# Službeni list L 67/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 67 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.9. ožujka 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 67

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.9. ožujka 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/343 od 5. ožujka 2018. o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/344 оd 14. studenoga 2017. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji koji se odnose na metodologiju za vrednovanje razlike u postupanju u okviru sanacije (
  1
  ) | 3 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/345 оd 14. studenoga 2017. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji koji se odnose na metodologiju za procjenu vrijednosti imovine i obveza institucija ili subjekata (
  1
  ) | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/346 оd 5. ožujka 2018. o odobrenju pripravka Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 kao dodatka hrani za sve životinjske vrste (
  1
  ) | 18 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/347 оd 5. ožujka 2018. o odobrenju pripravka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 kao dodatka hrani za prasad i krmače te izmjeni uredbi (EZ) br. 1847/2003 i (EZ) br. 2036/2005 (nositelj odobrenja Danstar Ferment AG, kojeg zastupa Lallemand SAS) (
  1
  ) | 21 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/348 оd 8. ožujka 2018. o privremenom odstupanju od pravila o povlaštenom podrijetlu utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2446 u pogledu bicikala i drugih sličnih vozila proizvedenih u Kambodži s obzirom na uporabu, u okviru kumulacije, dijelova podrijetlom iz Malezije | 24 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/349 оd 8. ožujka 2018. o 282. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom | 28 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2018/350 оd 8. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni rizika genetski modificiranih organizama za okoliš | 30 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/351 оd 8. ožujka 2018. o odbijanju ponuda preuzimanja obveza u vezi s antidampinškim postupkom u pogledu uvoza određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine | 46 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/343 od 5. ožujka 2018. o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/344 оd 14. studenoga 2017. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji koji se odnose na metodologiju za vrednovanje razlike u postupanju u okviru sanacije (
  1
  )

1

3

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/345 оd 14. studenoga 2017. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji koji se odnose na metodologiju za procjenu vrijednosti imovine i obveza institucija ili subjekata (
  1
  )

1

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/346 оd 5. ožujka 2018. o odobrenju pripravka Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 kao dodatka hrani za sve životinjske vrste (
  1
  )

Lactobacillus buchneri

1

18

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/347 оd 5. ožujka 2018. o odobrenju pripravka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 kao dodatka hrani za prasad i krmače te izmjeni uredbi (EZ) br. 1847/2003 i (EZ) br. 2036/2005 (nositelj odobrenja Danstar Ferment AG, kojeg zastupa Lallemand SAS) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

21

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/348 оd 8. ožujka 2018. o privremenom odstupanju od pravila o povlaštenom podrijetlu utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2446 u pogledu bicikala i drugih sličnih vozila proizvedenih u Kambodži s obzirom na uporabu, u okviru kumulacije, dijelova podrijetlom iz Malezije

24

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/349 оd 8. ožujka 2018. o 282. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

28

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije (EU) 2018/350 оd 8. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni rizika genetski modificiranih organizama za okoliš

30

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/351 оd 8. ožujka 2018. o odbijanju ponuda preuzimanja obveza u vezi s antidampinškim postupkom u pogledu uvoza određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/1

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/343

od 5. ožujka 2018.

o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 186. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Vijeće je Odlukom 2005/781/EZ (1) odobrilo sklapanje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (2) („Sporazum”). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Odlukom 2005/781/EZ (1) odobrilo sklapanje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (2) („Sporazum”).

| (2) | U skladu s člankom XII. Sporazuma, Sporazum stupa na snagu na dan kada ugovorne stranke jedna drugu pisanim putem obavijeste o završetku svojih unutarnjih postupaka potrebnih za stupanje Sporazuma na snagu. Sporazum se sklapa za početno razdoblje od pet godina i može se obnoviti sporazumno između ugovornih stranaka, nakon vrednovanja tijekom predzadnje godine svakog uzastopnog razdoblja. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom XII. Sporazuma, Sporazum stupa na snagu na dan kada ugovorne stranke jedna drugu pisanim putem obavijeste o završetku svojih unutarnjih postupaka potrebnih za stupanje Sporazuma na snagu. Sporazum se sklapa za početno razdoblje od pet godina i može se obnoviti sporazumno između ugovornih stranaka, nakon vrednovanja tijekom predzadnje godine svakog uzastopnog razdoblja.

| (3) | Vijeće je Odlukom 2012/646/EU (3) odobrilo obnovu Sporazuma na dodatno razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je Odlukom 2012/646/EU (3) odobrilo obnovu Sporazuma na dodatno razdoblje od pet godina.

| (4) | Ugovorne stranke su razmjenom pisama od 14. studenoga 2016. i 5. siječnja 2017. potvrdile svoj interes za obnovu Sporazuma na dodatnih pet godina. |
| --- | --- |

(4)

Ugovorne stranke su razmjenom pisama od 14. studenoga 2016. i 5. siječnja 2017. potvrdile svoj interes za obnovu Sporazuma na dodatnih pet godina.

| (5) | Obnovu Sporazuma trebalo bi odobriti u ime Unije, |
| --- | --- |

(5)

Obnovu Sporazuma trebalo bi odobriti u ime Unije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Obnova Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila na dodatno razdoblje od pet godina odobrava se u ime Unije.

Članak 2.

Predsjednik Vijeća određuje jednu ili više osoba ovlaštenih za obavješćivanje vlade Savezne Republike Brazila, u ime Unije, da je Unija dovršila svoje unutarnje postupke potrebne za obnovu Sporazuma u skladu s člankom XII. stavkom 2. Sporazuma.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2018.

Za Vijeće

Predsjednik

N. DIMOV

---

(1)  Odluka Vijeća 2005/781/EZ od 6. lipnja 2005. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (SL L 295, 11.11.2005., str. 37.).

1

(2)  
  SL L 295, 11.11.2005., str. 38.

2

(3)  Odluka Vijeća 2012/646/EU od 10. listopada 2012. o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (SL L 287, 18.10.2012., str. 4.).

3

---

UREDBE

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/3

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/344

оd 14. studenoga 2017.

o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji koji se odnose na metodologiju za vrednovanje razlike u postupanju u okviru sanacije

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava (1), a posebno njezin članak 74. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Primjereno je donijeti pravila kojima se utvrđuje metodologija za provedbu vrednovanja kojemu je cilj utvrditi postoji li razlika između konkretnog postupanja s dioničarima i vjerovnicima u odnosu na koje je izvršena mjera sanacije ili više takvih mjera i iznosa koji bi ti dioničari i vjerovnici primili da se na instituciju ili subjekt iz članka 1. stavka 1. točaka (b), (c) ili (d) Direktive („subjekt”) primijenio redovni postupak u slučaju insolventnosti na datum na koji je donesena odluka o sanaciji tog subjekta u skladu s člankom 82. Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(1)

Primjereno je donijeti pravila kojima se utvrđuje metodologija za provedbu vrednovanja kojemu je cilj utvrditi postoji li razlika između konkretnog postupanja s dioničarima i vjerovnicima u odnosu na koje je izvršena mjera sanacije ili više takvih mjera i iznosa koji bi ti dioničari i vjerovnici primili da se na instituciju ili subjekt iz članka 1. stavka 1. točaka (b), (c) ili (d) Direktive („subjekt”) primijenio redovni postupak u slučaju insolventnosti na datum na koji je donesena odluka o sanaciji tog subjekta u skladu s člankom 82. Direktive 2014/59/EU.

