet med förordning (EU) nr 1095/2010, i synnerhet när det gäller att identifiera och åtgärda överträdelser av denna förordning.

Kapitel IX

Slutbestämmelser

Artikel 43

Behandling av befintliga fondföretag och AIF-fonder

1.   Inom
  nio
  månader efter det att denna förordning trätt i kraft ska befintliga fondföretag eller AIF-fonder som investerar i kortfristiga tillgångar och som har som uttalat eller kumulativt mål att erbjuda en avkastning i linje med penningmarkandsräntan eller bevara värdet av investeringen skicka in en ansökan till sin behöriga myndighet tillsammans med alla dokument och bevis som behövs för att visa att denna förordning är uppfylld.

▌

Artikel 44

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 13 och 19 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag som denna förordning träder i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 13 och 19 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   De delegerade akter som antas enligt artiklarna 13 och 19 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 45

Översyn

Senast [tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft] ska kommissionen se över kraven i denna förordning ur ett tillsynsperspektiv och ekonomiskt perspektiv. Vid översynen ska man särskilt beakta
  huruvida ändringar bör göras i ordningen för penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde för icke-professionella investerare, statspappersbaserade penningmarknadsfonder med fast fondandelsvärde och penningmarknadsfonder med lågvolatilt fondandelsvärde
  . Översynen ska
  även
  omfatta följande:

| (a) | Analysera erfarenheterna av tillämpningen av denna förordning, konsekvenser för investerare, penningmarknadsfonder och förvaltare av penningmarknadsfonder i unionen. |
| --- | --- |

(a)

Analysera erfarenheterna av tillämpningen av denna förordning, konsekvenser för investerare, penningmarknadsfonder och förvaltare av penningmarknadsfonder i unionen.

| (b) | Bedöma penningmarknadsfonders roll i köp av skuld som emitteras eller garanteras av medlemsstaterna; |
| --- | --- |

(b)

Bedöma penningmarknadsfonders roll i köp av skuld som emitteras eller garanteras av medlemsstaterna;

| (c) | Beakta särdragen i skuldpapper som emitteras eller garanteras av medlemsstaterna och denna skulds roll i finansieringen av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(c)

Beakta särdragen i skuldpapper som emitteras eller garanteras av medlemsstaterna och denna skulds roll i finansieringen av medlemsstaterna.

| (d) | Beakta den rapport som det hänvisas till i artikel 509.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(d)

Beakta den rapport som det hänvisas till i artikel 509.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

| (e) | Beakta lagstiftningens utveckling på internationell nivå. |
| --- | --- |

(e)

Beakta lagstiftningens utveckling på internationell nivå.

Resultaten av översynen ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet, om så krävs, tillsammans med lämpliga ändringsförslag.

Artikel 46

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 61.2 andra stycket i arbetsordningen (A8-0041/2015).

1

(*)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

*

(2)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 50.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiven 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr .../... om komplettering av förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller likviditetstäckningskravet för kreditinstitut.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 462/2013 av den 21 maj 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (EUT L 146, 31.5.2013, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/14/EU av den 21 maj 2013 om ändring av direktiv 2003/41/EG om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut, direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg (EUT L 145, 31.5.2013, s. 1).

9

(10)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU vad gäller undantag, allmänna verksamhetsvillkor, förvaringsinstitut, finansiell hävstång, öppenhet och tillsyn (EUT L 83, 22.3.2013, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EUT L 8, 12.1.2001, s. 1).

13

(14)  Rådets sjunde direktiv av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (83/349/EEG) (
  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1).

14

(

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

15

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/186 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/186

---

P8_TA(2015)0171

Import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av särskilda unionsbestämmelser för import ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import (omarbetning) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2016/C 346/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0345), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0345),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0023/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0023/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 13 november 2014 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för internationell handel i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 13 november 2014 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för internationell handel i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 februari 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 februari 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0016/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0016/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0177

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 april 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/936.)

---

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/188 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/188

---

P8_TA(2015)0172

Beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2016 – Avsnitt I – Parlamentet

Europaparlamentets resolution av den 29 april 2015 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2016 (2015/2012(BUD))

(2016/C 346/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 36,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt artikel 27, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt artikel 27,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 23 oktober 2013 (5) och av den 22 oktober 2014 (6) om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåren 2014 respektive 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 23 oktober 2013 (5) och av den 22 oktober 2014 (6) om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåren 2014 respektive 2015,

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2016,

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till budgetberäkning som presidiet upprättade den 27 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till budgetberäkning som presidiet upprättade den 27 april 2015,

| — | med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättade i enlighet med artikel 96.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättade i enlighet med artikel 96.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 96 och 97 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 96 och 97 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0144/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0144/2015), och av följande skäl:

| A. | Detta förfarande är det första fullständiga budgetförfarandet under den nya valperioden och det tredje förfarandet som omfattas av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |
| --- | --- |

A.

Detta förfarande är det första fullständiga budgetförfarandet under den nya valperioden och det tredje förfarandet som omfattas av den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

| B. | Vid sitt sammanträde den 9 februari 2015 gav presidiet sitt stöd till riktlinjerna för 2016 års budget i enlighet med generalsekreterarens förslag. Dessa riktlinjer är inriktade på att förbättra parlamentsutskottens förmåga att kontrollera det verkställande organet, särskilt när det gäller delegerade akter, säkerhetsinvesteringar i parlamentets byggnader och it-säkerhet, samt stöd till ledamöterna, särskilt assistentstödet. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 9 februari 2015 gav presidiet sitt stöd till riktlinjerna för 2016 års budget i enlighet med generalsekreterarens förslag. Dessa riktlinjer är inriktade på att förbättra parlamentsutskottens förmåga att kontrollera det verkställande organet, särskilt när det gäller delegerade akter, säkerhetsinvesteringar i parlamentets byggnader och it-säkerhet, samt stöd till ledamöterna, särskilt assistentstödet.

| C. | Generalsekreteraren har föreslagit en budget på 1 850 470 600 EUR för parlamentets preliminära budgetberäkning för 2016, vilket innebär en ökning med 3,09 % jämfört med 2015 års budget och 19,51 % av rubrik 5 i den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |
| --- | --- |

C.

Generalsekreteraren har föreslagit en budget på 1 850 470 600 EUR för parlamentets preliminära budgetberäkning för 2016, vilket innebär en ökning med 3,09 % jämfört med 2015 års budget och 19,51 % av rubrik 5 i den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

| D. | I tider av hög offentlig skuldsättning och pågående budgetkonsolideringsinsatser i medlemsstaterna bör parlamentet visa budgetansvar och återhållsamhet samtidigt som man ser till att det finns tillräckliga resurser för att parlamentet ska kunna utöva alla sina befogenheter och säkerställa att institutionen fungerar korrekt. |
| --- | --- |

D.