| (2) | U slučaju razlike u postupanju zbog koje su neki dioničari ili vjerovnici pretrpjeli veće gubitke u sanaciji ti dioničari i vjerovnici imaju pravo na odštetu koja se isplaćuje iz aranžmana financiranja sanacije na temelju članka 101. stavka 1. točke (e) Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(2)

U slučaju razlike u postupanju zbog koje su neki dioničari ili vjerovnici pretrpjeli veće gubitke u sanaciji ti dioničari i vjerovnici imaju pravo na odštetu koja se isplaćuje iz aranžmana financiranja sanacije na temelju članka 101. stavka 1. točke (e) Direktive 2014/59/EU.

| (3) | Ex post vrednovanje provodi neovisna osoba koja ispunjava uvjete utvrđene člankom 38. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1075 (2) („procjenitelj”) što je prije moguće nakon izvršenja mjere odnosno mjera sanacije, iako možda bude potrebno određeno vrijeme za dovršetak vrednovanja. To bi se vrednovanje trebalo temeljiti na dostupnim informacijama relevantnima za datum donošenja odluke o sanaciji subjekta kako bi se njime primjereno uzele u obzir konkretne okolnosti, primjerice postojanje otežanih tržišnih uvjeta na datum odluke o sanaciji. Informacije dobivene nakon datuma odluke o sanaciji trebale bi se upotrebljavati samo ako je razumno pretpostaviti da su te informacije mogle biti poznate na taj datum. |
| --- | --- |

(3)

Ex post vrednovanje provodi neovisna osoba koja ispunjava uvjete utvrđene člankom 38. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1075 (2) („procjenitelj”) što je prije moguće nakon izvršenja mjere odnosno mjera sanacije, iako možda bude potrebno određeno vrijeme za dovršetak vrednovanja. To bi se vrednovanje trebalo temeljiti na dostupnim informacijama relevantnima za datum donošenja odluke o sanaciji subjekta kako bi se njime primjereno uzele u obzir konkretne okolnosti, primjerice postojanje otežanih tržišnih uvjeta na datum odluke o sanaciji. Informacije dobivene nakon datuma odluke o sanaciji trebale bi se upotrebljavati samo ako je razumno pretpostaviti da su te informacije mogle biti poznate na taj datum.

| (4) | Kako bi se osigurala provedba sveobuhvatnog i vjerodostojnog vrednovanja, procjenitelj bi trebao imati pristup svoj odgovarajućoj pravnoj dokumentaciji, uključujući popis svih tražbina i potencijalnih tražbina prema subjektu, klasificiranih prema prioritetu u okviru redovnog postupka u slučaju insolventnosti. Procjenitelju bi trebalo biti dopušteno sklapanje sporazuma kako bi dobio savjete ili stručno znanje stručnjaka, ako to okolnosti nalažu. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osigurala provedba sveobuhvatnog i vjerodostojnog vrednovanja, procjenitelj bi trebao imati pristup svoj odgovarajućoj pravnoj dokumentaciji, uključujući popis svih tražbina i potencijalnih tražbina prema subjektu, klasificiranih prema prioritetu u okviru redovnog postupka u slučaju insolventnosti. Procjenitelju bi trebalo biti dopušteno sklapanje sporazuma kako bi dobio savjete ili stručno znanje stručnjaka, ako to okolnosti nalažu.

| (5) | Za potrebe utvrđivanja načina na koji bi se postupalo s dioničarima i vjerovnicima da je za subjekt pokrenut redovni postupak u slučaju insolventnosti, procjenitelj bi trebao utvrditi očekivani vremenski raspored i iznos neto novčanih tokova koje bi svaki dioničar i vjerovnik primio u okviru postupka u slučaju insolventnosti, pri čemu se ne pretpostavljaju državne potpore, diskontiran po odgovarajućoj diskontnoj stopi odnosno stopama. Pri donošenju takve procjene, procjenitelj bi mogao uzeti u obzir i informacije o nedavnim prošlim iskustvima u području insolventnosti sličnih kreditnih institucija, ako su te informacije dostupne i relevantne. |
| --- | --- |

(5)

Za potrebe utvrđivanja načina na koji bi se postupalo s dioničarima i vjerovnicima da je za subjekt pokrenut redovni postupak u slučaju insolventnosti, procjenitelj bi trebao utvrditi očekivani vremenski raspored i iznos neto novčanih tokova koje bi svaki dioničar i vjerovnik primio u okviru postupka u slučaju insolventnosti, pri čemu se ne pretpostavljaju državne potpore, diskontiran po odgovarajućoj diskontnoj stopi odnosno stopama. Pri donošenju takve procjene, procjenitelj bi mogao uzeti u obzir i informacije o nedavnim prošlim iskustvima u području insolventnosti sličnih kreditnih institucija, ako su te informacije dostupne i relevantne.

| (6) | Pri utvrđivanju konkretnog postupanja s dioničarima i vjerovnicima u postupku sanacije trebalo bi uzeti u obzir jesu li ti dioničari i vjerovnici kao rezultat donošenja mjere sanacije primili odštetu u obliku vlasničkih instrumenata, dužničkih instrumenata ili gotovine. |
| --- | --- |

(6)

Pri utvrđivanju konkretnog postupanja s dioničarima i vjerovnicima u postupku sanacije trebalo bi uzeti u obzir jesu li ti dioničari i vjerovnici kao rezultat donošenja mjere sanacije primili odštetu u obliku vlasničkih instrumenata, dužničkih instrumenata ili gotovine.

| (7) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) dostavilo Komisiji. |
| --- | --- |

(7)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) dostavilo Komisiji.

| (8) | EBA je provela otvorena javna savjetovanja o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

(8)

EBA je provela otvorena javna savjetovanja o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Opće odredbe

1.   Za potrebe utvrđivanja postupanja s dioničarima i vjerovnicima u okviru redovnog postupka u slučaju insolventnosti vrednovanje bi se trebalo temeljiti samo na informacijama o činjenicama i okolnostima koje su postojale i za koje se može razumno pretpostaviti da su mogle biti poznate na datum odluke o sanaciji te koje bi, da je procjenitelj bio upoznat s njima, utjecale na mjerenje imovine i obveza subjekta na taj datum.

Za potrebe ove Uredbe „datum odluke o sanaciji” znači datum na koji je donesena odluka o sanaciji subjekta u skladu s člankom 82. Direktive 2014/59/EU.

2.   Za potrebe utvrđivanja konkretnog postupanja s dioničarima i vjerovnicima u okviru postupka sanacije, procjenitelj se oslanja na raspoložive informacije o činjenicama i okolnostima koje su postojale na datum konkretnog postupanja ili na datume na koje su dioničari i vjerovnici primili odštetu („datum odnosno datumi konkretnog postupanja”).

3.   Referentni datum za vrednovanje datum je odluke o sanaciji, koji se može razlikovati od datuma konkretnog postupanja. Ako procjenitelj smatra da je diskontiranje prihoda zanemarivo, nediskontirani prihodi na datum provedbe mjere sanacije mogu se izravno usporediti s diskontiranim iznosom hipotetskih prihoda koje bi dioničari i vjerovnici ostvarili da je za subjekt na datum odluke o sanaciji pokrenut redovni postupak u slučaju insolventnosti.

Članak 2.

Popis imovine i tražbina

1.   Procjenitelj utvrđuje popis sve odredive i potencijalne imovine koju posjeduje subjekt. Takav popis uključuje imovinu za koju je dokazano postojanje povezanih novčanih tokova ili se može razumno očekivati da takvi tokovi postoje.