I tider av hög offentlig skuldsättning och pågående budgetkonsolideringsinsatser i medlemsstaterna bör parlamentet visa budgetansvar och återhållsamhet samtidigt som man ser till att det finns tillräckliga resurser för att parlamentet ska kunna utöva alla sina befogenheter och säkerställa att institutionen fungerar korrekt.

| E. | Trots att handlingsutrymmet inte är särskilt stort och trots behovet av att balansera för besparingar på andra områden bör vissa investeringar övervägas i syfte att förstärka parlamentets institutionella roll. |
| --- | --- |

E.

Trots att handlingsutrymmet inte är särskilt stort och trots behovet av att balansera för besparingar på andra områden bör vissa investeringar övervägas i syfte att förstärka parlamentets institutionella roll.

| F. | Taket för rubrik 5 i den fleråriga budgetramen för 2016 års budget är 9 483 miljoner EUR i löpande priser. |
| --- | --- |

F.

Taket för rubrik 5 i den fleråriga budgetramen för 2016 års budget är 9 483 miljoner EUR i löpande priser.

| G. | Förlikningssammanträden med presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 24 mars samt den 14 och 15 april 2015. |
| --- | --- |

G.

Förlikningssammanträden med presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 24 mars samt den 14 och 15 april 2015.

De allmänna ramarna och den totala budgeten

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det goda samarbete som inletts mellan Europaparlamentets presidium och budgetutskottet under innevarande budgetförfarande och den överenskommelse som nåddes under förlikningsförfarandet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det goda samarbete som inletts mellan Europaparlamentets presidium och budgetutskottet under innevarande budgetförfarande och den överenskommelse som nåddes under förlikningsförfarandet.

| 2. | Europaparlamentet noterar de prioriterade mål som generalsekreteraren föreslår för 2016. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar de prioriterade mål som generalsekreteraren föreslår för 2016.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har betydande extra utgifter belastat parlamentets budget till följd av följande utveckling: parlamentets roll som verklig medlagstiftare, den utökade fastighetspolitiken (2010–2012), Kroatiens anslutning och Europeiska historiens hus (2013), inrättandet av parlamentets utredningstjänst (2014–2015). Parlamentet ser positivt på att man kunde balansera den största delen av dessa utgifter med besparingar, främst från strukturella och organisatoriska reformer, och sålunda hålla budgetökningen på en moderat nivå, ungefär i takt med inflationen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har betydande extra utgifter belastat parlamentets budget till följd av följande utveckling: parlamentets roll som verklig medlagstiftare, den utökade fastighetspolitiken (2010–2012), Kroatiens anslutning och Europeiska historiens hus (2013), inrättandet av parlamentets utredningstjänst (2014–2015). Parlamentet ser positivt på att man kunde balansera den största delen av dessa utgifter med besparingar, främst från strukturella och organisatoriska reformer, och sålunda hålla budgetökningen på en moderat nivå, ungefär i takt med inflationen.

| 4. | Europaparlamentet noterar att under den föregående valperioden enades parlamentet om ett antal politiska prioriteringar, som gav upphov till antingen moderata budgetökningar eller budgetbesparingar. Parlamentet anser att det nyvalda parlamentet ingående bör granska genomförandet av dessa fleråriga projekt och på grundval av denna granskning fatta beslut om sina egna politiska prioriteringar, vid behov även nedprioriteringar. I detta sammanhang uppmanas generalsekreteraren att i lämplig tid före parlamentets behandling under hösten 2015 presentera en utvärderingsrapport om dessa fleråriga projekt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att under den föregående valperioden enades parlamentet om ett antal politiska prioriteringar, som gav upphov till antingen moderata budgetökningar eller budgetbesparingar. Parlamentet anser att det nyvalda parlamentet ingående bör granska genomförandet av dessa fleråriga projekt och på grundval av denna granskning fatta beslut om sina egna politiska prioriteringar, vid behov även nedprioriteringar. I detta sammanhang uppmanas generalsekreteraren att i lämplig tid före parlamentets behandling under hösten 2015 presentera en utvärderingsrapport om dessa fleråriga projekt.

| 5. | Europaparlamentet anser att för 2016 bör parlamentet prioritera en förstärkning av det parlamentariska arbetet, särskilt genom att förbättra parlamentets lagstiftningsarbete samt parlamentets kapacitet att kontrollera det verkställande organet och öka säkerheten i parlamentets byggnader samt it-säkerheten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att för 2016 bör parlamentet prioritera en förstärkning av det parlamentariska arbetet, särskilt genom att förbättra parlamentets lagstiftningsarbete samt parlamentets kapacitet att kontrollera det verkställande organet och öka säkerheten i parlamentets byggnader samt it-säkerheten.

| 6. | Europaparlamentet anser att parlamentet måste föregå med gott exempel och göra särskilda ansträngningar när det gäller storleken på sin budget och sina utgiftsökningar jämfört med 2015. Parlamentet betonar att 2016 års budget bör ha en realistisk grund och att den bör vara förenlig med principerna om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att parlamentet måste föregå med gott exempel och göra särskilda ansträngningar när det gäller storleken på sin budget och sina utgiftsökningar jämfört med 2015. Parlamentet betonar att 2016 års budget bör ha en realistisk grund och att den bör vara förenlig med principerna om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

| 7. | Europaparlamentet anser att de strukturella och organisatoriska reformer som syftar till att öka effektiviteten, den miljömässiga hållbarheten och ändamålsenligheten bör fortsätta genom att man undersöker möjliga synergier och besparingar. Parlamentet påminner om de avsevärda besparingar som skulle kunna göras om man endast hade en arbetsort i stället för tre (Bryssel, Strasbourg och Luxemburg). Parlamentet understryker att denna process inte får äventyra den höga kvaliteten på parlamentets lagstiftningsarbete, dess budgetbefogenheter och kontrollbefogenheter samt kvaliteten på ledamöternas, assistenternas och personalens arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att de strukturella och organisatoriska reformer som syftar till att öka effektiviteten, den miljömässiga hållbarheten och ändamålsenligheten bör fortsätta genom att man undersöker möjliga synergier och besparingar. Parlamentet påminner om de avsevärda besparingar som skulle kunna göras om man endast hade en arbetsort i stället för tre (Bryssel, Strasbourg och Luxemburg). Parlamentet understryker att denna process inte får äventyra den höga kvaliteten på parlamentets lagstiftningsarbete, dess budgetbefogenheter och kontrollbefogenheter samt kvaliteten på ledamöternas, assistenternas och personalens arbetsförhållanden.

| 8. | Europaparlamentet betonar att för att parlamentets ledamöter ska kunna fullgöra sina mandat och för att förstärka parlamentets förmåga att utöva alla sina befogenheter måste tillräckliga resurser ställas till förfogande. Parlamentet betonar att de lagstadgade och obligatoriska utgifter som krävs för 2016 måste täckas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att för att parlamentets ledamöter ska kunna fullgöra sina mandat och för att förstärka parlamentets förmåga att utöva alla sina befogenheter måste tillräckliga resurser ställas till förfogande. Parlamentet betonar att de lagstadgade och obligatoriska utgifter som krävs för 2016 måste täckas.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att parlamentets andel av de totala anslagen i rubrik 5 i den fleråriga budgetramen, med undantag för åren 2011 och 2014, under den senaste valperioden har utgjort mindre än 20 %. Parlamentet anser att även parlamentets budget för 2016 bör utgöra mindre än 20 %. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att parlamentets andel av de totala anslagen i rubrik 5 i den fleråriga budgetramen, med undantag för åren 2011 och 2014, under den senaste valperioden har utgjort mindre än 20 %. Parlamentet anser att även parlamentets budget för 2016 bör utgöra mindre än 20 %.

| 10. | Europaparlamentet anser att den övergripande ökningen av utgifterna i parlamentets budget för 2016 jämfört med 2015 bör avgöras av följande två faktorer:






  i) | ökningstakten för de löpande utgifterna, som inte får överstiga 1,6 %, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att den övergripande ökningen av utgifterna i parlamentets budget för 2016 jämfört med 2015 bör avgöras av följande två faktorer:

i)

ökningstakten för de löpande utgifterna, som inte får överstiga 1,6 %,

| ii) | nivån för de extraordinära utgifter som behövs under 2016 för att öka säkerheten i parlamentet byggnader och it-säkerheten i Bryssel till ett belopp om högst 15 miljoner EUR. |
| --- | --- |

ii)

nivån för de extraordinära utgifter som behövs under 2016 för att öka säkerheten i parlamentet byggnader och it-säkerheten i Bryssel till ett belopp om högst 15 miljoner EUR.

Parlamentet betonar att besparingar inom andra områden därför är nödvändiga.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse om besparingar som budgetutskottets och presidiets delegationer nådde fram till vid förlikningssammanträdena den 14 och 15 april 2015, jämfört med den nivå på det preliminära förslaget till budgetberäkning som presidiet föreslagit. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse om besparingar som budgetutskottets och presidiets delegationer nådde fram till vid förlikningssammanträdena den 14 och 15 april 2015, jämfört med den nivå på det preliminära förslaget till budgetberäkning som presidiet föreslagit.

| 12. | Europaparlamentet fastställer nivån för sina löpande utgifter/driftsutgifter för 2016 till 1 823 648 600 EUR, vilket motsvarar en ökning med 1,6 % jämfört med budgeten för 2015, och kompletterar sitt förslag till budgetberäkning med den exceptionella extraordinära utgiften på 15 miljoner EUR som begärs för 2016 för att förstärka säkerheten i parlamentets byggnader i Bryssel samt parlamentets it-säkerhet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fastställer nivån för sina löpande utgifter/driftsutgifter för 2016 till 1 823 648 600 EUR, vilket motsvarar en ökning med 1,6 % jämfört med budgeten för 2015, och kompletterar sitt förslag till budgetberäkning med den exceptionella extraordinära utgiften på 15 miljoner EUR som begärs för 2016 för att förstärka säkerheten i parlamentets byggnader i Bryssel samt parlamentets it-säkerhet.

| 13. | Europaparlamentet tar tillfället i akt att inom ramen för detta första fullständiga förlikningsförfarande avseende parlamentets budget under den åttonde valperioden uppmana generalsekreteraren och presidiet att presentera budgetplaner på medellång och lång sikt tillsammans med de handlingar som hänför sig till upprättandet av budgeten för 2017. Generalsekreteraren uppmanas att tydligt ange utgifterna för investeringar (byggnader, förvärv, etc.) och utgifterna i samband med parlamentets verksamhet och dess stadgeenliga skyldigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet tar tillfället i akt att inom ramen för detta första fullständiga förlikningsförfarande avseende parlamentets budget under den åttonde valperioden uppmana generalsekreteraren och presidiet att presentera budgetplaner på medellång och lång sikt tillsammans med de handlingar som hänför sig till upprättandet av budgeten för 2017. Generalsekreteraren uppmanas att tydligt ange utgifterna för investeringar (byggnader, förvärv, etc.) och utgifterna i samband med parlamentets verksamhet och dess stadgeenliga skyldigheter.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att man inom ramen för budgetförfarandet har möjlighet att anpassa budgetprioriteringarna och kommer att fatta det slutliga beslutet under hösten 2015. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att man inom ramen för budgetförfarandet har möjlighet att anpassa budgetprioriteringarna och kommer att fatta det slutliga beslutet under hösten 2015.

Särskilda aspekter

Prioritering av det parlamentariska arbetet

| 15. | Europaparlamentet understryker att enligt Lissabonfördraget som ger parlamentet rollen som verklig medlagstiftare, och med hänsyn till att en av parlamentets viktigaste uppgifter är att kontrollera det verkställande organet, är det nu absolut nödvändigt att lägga tonvikten vid ledamöternas lagstiftnings- och granskningsarbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att enligt Lissabonfördraget som ger parlamentet rollen som verklig medlagstiftare, och med hänsyn till att en av parlamentets viktigaste uppgifter är att kontrollera det verkställande organet, är det nu absolut nödvändigt att lägga tonvikten vid ledamöternas lagstiftnings- och granskningsarbete.

| 16. | Europaparlamentet anser att för att stärka parlamentets roll bör, i de fall där detta ännu inte har gjorts, den administrativa kapaciteten vid de specialiserade utskottens sekretariat öka genom omplacering av personal. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att för att stärka parlamentets roll bör, i de fall där detta ännu inte har gjorts, den administrativa kapaciteten vid de specialiserade utskottens sekretariat öka genom omplacering av personal.