2.   Popis svih tražbina i potencijalnih tražbina prema subjektu stavlja se na raspolaganje procjenitelju. Tim se popisom klasificiraju sve tražbine i potencijalne tražbine prema njihovu redoslijedu prvenstva u redovnom postupku u slučaju insolventnosti. Procjenitelju se dopušta sklapanje sporazuma o savjetovanju ili uslugama stručnjaka u pogledu usklađenosti rangiranja tražbina s mjerodavnim pravom u području insolventnosti.

3.   Procjenitelj zasebno utvrđuje opterećenu imovinu i tražbine osigurane tom imovinom.

Članak 3.

Koraci u postupku vrednovanja

Za potvrde utvrđivanja mogućeg postojanja razlike u postupanju iz članka 74. stavka 2. Direktive 2014/59/EU procjenitelj procjenjuje sljedeće:

| (a) | način na koji bi se postupalo s dioničarima i vjerovnicima u odnosu na koje su izvršene mjere sanacije ili na koje je primijenjen odgovarajući sustav osiguranja depozita da je za subjekt pokrenut redovni postupak u slučaju insolventnosti na datum odluke o sanaciji, ne uzimajući u obzir moguće pružanje izvanredne javne financijske potpore; |
| --- | --- |

(a)

način na koji bi se postupalo s dioničarima i vjerovnicima u odnosu na koje su izvršene mjere sanacije ili na koje je primijenjen odgovarajući sustav osiguranja depozita da je za subjekt pokrenut redovni postupak u slučaju insolventnosti na datum odluke o sanaciji, ne uzimajući u obzir moguće pružanje izvanredne javne financijske potpore;

| (b) | vrijednost restrukturiranih tražbina nakon primjene bail-in instrumenta ili drugih instrumenata sanacije i sanacijskih ovlasti ili vrijednost drugih prihoda koje su primili dioničari i vjerovnici na datum odnosno datume konkretnog postupanja, diskontirana na datum odluke o sanaciji ako se to smatra potrebnim za osiguranje pravedne usporedbe s postupanjem iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

vrijednost restrukturiranih tražbina nakon primjene bail-in instrumenta ili drugih instrumenata sanacije i sanacijskih ovlasti ili vrijednost drugih prihoda koje su primili dioničari i vjerovnici na datum odnosno datume konkretnog postupanja, diskontirana na datum odluke o sanaciji ako se to smatra potrebnim za osiguranje pravedne usporedbe s postupanjem iz točke (a);

| (c) | premašuje li rezultat postupanja iz točke (a) rezultat vrijednosti iz točke (b) za svakog vjerovnika u skladu s redoslijedom prvenstva u redovnom postupku u slučaju insolventnosti utvrđenim u skladu s člankom 2. |
| --- | --- |

(c)

premašuje li rezultat postupanja iz točke (a) rezultat vrijednosti iz točke (b) za svakog vjerovnika u skladu s redoslijedom prvenstva u redovnom postupku u slučaju insolventnosti utvrđenim u skladu s člankom 2.

Članak 4.

Utvrđivanje postupanja s dioničarima i vjerovnicima u redovnom postupku u slučaju insolventnosti

1.   Metodologija za provedbu vrednovanja na temelju članka 3. točke (a) ograničena je na utvrđivanje diskontiranog iznosa očekivanih novčanih tokova u redovnom postupku u slučaju insolventnosti.

2.   Očekivani novčani tokovi diskontiraju se po stopi odnosno stopama koje odražavaju, prema potrebi, vremenski raspored povezan s očekivanim novčanim tokovima, prevladavajuće okolnosti na datum odluke o sanaciji, nerizične kamatne stope, premije rizika za slične financijske instrumente koje izdaju slični subjekti, tržišne uvjete ili diskontne stope koje primjenjuju potencijalni stjecatelji te druge relevantne značajke elemenata koji se vrednuju („relevantna diskontna stopa”). Relevantna diskontna stopa ne primjenjuje se ako su u primjenjivom pravu ili praksi u području insolventnosti određene posebne stope, ako su one relevantne za potrebe vrednovanja.

3.   Pri određivanju diskontiranog iznosa očekivanih novčanih tokova u redovnom postupku u slučaju insolventnosti procjenitelj uzima u obzir sljedeće:

| (a) | primjenjivo pravo i praksu u području insolventnosti u relevantnoj jurisdikciji, koje može utjecati na čimbenike poput očekivanog razdoblja otuđenja ili stopa naplate; |
| --- | --- |

(a)

primjenjivo pravo i praksu u području insolventnosti u relevantnoj jurisdikciji, koje može utjecati na čimbenike poput očekivanog razdoblja otuđenja ili stopa naplate;

| (b) | troškove administracije, transakcija, održavanja, otuđenja i ostale troškove za koje se može razumno predvidjeti da bi ih stečajni upravitelj ili upravitelj u postupku insolventnosti mogao snositi te troškove financiranja; |
| --- | --- |

(b)

troškove administracije, transakcija, održavanja, otuđenja i ostale troškove za koje se može razumno predvidjeti da bi ih stečajni upravitelj ili upravitelj u postupku insolventnosti mogao snositi te troškove financiranja;

| (c) | informacije o nedavnim prošlim predmetima u postupku insolventnosti sličnih subjekata, ako su dostupne i relevantne. |
| --- | --- |

(c)

informacije o nedavnim prošlim predmetima u postupku insolventnosti sličnih subjekata, ako su dostupne i relevantne.

4.   U slučaju imovine kojom se trguje na aktivnom tržištu procjenitelj upotrebljava opaženu cijenu, osim ako posebne okolnosti sprečavaju utrživost imovine subjekta, primjerice koncentracija, zasićenje i dubina tržišta.

5.   U slučaju imovine kojom se ne trguje na aktivnom tržištu procjenitelj pri određivanju iznosa i vremenskog rasporeda očekivanih novčanih tokova uzima u obzir niz čimbenika, uključujući sljedeće:

| (a) | cijene opažene na aktivnim tržištima na kojima se trguje sličnom imovinom; |
| --- | --- |

(a)

cijene opažene na aktivnim tržištima na kojima se trguje sličnom imovinom;

| (b) | cijene opažene u redovnom postupku u slučaju insolventnosti ili drugim transakcijama u kriznoj situaciji koje uključuju imovinu slične vrste i stanja; |
| --- | --- |

(b)

cijene opažene u redovnom postupku u slučaju insolventnosti ili drugim transakcijama u kriznoj situaciji koje uključuju imovinu slične vrste i stanja;

| (c) | cijene opažene u transakcijama koje uključuju prodaju poslovanja ili prijenos na prijelaznu instituciju ili subjekt za upravljanje imovinom u kontekstu sanacije koja se odnosi na slične subjekte; |
| --- | --- |

(c)

cijene opažene u transakcijama koje uključuju prodaju poslovanja ili prijenos na prijelaznu instituciju ili subjekt za upravljanje imovinom u kontekstu sanacije koja se odnosi na slične subjekte;

| (d) | vjerojatnost da će imovina dovesti do neto novčanih priljeva u redovnom postupku u slučaju insolventnosti; |
| --- | --- |

(d)

vjerojatnost da će imovina dovesti do neto novčanih priljeva u redovnom postupku u slučaju insolventnosti;

| (e) | očekivane tržišne uvjete u okviru razdoblja otuđenja, uključujući dubinu tržišta i sposobnost tržišta za razmjenu relevantnog volumena imovine u tom razdoblju; i |
| --- | --- |

(e)

očekivane tržišne uvjete u okviru razdoblja otuđenja, uključujući dubinu tržišta i sposobnost tržišta za razmjenu relevantnog volumena imovine u tom razdoblju; i

| (f) | činjenicu da duljina određenog razdoblja otuđenja odražava implikacije primjenjivog prava u području insolventnosti, uključujući očekivano trajanje postupka likvidacije ili značajke relevantne imovine. |
| --- | --- |

(f)

činjenicu da duljina određenog razdoblja otuđenja odražava implikacije primjenjivog prava u području insolventnosti, uključujući očekivano trajanje postupka likvidacije ili značajke relevantne imovine.