| 17. | Europaparlamentet anser att för att säkerställa tillräckligt stöd till ledamöterna i samband med deras parlamentariska verksamhet är det nödvändigt att hitta en ny balans mellan ackrediterade parlamentsassistenter och lokala assistenter. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till beslut för presidet i detta avseende. Parlamentet anser att om de nuvarande bestämmelserna skulle revideras bör en övergångsperiod fastställas, och förväntar sig att det slutliga beslutet träder i kraft senast i juli 2016. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att för att säkerställa tillräckligt stöd till ledamöterna i samband med deras parlamentariska verksamhet är det nödvändigt att hitta en ny balans mellan ackrediterade parlamentsassistenter och lokala assistenter. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till beslut för presidet i detta avseende. Parlamentet anser att om de nuvarande bestämmelserna skulle revideras bör en övergångsperiod fastställas, och förväntar sig att det slutliga beslutet träder i kraft senast i juli 2016.

| 18. | Europaparlamentet framhåller behovet av större transparens när det gäller ledamöternas ersättningar för allmänna utgifter. Parlamentet uppmanar presidiet att fastställa mer exakta bestämmelser för redovisningsskyldigheten när det gäller utgifter som ersätts av detta anslag, utan att detta medför några merkostnader för parlamentet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller behovet av större transparens när det gäller ledamöternas ersättningar för allmänna utgifter. Parlamentet uppmanar presidiet att fastställa mer exakta bestämmelser för redovisningsskyldigheten när det gäller utgifter som ersätts av detta anslag, utan att detta medför några merkostnader för parlamentet.

| 19. | Parlamentet påminner om att enligt artikel 130 i parlamentets arbetsordning ska talmanskonferensen senast i juli 2015 göra en utvärdering av systemet med frågor för skriftligt besvarande avseende ytterligare frågor. Parlamentet understryker att en fokusering på statistiken över parlamentets arbete inte får leda till nackdelar för ledamöternas faktiska lagstiftningsarbete. Parlamentet efterlyser därför en översyn av denna ordning och uppmanar den behöriga myndigheten att






  — | för varje ledamot begränsa antalet frågor som ledamöterna får ställa elektroniskt till högst fem per månad (utan hänsyn till medförfattare), |
| --- | --- | --- |

19.

Parlamentet påminner om att enligt artikel 130 i parlamentets arbetsordning ska talmanskonferensen senast i juli 2015 göra en utvärdering av systemet med frågor för skriftligt besvarande avseende ytterligare frågor. Parlamentet understryker att en fokusering på statistiken över parlamentets arbete inte får leda till nackdelar för ledamöternas faktiska lagstiftningsarbete. Parlamentet efterlyser därför en översyn av denna ordning och uppmanar den behöriga myndigheten att

—

för varje ledamot begränsa antalet frågor som ledamöterna får ställa elektroniskt till högst fem per månad (utan hänsyn till medförfattare),

| — | avskaffa möjligheten att lägga fram ytterligare frågor i pappersform som läggs fram och undertecknas av ledamoten personligen. |
| --- | --- |

—

avskaffa möjligheten att lägga fram ytterligare frågor i pappersform som läggs fram och undertecknas av ledamoten personligen.

| 20. | Europaparlamentet betonar att en sådan översyn av parlamentets arbetsordning när det gäller frågor för skriftligt besvarande (artikel 130) kan åstadkomma besparingar och kommer att begränsa den administrativa bördan för EU-institutionerna utan att äventyra parlamentets lagstiftningsbefogenheter. Parlamentet förväntar sig att de reviderade bestämmelserna ska kunna tillämpas från och med januari 2016. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att en sådan översyn av parlamentets arbetsordning när det gäller frågor för skriftligt besvarande (artikel 130) kan åstadkomma besparingar och kommer att begränsa den administrativa bördan för EU-institutionerna utan att äventyra parlamentets lagstiftningsbefogenheter. Parlamentet förväntar sig att de reviderade bestämmelserna ska kunna tillämpas från och med januari 2016.

| 21. | Europaparlamentet anser att det inte är prioriterat i budgeten för 2016 att byta ut möblerna i alla ledamöters och anställdas kontorsrum. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det inte är prioriterat i budgeten för 2016 att byta ut möblerna i alla ledamöters och anställdas kontorsrum.

Säkerhetsfrågor

| 22. | Europaparlamentet betonar att med hänsyn till den nuvarande situationen bör säkerheten i parlamentets byggnader ges högsta prioritet. Parlamentet understryker att man måste vidta alla åtgärder som krävs för att öka säkerheten inom och utanför parlamentets byggnader samt it-säkerheten, samtidigt som parlamentet ska fortsätta att vara ett ”öppet hus” för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att med hänsyn till den nuvarande situationen bör säkerheten i parlamentets byggnader ges högsta prioritet. Parlamentet understryker att man måste vidta alla åtgärder som krävs för att öka säkerheten inom och utanför parlamentets byggnader samt it-säkerheten, samtidigt som parlamentet ska fortsätta att vara ett ”öppet hus” för de europeiska medborgarna.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar i detta avseende generalsekreteraren att för budgetutskottet lägga fram en övergripande utvärdering av de säkerhetsåtgärder som hittills har vidtagits av parlamentet och budgetkonsekvenserna av dessa åtgärder sedan beslutet fattades att internalisera säkerhetstjänsterna i parlamentet (presidiets beslut från juni 2012), och redogöra för de åtgärder som planerats för att öka säkerheten inom och utanför parlamentets byggnader samt deras konsekvenser för 2016 års budget. Parlamentet efterfrågar också information om de ekonomiska konsekvenserna av avtalen om interinstitutionellt administrativt samarbete på säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar i detta avseende generalsekreteraren att för budgetutskottet lägga fram en övergripande utvärdering av de säkerhetsåtgärder som hittills har vidtagits av parlamentet och budgetkonsekvenserna av dessa åtgärder sedan beslutet fattades att internalisera säkerhetstjänsterna i parlamentet (presidiets beslut från juni 2012), och redogöra för de åtgärder som planerats för att öka säkerheten inom och utanför parlamentets byggnader samt deras konsekvenser för 2016 års budget. Parlamentet efterfrågar också information om de ekonomiska konsekvenserna av avtalen om interinstitutionellt administrativt samarbete på säkerhetsområdet.

It-säkerhet

| 24. | Europaparlamentet anser att den allt större användningen av elektroniska medier och elektronisk utrustning medför att it-säkerheten måste ägnas större uppmärksamhet för att säkerställa högsta möjliga grad av säkerhet för parlamentets informations- och kommunikationssystem. Parlamentet anser att åtgärder inom detta område bör bygga på en tydlig utvärdering av parlamentets behov och beslutas inom ramen för budgetförfarandet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att den allt större användningen av elektroniska medier och elektronisk utrustning medför att it-säkerheten måste ägnas större uppmärksamhet för att säkerställa högsta möjliga grad av säkerhet för parlamentets informations- och kommunikationssystem. Parlamentet anser att åtgärder inom detta område bör bygga på en tydlig utvärdering av parlamentets behov och beslutas inom ramen för budgetförfarandet.