6.   Procjenitelj uzima u obzir je li financijsko stanje subjekta moglo utjecati na očekivane novčane tokove, uključujući ograničenja u pogledu sposobnosti upravitelja da pregovara o uvjetima s potencijalnim kupcima.

7.   Ako je moguće te podložno primjenjivim odredbama mjerodavnog okvira za insolventnost, novčani tokovi odražavaju ugovorna, zakonska ili druga prava vjerovnika ili redovne prakse u slučaju redovnog postupka insolventnosti.

8.   Hipotetski prihodi utvrđeni vrednovanjem dodjeljuju se dioničarima i vjerovnicima u skladu s njihovim redoslijedom prvenstva na temelju primjenjivog prava u području insolventnosti, kako je predviđeno člankom 3.

9.   U svrhu utvrđivanja neosiguranog iznosa tražbina povezanih s izvedenicama u okviru postupka insolventnosti procjenitelj primjenjuje metodologije utvrđene Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2016/1401 (4) u mjeri u kojoj je to u skladu s pravom i praksom u području insolventnosti.

Članak 5.

Utvrđivanje konkretnog postupanja s dioničarima i vjerovnicima u postupku sanacije

1.   Procjenitelj utvrđuje sve nepodmirene tražbine nakon otpisa ili konverzije instrumenata kapitala i provedbe mjera sanacije i te tražbine raspoređuje na pravne i fizičke osobe koje su bile dioničari i vjerovnici subjekta na datum odluke o sanaciji. Osim ako pravne i fizičke osobe koje su na datum odluke o sanaciji bile dioničari i vjerovnici subjekta prime novčanu odštetu kao rezultat sanacije, procjenitelj utvrđuje konkretno postupanje s njima u skladu sa stavcima od 2. do 4.

2.   Ako pravne i fizičke osobe koje su bili dioničari i vjerovnici subjekta na datum odluke o sanaciji prime odštetu u obliku vlasničkih instrumenata kao rezultat sanacije, procjenitelj utvrđuje konkretno postupanje s njima tako što osigurava procjenu ukupne vrijednosti dionica koje su prenesene ili izdane kao naknada imateljima konvertiranih instrumenata kapitala ili vjerovnicima u bail-inu. Ta se procjena može temeljiti na tržišnoj cijeni procijenjenoj na temelju opće prihvaćenih metodologija vrednovanja.

3.   Ako pravne i fizičke osobe koje su bile dioničari i vjerovnici subjekta na datum odluke o sanaciji prime odštetu u obliku dužničkih instrumenata kao rezultat sanacije, procjenitelj utvrđuje konkretno postupanje uzimajući u obzir čimbenike kao što su promjene u ugovornim novčanim tokovima kao rezultat otpisa ili konverzije ili provedbe drugih mjera sanacije, te relevantnu diskontnu stopu.

4.   Za svaku nepodmirenu obvezu procjenitelj može uzeti u obzir cijene opažene na aktivnim tržištima za jednake ili slične instrumente koje izdaje subjekt u sanaciji ili drugi slični subjekti, ako su te cijene dostupne te u kombinaciji s drugim čimbenicima navedenima u stavcima 2. i 3.

Članak 6.

Izvješće o vrednovanju

Procjenitelj izrađuje izvješće o vrednovanju za sanacijsko tijelo, koje uključuje barem sljedeće elemente:

| (a) | sažetak vrednovanja, uključujući raspone vrednovanja te izvore nepouzdanosti vrednovanja; |
| --- | --- |

(a)

sažetak vrednovanja, uključujući raspone vrednovanja te izvore nepouzdanosti vrednovanja;

| (b) | objašnjenje ključnih primijenjenih metodologija i pretpostavki te mjere u kojoj njihov izbor utječe na vrednovanje; |
| --- | --- |

(b)

objašnjenje ključnih primijenjenih metodologija i pretpostavki te mjere u kojoj njihov izbor utječe na vrednovanje;

| (c) | objašnjenje, ako je moguće, razloga zbog kojih se vrednovanje razlikuje od drugih relevantnih vrednovanja, uključujući vrednovanja za potrebe sanacije provedena u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2018/345, ili od drugih regulatornih ili računovodstvenih vrednovanja. |
| --- | --- |

(c)

objašnjenje, ako je moguće, razloga zbog kojih se vrednovanje razlikuje od drugih relevantnih vrednovanja, uključujući vrednovanja za potrebe sanacije provedena u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2018/345, ili od drugih regulatornih ili računovodstvenih vrednovanja.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 190.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1075 оd 23. ožujka 2016. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se pobliže određuju sadržaj planova oporavka, planova sanacije i planova sanacije grupe, minimalni kriteriji koje nadležno tijelo treba procijeniti u pogledu planova oporavka i planova oporavka grupe, uvjeti za financijsku potporu grupe, zahtjevi za neovisne procjenitelje, ugovorno priznavanje ovlasti otpisa i konverzije, postupci i sadržaj zahtjeva u pogledu obavješćivanja i obavijesti o suspenziji te operativno funkcioniranje sanacijskih kolegija (SL L 184, 8.7.2016., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo) te o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1401 оd 23. svibnja 2016. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava u vezi s regulatornim tehničkim standardima za metodologije i načela o vrednovanju obveza koje proizlaze iz izvedenica (SL L 228, 23.8.2016., str. 7.).

4

---

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/8

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/345

оd 14. studenoga 2017.

o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji koji se odnose na metodologiju za procjenu vrijednosti imovine i obveza institucija ili subjekata

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava (1), a posebno njezin članak 36. stavak 15.,

budući da:

| (1) | U slučaju sanacije važno je razlikovati, s jedne strane, početno vrednovanje kojim se utvrđuje jesu li ispunjeni uvjeti za otpis i konverziju instrumenata kapitala odnosno uvjeti za sanaciju i, s druge strane, naknadno vrednovanje, koje je osnova za odluku o primjeni jednog ili više instrumenata sanacije. Kad je riječ o početnom vrednovanju, primjereno je osigurati pravedno i realistično vrednovanje imovine i obveza subjekta kada se utvrđuje jesu li ispunjeni uvjeti za sanaciju, odnosno za otpis ili konverziju instrumenata kapitala. Za potrebe naknadnog vrednovanja, kojim se dobivaju informacije za donošenje odluke o mjerama sanacije, važno je osigurati da se vrednovanje imovine i obveza subjekta, na temelju kojeg se odabiru mjere sanacije i određuje razmjer potencijalnog otpisa ili konverzije instrumenata kapitala u trenutku neodrživosti, temelji na pravednim, opreznim i realističnim pretpostavkama. |
| --- | --- |

(1)