Fastighetspolitiken

| 25. | Europaparlamentet påminner om att fastighetsstrategin på medellång sikt, som antogs av presidiet 2010, håller på att ses över. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att så snart som möjligt, och senast i slutet av augusti 2015, före parlamentets behandling av budgeten under hösten 2015, lägga fram den nya fastighetsstrategin på medellång sikt för budgetutskottet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att fastighetsstrategin på medellång sikt, som antogs av presidiet 2010, håller på att ses över. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att så snart som möjligt, och senast i slutet av augusti 2015, före parlamentets behandling av budgeten under hösten 2015, lägga fram den nya fastighetsstrategin på medellång sikt för budgetutskottet.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att långsiktiga investeringar såsom parlamentets fastighetsprojekt måste hanteras med försiktighet och transparens. Parlamentet insisterar på strikt kostnadshantering, projektplanering och kontroll. Parlamentet upprepar sin begäran om en transparent beslutsprocess för fastighetspolitiken, baserad på tidig information, med full hänsyn till artikel 203 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att långsiktiga investeringar såsom parlamentets fastighetsprojekt måste hanteras med försiktighet och transparens. Parlamentet insisterar på strikt kostnadshantering, projektplanering och kontroll. Parlamentet upprepar sin begäran om en transparent beslutsprocess för fastighetspolitiken, baserad på tidig information, med full hänsyn till artikel 203 i budgetförordningen.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar ansvariga vice talmän att presentera den nya fastighetsstrategin på medellång sikt samt framstegsrapporten om KAD-byggnaden inklusive finansieringsalternativ för ansvarigt utskott. På grundval av detta kommer parlamentet under behandlingen av budgeten att besluta att inkludera finansieringen av KAD-byggnaden i parlamentets budget för 2016 med hänsyn tagen till eventuella besparingar när det gäller räntorna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar ansvariga vice talmän att presentera den nya fastighetsstrategin på medellång sikt samt framstegsrapporten om KAD-byggnaden inklusive finansieringsalternativ för ansvarigt utskott. På grundval av detta kommer parlamentet under behandlingen av budgeten att besluta att inkludera finansieringen av KAD-byggnaden i parlamentets budget för 2016 med hänsyn tagen till eventuella besparingar när det gäller räntorna.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att de totala betalningarna per år på grund av uppförandet av KAD-byggnaden i framtiden kommer att bli mycket lägre än hyreskostnaderna för jämförbara byggnader. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att de totala betalningarna per år på grund av uppförandet av KAD-byggnaden i framtiden kommer att bli mycket lägre än hyreskostnaderna för jämförbara byggnader.

Kommunikation

| 29. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att rapportera till budgetutskottet om utvärderingen av 2014 års parlamentsvalkampanj samt om ändamålsenligheten när det gäller parlamentets kommunikationsåtgärder för att nå ut till allmänheten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att rapportera till budgetutskottet om utvärderingen av 2014 års parlamentsvalkampanj samt om ändamålsenligheten när det gäller parlamentets kommunikationsåtgärder för att nå ut till allmänheten.

| 30. | Europaparlamentet är fast övertygat om att ledamöternas primära mandat är lagstiftningsarbetet. Parlamentet anser därför att kommunikationen med allmänheten och andra intressenter bör prioriteras genom en uppgradering av teknisk utrustning och medietjänster, med tanke på det ökade mediala intresset, sociala mediers tilltagande betydelse och ledamöternas ytterligare behov under de ordinarie plenarsammanträdena. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är fast övertygat om att ledamöternas primära mandat är lagstiftningsarbetet. Parlamentet anser därför att kommunikationen med allmänheten och andra intressenter bör prioriteras genom en uppgradering av teknisk utrustning och medietjänster, med tanke på det ökade mediala intresset, sociala mediers tilltagande betydelse och ledamöternas ytterligare behov under de ordinarie plenarsammanträdena.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att låta göra en oberoende utvärdering av det första europeiska ungdomsevenemanget innan man organiserar nästa evenemang. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att låta göra en oberoende utvärdering av det första europeiska ungdomsevenemanget innan man organiserar nästa evenemang.

Parlamentets miljöpåverkan

| 32. | Europaparlamentet påminner om sitt eget ansvar att agera på ett hållbart sätt. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts för att uppnå en papperslös miljö och det pågående värdefulla arbete som genomförs med hjälp av Emas. Parlamentet anser att Emas-processen behöver fortsatt stöd från budgeten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om sitt eget ansvar att agera på ett hållbart sätt. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts för att uppnå en papperslös miljö och det pågående värdefulla arbete som genomförs med hjälp av Emas. Parlamentet anser att Emas-processen behöver fortsatt stöd från budgeten.

| 33. | Parlamentet efterlyser en utvärdering av resultatet av det frivilliga valet när det gäller att flyga i affärsklass på korta distanser. |
| --- | --- |

33.

Parlamentet efterlyser en utvärdering av resultatet av det frivilliga valet när det gäller att flyga i affärsklass på korta distanser.

Europeiska historiens hus

| 34. | Europaparlamentet noterar att invigningen av Europeiska historiens hus är planerad till 2016. Parlamentet begär att generalsekreteraren i lämplig tid före parlamentets behandling under hösten för budgetutskottet presenterar en uppdaterad budgetplan för de kommande fem åren med de beräknade driftsutgifterna för Europeiska historiens hus från och med invigningen, inklusive kommissionens medverkan. Parlamentet påminner om att det i budgeten för 2014 inrättades en ny budgetpost 16 03 04 ”Europeiska historiens hus” i avsnitt III i unionsbudgeten för kommissionens bidrag till driftskostnaderna för Europeiska historiens hus. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar att invigningen av Europeiska historiens hus är planerad till 2016. Parlamentet begär att generalsekreteraren i lämplig tid före parlamentets behandling under hösten för budgetutskottet presenterar en uppdaterad budgetplan för de kommande fem åren med de beräknade driftsutgifterna för Europeiska historiens hus från och med invigningen, inklusive kommissionens medverkan. Parlamentet påminner om att det i budgeten för 2014 inrättades en ny budgetpost 16 03 04 ”Europeiska historiens hus” i avsnitt III i unionsbudgeten för kommissionens bidrag till driftskostnaderna för Europeiska historiens hus.

Personalåtgärder

| 35. | Europaparlamentet betonar att insatserna för att uppfylla målet att minska personalstyrkan med 5 %, vilket beslutades inom ramen för överenskommelsen om den fleråriga budgetramen 2014–2020, bör fortsätta under 2016. Parlamentet välkomnar att det bekräftats att de politiska grupperna inte ska påverkas av personalminskningen, vilket är helt i linje med parlamentets ovannämnda resolutioner om budgeten för 2014 respektive 2015. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att insatserna för att uppfylla målet att minska personalstyrkan med 5 %, vilket beslutades inom ramen för överenskommelsen om den fleråriga budgetramen 2014–2020, bör fortsätta under 2016. Parlamentet välkomnar att det bekräftats att de politiska grupperna inte ska påverkas av personalminskningen, vilket är helt i linje med parlamentets ovannämnda resolutioner om budgeten för 2014 respektive 2015.

| 36. | Europaparlamentet noterar att för 2016 föreslås det att 57 tjänster ska strykas i tjänsteförteckningen för parlamentets generalsekretariat, vilket bör ge en besparing på ungefär 1,8 miljoner EUR, eftersom en del av dessa tjänster för närvarande är obesatta och innehavarna av de återstående tjänsterna kommer att gå i pension eller omplaceras under året. Parlamentet noterar att ytterligare två tjänster kommer att strykas i tjänsteförteckningen för parlamentets generalsekretariat och flyttas över till kommissionen i samband med två interinstitutionella it-projekt som kommissionen administrerar och att ytterligare två tjänster därför kommer att inrättas i kommissionens tjänsteförteckning för 2016. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar att för 2016 föreslås det att 57 tjänster ska strykas i tjänsteförteckningen för parlamentets generalsekretariat, vilket bör ge en besparing på ungefär 1,8 miljoner EUR, eftersom en del av dessa tjänster för närvarande är obesatta och innehavarna av de återstående tjänsterna kommer att gå i pension eller omplaceras under året. Parlamentet noterar att ytterligare två tjänster kommer att strykas i tjänsteförteckningen för parlamentets generalsekretariat och flyttas över till kommissionen i samband med två interinstitutionella it-projekt som kommissionen administrerar och att ytterligare två tjänster därför kommer att inrättas i kommissionens tjänsteförteckning för 2016.

| 37. | Europaparlamentet godkänner generalsekreterarens förslag att inrätta ytterligare 25 tjänster för att öka personalen i GD SAFE, för att förbättra effektiviteten med avseende på säkerhetssystemen inom och utanför parlamentets byggnader, brandskyddet av byggnaderna samt säkerställa ett lämpligt skydd för ledamöterna, personalen och högt uppsatta gäster i parlamentets byggnader. Parlamentet begär upplysningar om den exakta kostnaden för dessa tjänster. Parlamentet anser dock att säkerhetssystemet utanför parlamentets byggnader bör garanteras av de belgiska myndigheterna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet godkänner generalsekreterarens förslag att inrätta ytterligare 25 tjänster för att öka personalen i GD SAFE, för att förbättra effektiviteten med avseende på säkerhetssystemen inom och utanför parlamentets byggnader, brandskyddet av byggnaderna samt säkerställa ett lämpligt skydd för ledamöterna, personalen och högt uppsatta gäster i parlamentets byggnader. Parlamentet begär upplysningar om den exakta kostnaden för dessa tjänster. Parlamentet anser dock att säkerhetssystemet utanför parlamentets byggnader bör garanteras av de belgiska myndigheterna.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att utöka personalen vid utskottssekretariaten för att ledamöterna ska få det stöd som krävs för att fylla kontrollfunktionen, särskilt i de utskott som för närvarande eller i framtiden har störst antal genomförandeakter och delegerade akter. Parlamentet understryker att varje ökning av personalstyrkan ska göras genom omplaceringar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att utöka personalen vid utskottssekretariaten för att ledamöterna ska få det stöd som krävs för att fylla kontrollfunktionen, särskilt i de utskott som för närvarande eller i framtiden har störst antal genomförandeakter och delegerade akter. Parlamentet understryker att varje ökning av personalstyrkan ska göras genom omplaceringar.

| 39. | Europaparlamentet noterar i detta avseende att generalsekreteraren föreslår inrättandet av ytterligare 20 tjänster för att utöka personalen vid de berörda utskotten (ECON, ENVI, ITRE, TRAN och LIBE). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar i detta avseende att generalsekreteraren föreslår inrättandet av ytterligare 20 tjänster för att utöka personalen vid de berörda utskotten (ECON, ENVI, ITRE, TRAN och LIBE).

| 40. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att för budgetutskottet presentera en fullständig översikt över utvecklingen av antalet tjänster inom parlamentet och av hur det hittills har gått att närma sig målet om en femprocentig minskning av personalstyrkan, vad som kommer att göras för att målet ska uppnås i tid samt vilket antal tjänster man använder som referens i tjänsteförteckningen för att uppnå detta syfte. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att för budgetutskottet presentera en fullständig översikt över utvecklingen av antalet tjänster inom parlamentet och av hur det hittills har gått att närma sig målet om en femprocentig minskning av personalstyrkan, vad som kommer att göras för att målet ska uppnås i tid samt vilket antal tjänster man använder som referens i tjänsteförteckningen för att uppnå detta syfte.

Sammanfattande kommentarer

| 41. | Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2016. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2016.

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUT L 287, 29.10.2013, s. 15.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0437.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2014)0036.

---

Torsdagen den 30 april 2015

| 21.9.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/194

---

P8_TA(2015)0177

Särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess och uppskjutande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 30 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess och uppskjutande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 346/41)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Förordning (EG) nr 1215/2009 erbjuder inte någon möjlighet att tillfälligt avbryta beviljandet av särskilda handelsåtgärder om stödmottagarna skulle begå allvarliga och systematiska överträdelser av grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Det är lämpligt att införa en sådan möjlighet så att snabba åtgärder kan vidtas om allvarliga och systematiska överträdelser av grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen skulle begås i något av de länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Förordning (EG) nr 1215/2009 erbjuder inte någon möjlighet att tillfälligt avbryta beviljandet av särskilda handelsåtgärder om stödmottagarna skulle begå allvarliga och systematiska överträdelser av grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Det är lämpligt att införa en sådan möjlighet så att snabba åtgärder kan vidtas om allvarliga och systematiska överträdelser av grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen skulle begås i något av de länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess.