U slučaju sanacije važno je razlikovati, s jedne strane, početno vrednovanje kojim se utvrđuje jesu li ispunjeni uvjeti za otpis i konverziju instrumenata kapitala odnosno uvjeti za sanaciju i, s druge strane, naknadno vrednovanje, koje je osnova za odluku o primjeni jednog ili više instrumenata sanacije. Kad je riječ o početnom vrednovanju, primjereno je osigurati pravedno i realistično vrednovanje imovine i obveza subjekta kada se utvrđuje jesu li ispunjeni uvjeti za sanaciju, odnosno za otpis ili konverziju instrumenata kapitala. Za potrebe naknadnog vrednovanja, kojim se dobivaju informacije za donošenje odluke o mjerama sanacije, važno je osigurati da se vrednovanje imovine i obveza subjekta, na temelju kojeg se odabiru mjere sanacije i određuje razmjer potencijalnog otpisa ili konverzije instrumenata kapitala u trenutku neodrživosti, temelji na pravednim, opreznim i realističnim pretpostavkama.

| (2) | Kako bi se osiguralo pravedno, oprezno i realistično vrednovanje, važno je da se prije bilo koje mjere sanacije ili prije izvršenja ovlasti za otpis ili konverziju instrumenata kapitala u trenutku neodrživosti tim vrednovanjem procijeni učinak događaja i različitih mjera koje bi sanacijsko tijelo moglo poduzeti. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se osiguralo pravedno, oprezno i realistično vrednovanje, važno je da se prije bilo koje mjere sanacije ili prije izvršenja ovlasti za otpis ili konverziju instrumenata kapitala u trenutku neodrživosti tim vrednovanjem procijeni učinak događaja i različitih mjera koje bi sanacijsko tijelo moglo poduzeti.

| (3) | Procjenitelj bi trebao imati pristup svim izvorima relevantnih informacija i stručnih znanja, kao što su interne evidencije, sustavi i modeli institucije. Sanacijsko bi tijelo u okviru procjene mogućnosti sanacije na temelju članka 15. Direktive 2014/59/EU trebalo procijeniti interne kapacitete i sustave koji bi bili potpora vrednovanju za potrebe sanacije. Procjenitelju bi trebalo biti dopušteno i sklapanje sporazuma o savjetovanju ili uslugama stručnjaka. Savjetovanje ili usluge stručnjaka mogli bi biti bitni primjerice za procjenu razlike u postupanju na temelju članka 36. stavka 8. Direktive 2014/59/EU. Stoga bi sanacijsko tijelo trebalo biti uvjereno da pri sastavljanju takvog popisa procjenitelj ima pristup popisu svih tražbina, uključujući i uvjetne tražbine protiv subjekta, koje su razvrstane prema pravima i redoslijedu prvenstva u redovnom postupku u slučaju insolventnosti, ili odgovarajućim uslugama pravnih stručnjaka. |
| --- | --- |

(3)

Procjenitelj bi trebao imati pristup svim izvorima relevantnih informacija i stručnih znanja, kao što su interne evidencije, sustavi i modeli institucije. Sanacijsko bi tijelo u okviru procjene mogućnosti sanacije na temelju članka 15. Direktive 2014/59/EU trebalo procijeniti interne kapacitete i sustave koji bi bili potpora vrednovanju za potrebe sanacije. Procjenitelju bi trebalo biti dopušteno i sklapanje sporazuma o savjetovanju ili uslugama stručnjaka. Savjetovanje ili usluge stručnjaka mogli bi biti bitni primjerice za procjenu razlike u postupanju na temelju članka 36. stavka 8. Direktive 2014/59/EU. Stoga bi sanacijsko tijelo trebalo biti uvjereno da pri sastavljanju takvog popisa procjenitelj ima pristup popisu svih tražbina, uključujući i uvjetne tražbine protiv subjekta, koje su razvrstane prema pravima i redoslijedu prvenstva u redovnom postupku u slučaju insolventnosti, ili odgovarajućim uslugama pravnih stručnjaka.

| (4) | Propast ili vjerojatnu propast subjekta može utvrditi nadležno tijelo ili sanacijsko tijelo u skladu s uvjetima iz članka 32. stavka 1. točke (a) Direktive 2014/59/EU. Za potrebe utvrđivanja propasti ili vjerojatne propasti institucije nadležno tijelo trebalo bi razmotriti vrednovanje iz poglavlja II. ove Uredbe, ako je ono već dostupno, i trebalo bi uzeti u obzir smjernice Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) na temelju članka 32. stavka 6. Direktive 2014/59/EU kojima se promiče konvergencija postupanja pri utvrđivanju tih uvjeta za sanaciju. |
| --- | --- |

(4)

Propast ili vjerojatnu propast subjekta može utvrditi nadležno tijelo ili sanacijsko tijelo u skladu s uvjetima iz članka 32. stavka 1. točke (a) Direktive 2014/59/EU. Za potrebe utvrđivanja propasti ili vjerojatne propasti institucije nadležno tijelo trebalo bi razmotriti vrednovanje iz poglavlja II. ove Uredbe, ako je ono već dostupno, i trebalo bi uzeti u obzir smjernice Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) na temelju članka 32. stavka 6. Direktive 2014/59/EU kojima se promiče konvergencija postupanja pri utvrđivanju tih uvjeta za sanaciju.

| (5) | Vrednovanja koja se provode kako bi se nadležnom ili sanacijskom tijelu osigurale informacije na temelju kojih ono utvrđuje jesu li ispunjeni uvjeti za sanaciju odnosno za otpis ili konverziju instrumenata kapitala trebala bi biti usklađena s primjenjivim računovodstvenim i bonitetnim regulatornim okvirom. Procjenitelj bi međutim trebao moći odstupiti od pretpostavki subjektova upravljačkog tijela na temelju kojih su izrađeni financijski izvještaji, ako je to odstupanje u skladu s primjenjivim računovodstvenim i bonitetnim regulatornim okvirom. Ako se odstupi od tih pretpostavki, vrednovanje bi trebalo poduprijeti najboljim dostupnim informacijama i ono bi trebalo biti usklađeno s postojećim nadzornim smjernicama ili drugim općepriznatim izvorima tumačenja računovodstvenih standarda, kako bi se osiguralo pravedno i realistično prezentiranje subjektova financijskog položaja. |
| --- | --- |

(5)

Vrednovanja koja se provode kako bi se nadležnom ili sanacijskom tijelu osigurale informacije na temelju kojih ono utvrđuje jesu li ispunjeni uvjeti za sanaciju odnosno za otpis ili konverziju instrumenata kapitala trebala bi biti usklađena s primjenjivim računovodstvenim i bonitetnim regulatornim okvirom. Procjenitelj bi međutim trebao moći odstupiti od pretpostavki subjektova upravljačkog tijela na temelju kojih su izrađeni financijski izvještaji, ako je to odstupanje u skladu s primjenjivim računovodstvenim i bonitetnim regulatornim okvirom. Ako se odstupi od tih pretpostavki, vrednovanje bi trebalo poduprijeti najboljim dostupnim informacijama i ono bi trebalo biti usklađeno s postojećim nadzornim smjernicama ili drugim općepriznatim izvorima tumačenja računovodstvenih standarda, kako bi se osiguralo pravedno i realistično prezentiranje subjektova financijskog položaja.