| (2) | Förordning (EG) nr 1215/2009 erbjuder inte någon möjlighet att tillfälligt avbryta beviljandet av särskilda handelsåtgärder om stödmottagarna skulle begå allvarliga och systematiska överträdelser av grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Det är lämpligt att införa en sådan möjlighet så att snabba åtgärder kan vidtas om allvarliga och systematiska överträdelser av grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen skulle begås i något av de länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess.
  Respekt för de demokratiska principerna, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och skyddet av minoriteter är en nödvändighet för att göra framsteg i anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EG) nr 1215/2009 erbjuder inte någon möjlighet att tillfälligt avbryta beviljandet av särskilda handelsåtgärder om stödmottagarna skulle begå allvarliga och systematiska överträdelser av grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Det är lämpligt att införa en sådan möjlighet så att snabba åtgärder kan vidtas om allvarliga och systematiska överträdelser av grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen skulle begås i något av de länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess.
  Respekt för de demokratiska principerna, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och skyddet av minoriteter är en nödvändighet för att göra framsteg i anslutningsprocessen.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Sedan lanseringen av stabiliserings- och associeringsprocessen har stabiliserings- och associeringsavtal ingåtts med de berörda länderna på västra Balkan, med undantag av Bosnien och Hercegovina samt Kosovo (1). I
  juni 2013 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar
  om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kosovo. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Sedan lanseringen av stabiliserings- och associeringsprocessen har stabiliserings- och associeringsavtal ingåtts med de berörda länderna på västra Balkan, med undantag av Bosnien och Hercegovina samt Kosovo (1). I
  juni 2013 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar
  om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kosovo.

| (5) | Sedan lanseringen av stabiliserings- och associeringsprocessen har stabiliserings- och associeringsavtal ingåtts med de berörda länderna på västra Balkan, med undantag av Bosnien och Hercegovina samt Kosovo (2). I
  maj 2014 slutfördes förhandlingarna
  om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kosovo
  och avtalet paraferades i juli 2014
  . |
| --- | --- |

(5)

Sedan lanseringen av stabiliserings- och associeringsprocessen har stabiliserings- och associeringsavtal ingåtts med de berörda länderna på västra Balkan, med undantag av Bosnien och Hercegovina samt Kosovo (2). I
  maj 2014 slutfördes förhandlingarna
  om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kosovo
  och avtalet paraferades i juli 2014
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Bosnien och Hercegovina har ännu inte accepterat att anpassa handelsmedgivanden som beviljas enligt interimsavtalet för att ta hänsyn till den traditionella handeln mellan Kroatien och Bosnien och Hercegovina inom ramen för Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta). Om anpassningen av de handelsmedgivanden som anges i stabiliserings- och associeringsavtalet och i interimsavtalet ännu inte undertecknats och tillämpas provisoriskt av Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina när denna förordning antas, bör de förmåner som beviljats Bosnien och Hercegovina upphävas från och med den 1 januari 2016. När Bosnien och Hercegovina och Europeiska unionen har undertecknat och provisoriskt tillämpar ett avtal om anpassning av handelsmedgivandena i interimsavtalet, ska dessa tullförmåner återinföras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Bosnien och Hercegovina har ännu inte accepterat att anpassa handelsmedgivanden som beviljas enligt interimsavtalet för att ta hänsyn till den traditionella handeln mellan Kroatien och Bosnien och Hercegovina inom ramen för Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta). Om anpassningen av de handelsmedgivanden som anges i stabiliserings- och associeringsavtalet och i interimsavtalet ännu inte undertecknats och tillämpas provisoriskt av Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina när denna förordning antas, bör de förmåner som beviljats Bosnien och Hercegovina upphävas från och med den 1 januari 2016. När Bosnien och Hercegovina och Europeiska unionen har undertecknat och provisoriskt tillämpar ett avtal om anpassning av handelsmedgivandena i interimsavtalet, ska dessa tullförmåner återinföras.

| (7) | Bosnien och Hercegovina har ännu inte accepterat att anpassa handelsmedgivanden som beviljas enligt interimsavtalet för att ta hänsyn till den traditionella handeln mellan Kroatien och Bosnien och Hercegovina inom ramen för Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta). Om anpassningen av de handelsmedgivanden som anges i stabiliserings- och associeringsavtalet och i interimsavtalet ännu inte undertecknats och tillämpas provisoriskt av Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina när denna förordning antas, bör de förmåner som beviljats Bosnien och Hercegovina upphävas från och med den 1 januari 2016. När Bosnien och Hercegovina och Europeiska unionen har undertecknat och provisoriskt tillämpar ett avtal om anpassning av handelsmedgivandena i interimsavtalet, ska dessa tullförmåner återinföras.
  Myndigheterna i Bosnien och Hercegovina och kommissionen bör fördubbla sina ansträngningar för att före den 1 januari 2016, och i linje med interimsavtalet, finna en ömsesidigt godtagbar lösning, i synnerhet på området för gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

(7)

Bosnien och Hercegovina har ännu inte accepterat att anpassa handelsmedgivanden som beviljas enligt interimsavtalet för att ta hänsyn till den traditionella handeln mellan Kroatien och Bosnien och Hercegovina inom ramen för Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta). Om anpassningen av de handelsmedgivanden som anges i stabiliserings- och associeringsavtalet och i interimsavtalet ännu inte undertecknats och tillämpas provisoriskt av Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina när denna förordning antas, bör de förmåner som beviljats Bosnien och Hercegovina upphävas från och med den 1 januari 2016. När Bosnien och Hercegovina och Europeiska unionen har undertecknat och provisoriskt tillämpar ett avtal om anpassning av handelsmedgivandena i interimsavtalet, ska dessa tullförmåner återinföras.
  Myndigheterna i Bosnien och Hercegovina och kommissionen bör fördubbla sina ansträngningar för att före den 1 januari 2016, och i linje med interimsavtalet, finna en ömsesidigt godtagbar lösning, i synnerhet på området för gränsöverskridande handel.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Det är nödvändigt att beakta de konstanta framsteg som de berörda länderna och territorierna på västra Balkan gör i riktning mot EU-medlemskap, samt Kroatiens anslutning till unionen och det därmed följande behovet av att anpassa interimsavtalet med Bosnien och Hercegovina. I detta sammanhang är det också nödvändigt att beakta unionens otvetydiga stöd till Bosnien och Hercegovinas EU-perspektiv, såsom det anges i slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 15 december 2014. I dessa slutsatser upprepade man att den politiska ledningen i Bosnien och Hercegovina måste förankra de reformer som behövs för EU-integrationen i alla relevanta institutioners arbete, och att det är nödvändigt att se till att alla förvaltningsnivåer fungerar och är effektiva så att Bosnien och Hercegovina kan förbereda sig för ett framtida EU-medlemskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Det är nödvändigt att beakta de konstanta framsteg som de berörda länderna och territorierna på västra Balkan gör i riktning mot EU-medlemskap, samt Kroatiens anslutning till unionen och det därmed följande behovet av att anpassa interimsavtalet med Bosnien och Hercegovina. I detta sammanhang är det också nödvändigt att beakta unionens otvetydiga stöd till Bosnien och Hercegovinas EU-perspektiv, såsom det anges i slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 15 december 2014. I dessa slutsatser upprepade man att den politiska ledningen i Bosnien och Hercegovina måste förankra de reformer som behövs för EU-integrationen i alla relevanta institutioners arbete, och att det är nödvändigt att se till att alla förvaltningsnivåer fungerar och är effektiva så att Bosnien och Hercegovina kan förbereda sig för ett framtida EU-medlemskap.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 7b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | Europeiska unionen fortsätter att vara engagerad i stödet för Bosnien och Hercegovinas europeiska perspektiv och förväntar sig att landets politiska ledning fortsätter att genomföra reformer som främjar välfungerande institutioner och säkrar lika rättigheter för landets tre folk och för samtliga medborgare i Bosnien och Hercegovina. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7b)