| (6) | Primjereno je imati pravila kojima se osigurava pravedno, oprezno i realistično vrednovanje na temelju kojeg se dobivaju informacije za odabir i planiranje mjera sanacije ili za utvrđivanje razmjera otpisa i konverzije instrumenata kapitala u trenutku neodrživosti, kako bi se osiguralo potpuno priznavanje svih gubitaka u trenutku primjene instrumenata sanacije ili izvršenja ovlasti za otpis ili konverziju relevantnih instrumenata kapitala. Za konkretne mjere sanacije koje sanacijsko tijelo razmatra trebalo bi odabrati najprimjereniju osnovicu za mjerenje (sadašnja vrijednost ili prodajna vrijednost). |
| --- | --- |

(6)

Primjereno je imati pravila kojima se osigurava pravedno, oprezno i realistično vrednovanje na temelju kojeg se dobivaju informacije za odabir i planiranje mjera sanacije ili za utvrđivanje razmjera otpisa i konverzije instrumenata kapitala u trenutku neodrživosti, kako bi se osiguralo potpuno priznavanje svih gubitaka u trenutku primjene instrumenata sanacije ili izvršenja ovlasti za otpis ili konverziju relevantnih instrumenata kapitala. Za konkretne mjere sanacije koje sanacijsko tijelo razmatra trebalo bi odabrati najprimjereniju osnovicu za mjerenje (sadašnja vrijednost ili prodajna vrijednost).

| (7) | Primjereno je da se vrednovanjima na temelju kojih se dobivaju informacije za odabir i planiranje mjera sanacije ili za utvrđivanje razmjera otpisa i konverzije instrumenata kapitala u trenutku neodrživosti procijeni ekonomska, a ne računovodstvena vrijednost. Pri tim bi vrednovanjima trebalo razmotriti sadašnju vrijednost novčanih tokova koje subjekt može opravdano očekivati, čak i ako to nalaže odstupanje od računovodstvenog ili bonitetnog okvira za vrednovanje. |
| --- | --- |

(7)

Primjereno je da se vrednovanjima na temelju kojih se dobivaju informacije za odabir i planiranje mjera sanacije ili za utvrđivanje razmjera otpisa i konverzije instrumenata kapitala u trenutku neodrživosti procijeni ekonomska, a ne računovodstvena vrijednost. Pri tim bi vrednovanjima trebalo razmotriti sadašnju vrijednost novčanih tokova koje subjekt može opravdano očekivati, čak i ako to nalaže odstupanje od računovodstvenog ili bonitetnog okvira za vrednovanje.

| (8) | Vrednovanja na temelju kojih se dobivaju informacije za odabir i planiranje mjera sanacije trebala bi pokazati da je od imovine koja se nastavlja držati moguće ostvariti novčane tokove, ali bi ipak trebalo uzeti u obzir potencijalne učinke sanacije na buduće novčane tokove te pravedne, oprezne i realistične pretpostavke o stopama neispunjenja obveza i ozbiljnosti gubitaka. Osim toga, da bi mogao utvrditi vrijednosti dionica nakon konverzije, procjenitelj bi trebao moći uzeti u obzir i opravdanu očekivanu vrijednost franšize. |
| --- | --- |

(8)

Vrednovanja na temelju kojih se dobivaju informacije za odabir i planiranje mjera sanacije trebala bi pokazati da je od imovine koja se nastavlja držati moguće ostvariti novčane tokove, ali bi ipak trebalo uzeti u obzir potencijalne učinke sanacije na buduće novčane tokove te pravedne, oprezne i realistične pretpostavke o stopama neispunjenja obveza i ozbiljnosti gubitaka. Osim toga, da bi mogao utvrditi vrijednosti dionica nakon konverzije, procjenitelj bi trebao moći uzeti u obzir i opravdanu očekivanu vrijednost franšize.

| (9) | S druge strane, ako subjekt nema kapaciteta za držanje imovine ili ako se smatra da je imovinu potrebno ili primjereno prodati radi ostvarenja ciljeva sanacije, vrednovanje bi trebalo pokazati da bi se ti novčani tokovi mogli ostvariti prodajom imovine, obveza ili linija poslovanja, što se procjenjuje tijekom utvrđenog razdoblja prodaje. |
| --- | --- |

(9)

S druge strane, ako subjekt nema kapaciteta za držanje imovine ili ako se smatra da je imovinu potrebno ili primjereno prodati radi ostvarenja ciljeva sanacije, vrednovanje bi trebalo pokazati da bi se ti novčani tokovi mogli ostvariti prodajom imovine, obveza ili linija poslovanja, što se procjenjuje tijekom utvrđenog razdoblja prodaje.

| (10) | Prodajnu vrijednost trebalo bi općenito tumačiti kao ekvivalent dostupne tržišne cijene koja bi se na tržištu mogla dobiti za određenu imovinu ili skupinu imovine i koja može biti na odgovarajući način umanjena s obzirom na količinu imovine koja se prenosi. Procjenitelj bi međutim, ako je to primjereno s obzirom na mjere koje se poduzimaju u okviru programa sanacije, trebao moći utvrditi prodajnu vrijednost smanjenjem dostupne tržišne cijene za potencijalni popust za ubrzanu prodaju. Ako nema likvidnog tržišta za imovinu, prodajnu bi vrijednost trebalo utvrditi na temelju dostupnih cijena na tržištima na kojima se trguje sličnom imovinom ili na temelju modela izračuna u kojima se primjenjuju dostupni tržišni parametri i, ako je primjereno, popusti zbog nelikvidnosti. Ako se razmatra prodaja poslovanja ili primjena instrumenta prijelazne institucije, pri utvrđivanju prodajne vrijednosti može se uzeti u obzir opravdano očekivana vrijednost franšize. |
| --- | --- |

(10)

Prodajnu vrijednost trebalo bi općenito tumačiti kao ekvivalent dostupne tržišne cijene koja bi se na tržištu mogla dobiti za određenu imovinu ili skupinu imovine i koja može biti na odgovarajući način umanjena s obzirom na količinu imovine koja se prenosi. Procjenitelj bi međutim, ako je to primjereno s obzirom na mjere koje se poduzimaju u okviru programa sanacije, trebao moći utvrditi prodajnu vrijednost smanjenjem dostupne tržišne cijene za potencijalni popust za ubrzanu prodaju. Ako nema likvidnog tržišta za imovinu, prodajnu bi vrijednost trebalo utvrditi na temelju dostupnih cijena na tržištima na kojima se trguje sličnom imovinom ili na temelju modela izračuna u kojima se primjenjuju dostupni tržišni parametri i, ako je primjereno, popusti zbog nelikvidnosti. Ako se razmatra prodaja poslovanja ili primjena instrumenta prijelazne institucije, pri utvrđivanju prodajne vrijednosti može se uzeti u obzir opravdano očekivana vrijednost franšize.

| (11) | Da bi se osigurala usklađenost procjene, koja se zahtijeva člankom 36. stavkom 8. Direktive 2014/59/EU, očekivanog postupanja prema svakom razredu dioničara i vjerovnika da se institucija ili subjekt likvidira u redovnom postupku u slučaju insolventnosti i vrednovanja nakon sanacije na temelju članka 74. te direktive, važno je da procjenitelj prema potrebi primjenjuje kriterije utvrđene za to vrednovanje. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se osigurala usklađenost procjene, koja se zahtijeva člankom 36. stavkom 8. Direktive 2014/59/EU, očekivanog postupanja prema svakom razredu dioničara i vjerovnika da se institucija ili subjekt likvidira u redovnom postupku u slučaju insolventnosti i vrednovanja nakon sanacije na temelju članka 74. te direktive, važno je da procjenitelj prema potrebi primjenjuje kriterije utvrđene za to vrednovanje.