Europeiska unionen fortsätter att vara engagerad i stödet för Bosnien och Hercegovinas europeiska perspektiv och förväntar sig att landets politiska ledning fortsätter att genomföra reformer som främjar välfungerande institutioner och säkrar lika rättigheter för landets tre folk och för samtliga medborgare i Bosnien och Hercegovina.

Ändring 6

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

Förordning (EG) nr 1215/2009

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1)
     
  Följande skäl ska införas: |
| | | |

Kommissionens förslag

Ändring

-1)
     
  Följande skäl ska införas:

Ändring 7

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Förordning (EG) nr 1215/2009

Artikel 2 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a)
     
  I artikel 2 ska punkt 3 ersättas med följande: |
| 3.   Om ett land eller territorium inte uppfyller villkoren i punkt 1
  eller 2
  får kommissionen genom genomförandeakter helt eller delvis upphäva rätten till förmåner enligt denna förordning för berörda länder eller territorier. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 8.4. | ”3.   Om ett land eller territorium inte uppfyller villkoren i
  leden a eller b i
  punkt 1 får kommissionen genom genomförandeakter helt eller delvis upphäva rätten till förmåner enligt denna förordning för berörda länder eller territorier. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 8.4.” |

Nuvarande lydelse

Ändring

1a)
     
  I artikel 2 ska punkt 3 ersättas med följande:

3.   Om ett land eller territorium inte uppfyller villkoren i punkt 1
  eller 2
  får kommissionen genom genomförandeakter helt eller delvis upphäva rätten till förmåner enligt denna förordning för berörda länder eller territorier. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 8.4.

”3.   Om ett land eller territorium inte uppfyller villkoren i
  leden a eller b i
  punkt 1 får kommissionen genom genomförandeakter helt eller delvis upphäva rätten till förmåner enligt denna förordning för berörda länder eller territorier. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 8.4.”

Ändring 8

Ändring 8

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Förordning (EG) nr 1215/2009

Artikel 7 – led c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b)
     
  I artikel 7 ska följande led läggas till: |
| | ”(c) | upphävande, helt eller delvis, av rätten för ett land eller territorium till handelsförmåner enligt denna förordning om det berörda landet eller territoriet inte uppfyller de villkor som fastställs i leden (c) och (d) i artikel 2.1 och i artikel 2.2 i denna förordning.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b)
     
  I artikel 7 ska följande led läggas till:

1b)

I artikel 7 ska följande led läggas till:

”(c)

upphävande, helt eller delvis, av rätten för ett land eller territorium till handelsförmåner enligt denna förordning om det berörda landet eller territoriet inte uppfyller de villkor som fastställs i leden (c) och (d) i artikel 2.1 och i artikel 2.2 i denna förordning.”

Ändring 9

Ändring 9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1c (nytt)

Artikel 1 – led 1c (nytt)

Förordning (EG) nr 1215/2009

Artikel 10 – punkt 1 – första stycket – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c)
     
  I artikel 10.1 ska den inledande formuleringen ersättas med följande: |
| 1.   Om kommissionen finner att det finns tillräckliga bevis för bedrägeri, för avsaknad av det administrativa samarbete som krävs för kontroll av ursprung, för en extrem ökning av exporten till gemenskapen som överskrider de berörda ländernas och territoriernas normala produktions- och exportkapacitet eller för att de länder och territorier som avses i artikel 1 inte iakttar bestämmelserna i artikel 2.1, får kommissionen vidta åtgärder för att helt eller delvis tillfälligt upphäva ordningarna enligt denna förordning under en period av tre månader, förutsatt att kommissionen först har | ”1.   Om kommissionen finner att det finns tillräckliga bevis för bedrägeri, för avsaknad av det administrativa samarbete som krävs för kontroll av ursprung, för en extrem ökning av exporten till gemenskapen som överskrider de berörda ländernas och territoriernas normala produktions- och exportkapacitet eller för att de länder och territorier som avses i artikel 1 inte iakttar bestämmelserna i
  leden a och b
  artikel 2.1, får kommissionen vidta åtgärder för att helt eller delvis tillfälligt upphäva ordningarna enligt denna förordning under en period av tre månader, förutsatt att kommissionen först har” |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1c)
     
  I artikel 10.1 ska den inledande formuleringen ersättas med följande:

1c)

I artikel 10.1 ska den inledande formuleringen ersättas med följande:

1.   Om kommissionen finner att det finns tillräckliga bevis för bedrägeri, för avsaknad av det administrativa samarbete som krävs för kontroll av ursprung, för en extrem ökning av exporten till gemenskapen som överskrider de berörda ländernas och territoriernas normala produktions- och exportkapacitet eller för att de länder och territorier som avses i artikel 1 inte iakttar bestämmelserna i artikel 2.1, får kommissionen vidta åtgärder för att helt eller delvis tillfälligt upphäva ordningarna enligt denna förordning under en period av tre månader, förutsatt att kommissionen först har

”1.   Om kommissionen finner att det finns tillräckliga bevis för bedrägeri, för avsaknad av det administrativa samarbete som krävs för kontroll av ursprung, för en extrem ökning av exporten till gemenskapen som överskrider de berörda ländernas och territoriernas normala produktions- och exportkapacitet eller för att de länder och territorier som avses i artikel 1 inte iakttar bestämmelserna i
  leden a och b
  artikel 2.1, får kommissionen vidta åtgärder för att helt eller delvis tillfälligt upphäva ordningarna enligt denna förordning under en period av tre månader, förutsatt att kommissionen först har”

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 61.2 andra stycket i arbetsordningen (A8-0060/2015).

1

(1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

1

(2)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

2

---