| (12) | U privremeno vrednovanje u skladu s člankom 36. stavkom 9. Direktive 2014/59/EU koje je osnova za odluku o poduzimanju odgovarajuće mjere sanacije trebalo bi uključiti zaštitni sloj kojim se utvrđuje približna vrijednost iznosa dodatnih gubitaka. Taj bi se zaštitni sloj trebao temeljiti na pravednoj, opreznoj i realističnoj procjeni tih dodatnih gubitaka. Odluke i pretpostavke na kojima se temelji izračun zaštitnog sloja trebalo bi na odgovarajući način objasniti i obrazložiti u izvješću o vrednovanju. |
| --- | --- |

(12)

U privremeno vrednovanje u skladu s člankom 36. stavkom 9. Direktive 2014/59/EU koje je osnova za odluku o poduzimanju odgovarajuće mjere sanacije trebalo bi uključiti zaštitni sloj kojim se utvrđuje približna vrijednost iznosa dodatnih gubitaka. Taj bi se zaštitni sloj trebao temeljiti na pravednoj, opreznoj i realističnoj procjeni tih dodatnih gubitaka. Odluke i pretpostavke na kojima se temelji izračun zaštitnog sloja trebalo bi na odgovarajući način objasniti i obrazložiti u izvješću o vrednovanju.

| (13) | Procjenitelj bi pri vrednovanju iz članka 36. stavka 15. točaka (a) i (c) Direktive 2014/59/EU trebao objasniti i obrazložiti ključne pretpostavke, nepouzdanost i osjetljivost vrednovanja u odnosu na te ključne pretpostavke i nepouzdanost. Ako su procjenitelju poznate značajne razlike između pretpostavki primijenjenih pri vrednovanju i pretpostavki na kojima se temelje računovodstvene ili regulatorne informacije, te bi razlike trebalo uključiti u izvješće o vrednovanju. Procjenitelj bi u tom izvješću trebao zabilježiti i sve dodatne informacije koje bi prema njegovu mišljenju bile korisne sanacijskom tijelu. |
| --- | --- |

(13)

Procjenitelj bi pri vrednovanju iz članka 36. stavka 15. točaka (a) i (c) Direktive 2014/59/EU trebao objasniti i obrazložiti ključne pretpostavke, nepouzdanost i osjetljivost vrednovanja u odnosu na te ključne pretpostavke i nepouzdanost. Ako su procjenitelju poznate značajne razlike između pretpostavki primijenjenih pri vrednovanju i pretpostavki na kojima se temelje računovodstvene ili regulatorne informacije, te bi razlike trebalo uključiti u izvješće o vrednovanju. Procjenitelj bi u tom izvješću trebao zabilježiti i sve dodatne informacije koje bi prema njegovu mišljenju bile korisne sanacijskom tijelu.

| (14) | Kriteriji utvrđeni ovom Uredbom trebali bi biti utvrđeni isključivo za vrednovanja koja se provode na temelju članka 36. Direktive 2014/59/EU. Tim kriterijima ne bi trebalo zamijeniti ni izmijeniti računovodstvena načela i standarde ili bonitetni regulatorni okvir koji se na subjekte primjenjuje izvan konteksta sanacije. Trebalo bi međutim biti moguće iskoristiti informacije dobivene vrednovanjem kako bi se utvrdilo je li subjekt možda pogrešno primijenio računovodstvene standarde ili bonitetni regulatorni okvir ili kako bi se utvrdile promjene subjektovih računovodstvenih politika, pretpostavki ili prosudbi na kojima se temeljilo mjerenje imovine i obveza. Primjerice, te bi okolnosti trebalo uzeti u obzir pri izradi ažurirane bilance u skladu s člankom 36. stavkom 6. Direktive 2014/59/EU. Procjenitelj bi u tu svrhu trebao na odgovarajući način objasniti razlike između postojeće i ažurirane bilance. |
| --- | --- |

(14)

Kriteriji utvrđeni ovom Uredbom trebali bi biti utvrđeni isključivo za vrednovanja koja se provode na temelju članka 36. Direktive 2014/59/EU. Tim kriterijima ne bi trebalo zamijeniti ni izmijeniti računovodstvena načela i standarde ili bonitetni regulatorni okvir koji se na subjekte primjenjuje izvan konteksta sanacije. Trebalo bi međutim biti moguće iskoristiti informacije dobivene vrednovanjem kako bi se utvrdilo je li subjekt možda pogrešno primijenio računovodstvene standarde ili bonitetni regulatorni okvir ili kako bi se utvrdile promjene subjektovih računovodstvenih politika, pretpostavki ili prosudbi na kojima se temeljilo mjerenje imovine i obveza. Primjerice, te bi okolnosti trebalo uzeti u obzir pri izradi ažurirane bilance u skladu s člankom 36. stavkom 6. Direktive 2014/59/EU. Procjenitelj bi u tu svrhu trebao na odgovarajući način objasniti razlike između postojeće i ažurirane bilance.

| (15) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je EBA dostavila Komisiji. |
| --- | --- |

(15)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je EBA dostavila Komisiji.

| (16) | EBA je provela otvorena javna savjetovanja o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(16)

EBA je provela otvorena javna savjetovanja o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „vrednovanje” znači procjena vrijednosti imovine i obveza subjekta koju procjenitelj izrađuje u skladu s člankom 36. stavkom 1. Direktive 2014/59/EU ili privremeno vrednovanje koje provodi sanacijsko tijelo ili procjenitelj, ovisno o slučaju, u skladu s člankom 36. stavkom 2. odnosno stavkom 9. te direktive; |
| --- | --- |

(a)

„vrednovanje” znači procjena vrijednosti imovine i obveza subjekta koju procjenitelj izrađuje u skladu s člankom 36. stavkom 1. Direktive 2014/59/EU ili privremeno vrednovanje koje provodi sanacijsko tijelo ili procjenitelj, ovisno o slučaju, u skladu s člankom 36. stavkom 2. odnosno stavkom 9. te direktive;

| (b) | „procjenitelj” znači neovisni procjenitelj u smislu članka 38. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1075 (3) ili sanacijsko tijelo, kada ono provodi privremeno vrednovanje u skladu s člankom 36. stavcima 2. i 9. Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(b)

„procjenitelj” znači neovisni procjenitelj u smislu članka 38. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1075 (3) ili sanacijsko tijelo, kada ono provodi privremeno vrednovanje u skladu s člankom 36. stavcima 2. i 9. Direktive 2014/59/EU;

3

| (c) | „subjekt” znači institucija ili subjekt iz članka 1. stavka 1. točaka (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(c)

„subjekt” znači institucija ili subjekt iz članka 1. stavka 1. točaka (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU;

| (d) | „fer vrijednost” znači cijena koja bi se ostvarila prodajom imovine ili prijenosom obveze u uobičajenoj transakciji između sudionika na tržištu na datum vrednovanja, kako je definirano u relevantnom računovodstvenom okviru; |
| --- | --- |

(d)

„fer vrijednost” znači cijena koja bi se ostvarila prodajom imovine ili prijenosom obveze u uobičajenoj transakciji između sudionika na tržištu na datum vrednovanja, kako je definirano u relevantnom računovodstvenom okviru;

| (e) | „sadašnja vrijednost” znači sadašnja vrijednost novčanih tokova, diskontirana po odgovarajućoj stopi, koje subjekt pod pravednim, opreznim i realističnim pretpostavkama može opravdano očekivati od zadržavanja određene imovine i obveza, uzimajući u obzir čimbenike koji utječu na ponašanje potrošača ili drugih ugovornih strana, ili druge parametre vrednovanja u kontekstu sanacije; |
| --- | --- |

(e)

„sadašnja vrijednost” znači sadašnja vrijednost novčanih tokova, diskontirana po odgovarajućoj stopi, koje subjekt pod pravednim, opreznim i realističnim pretpostavkama može opravdano očekivati od zadržavanja određene imovine i obveza, uzimajući u obzir čimbenike koji utječu na ponašanje potrošača ili drugih ugovornih strana, ili druge parametre vrednovanja u kontekstu sanacije;

| (f) | „prodajna vrijednost” znači osnovica za mjerenje iz članka 12. stavka 5.; |
| --- | --- |

(f)

„prodajna vrijednost” znači osnovica za mjerenje iz članka 12. stavka 5.;

| (g) | „vrijednost franšize” znači neto sadašnja vrijednost novčanih tokova koji se mogu opravdano očekivati kao rezultat održavanja i obnove imovine i obveza ili poslovanja i uključuje učinak poslovnih prilika, ovisno o slučaju, uključujući i one koje proizlaze iz različitih mjera sanacije koje je procjenitelj procijenio. Vrijednost franšize može biti veća ili manja od vrijednosti koja proizlazi iz ugovornih uvjeta za imovinu i obveze na datum vrednovanja; |
| --- | --- |

(g)

„vrijednost franšize” znači neto sadašnja vrijednost novčanih tokova koji se mogu opravdano očekivati kao rezultat održavanja i obnove imovine i obveza ili poslovanja i uključuje učinak poslovnih prilika, ovisno o slučaju, uključujući i one koje proizlaze iz različitih mjera sanacije koje je procjenitelj procijenio. Vrijednost franšize može biti veća ili manja od vrijednosti koja proizlazi iz ugovornih uvjeta za imovinu i obveze na datum vrednovanja;

| (h) | „vrijednost dionica” znači procijenjena tržišna cijena za dionice koje su prenesene ili izdane koja proizlazi iz primjene općeprihvaćenih metodologija vrednovanja. Ovisno o prirodi imovine ili poslovanja, vrijednost dionica može uključivati i vrijednost franšize; |
| --- | --- |

(h)

„vrijednost dionica” znači procijenjena tržišna cijena za dionice koje su prenesene ili izdane koja proizlazi iz primjene općeprihvaćenih metodologija vrednovanja. Ovisno o prirodi imovine ili poslovanja, vrijednost dionica može uključivati i vrijednost franšize;

| (i) | „osnovica za mjerenje” znači pristup za utvrđivanje novčanih iznosa kojima procjenitelj prezentira imovinu ili obveze; |
| --- | --- |

(i)

„osnovica za mjerenje” znači pristup za utvrđivanje novčanih iznosa kojima procjenitelj prezentira imovinu ili obveze;

| (j) | „datum sanacije” znači datum donošenja odluke o sanaciji u skladu s člankom 82. Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(j)

„datum sanacije” znači datum donošenja odluke o sanaciji u skladu s člankom 82. Direktive 2014/59/EU.

Članak 2.

Opći kriteriji

1.   Procjenitelj pri vrednovanju uzima u obzir okolnosti koje utječu na očekivane novčane tokove od imovine i obveza te diskontne stope koje se primjenjuju na imovinu i obveze i nastoji pravedno prezentirati financijski položaj subjekta u kontekstu prilika i rizika kojima je izložen.

2.   Procjenitelj objavljuje i obrazlaže ključne pretpostavke primijenjene pri vrednovanju. Pri vrednovanju su sva značajna odstupanja od pretpostavki koje je upravljačko tijelo subjekta primijenilo pri izradi financijskih izvještaja i izračunu regulatornog kapitala i kapitalnih zahtjeva subjekta popraćena najboljim dostupnim informacijama.

3.   Procjenitelj iznosi najbolju procjenu jednim brojem određene imovine, obveze ili kombinacije imovine i obveza. Prema potrebi, rezultati vrednovanja dostavljaju se i u obliku raspona vrijednosti.

4.   Kriteriji za mjerenje pojedinačne imovine i obveza subjekta utvrđeni ovom Uredbom primjenjuju se, ovisno o okolnostima, i na mjerenje portfelja ili skupina imovine ili kombinacije imovine i obveza, poslovanja ili subjekta u cjelini.

5.   Pri vrednovanju se vjerovnici svrstavaju u razrede u skladu s redoslijedom prvenstva prema mjerodavnom pravu o insolventnosti i uključuju se sljedeće procijenjene vrijednosti:

| (a) | tražbina svakog razreda prema mjerodavnom pravu o insolventnosti te, kada je relevantno i ostvarivo, u skladu s ugovornim pravima zajamčenima imateljima tražbine; |
| --- | --- |

(a)

tražbina svakog razreda prema mjerodavnom pravu o insolventnosti te, kada je relevantno i ostvarivo, u skladu s ugovornim pravima zajamčenima imateljima tražbine;

| (b) | prihoda koje bi svaka kategorija ostvarila da je subjekt likvidiran u redovnom postupku u slučaju insolventnosti.
  Pri izračunu procijenjenih vrijednosti u skladu s prvim podstavkom točkama (a) i (b) procjenitelj prema potrebi može primijeniti kriterije iz članka 4. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/344. |
| --- | --- |

(b)

prihoda koje bi svaka kategorija ostvarila da je subjekt likvidiran u redovnom postupku u slučaju insolventnosti.

Pri izračunu procijenjenih vrijednosti u skladu s prvim podstavkom točkama (a) i (b) procjenitelj prema potrebi može primijeniti kriterije iz članka 4. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/344.

6.   Ako je primjereno i ostvarivo, uzimajući u obzir vrijeme i pouzdanost vrednovanja, sanacijsko tijelo može zahtijevati nekoliko vrednovanja. Sanacijsko tijelo u tom slučaju utvrđuje kriterije na temelju kojih se određuje kako se ta vrednovanja primjenjuju za potrebe navedene u članku 36. Direktive 2014/59/EU.

Članak 3.

Datum vrednovanja

Datum vrednovanja jedan je od sljedećih datuma:

| (a) | referentni datum koji procjenitelj određuje na temelju datuma koji je što bliži očekivanom datumu odluke sanacijskog tijela o provedbi sanacije subjekta ili o izvršavanju ovlasti otpisa ili konverzije instrumenata kapitala; |
| --- | --- |

(a)

referentni datum koji procjenitelj određuje na temelju datuma koji je što bliži očekivanom datumu odluke sanacijskog tijela o provedbi sanacije subjekta ili o izvršavanju ovlasti otpisa ili konverzije instrumenata kapitala;

| (b) | datum sanacije, ako se provodi ex post konačno vrednovanje koje se zahtijeva člankom 36. stavkom 10. Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(b)

datum sanacije, ako se provodi ex post konačno vrednovanje koje se zahtijeva člankom 36. stavkom 10. Direktive 2014/59/EU;

ex post

| (c) | datum utvrđen na temelju članka 8. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1401 (4), kad je riječ o obvezama koje proizlaze iz ugovora o izvedenicama. |
| --- | --- |

(c)

datum utvrđen na temelju članka 8. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1401 (4), kad je riječ o obvezama koje proizlaze iz ugovora o izvedenicama.

4

Članak 4.

Izvori informacija

Vrednovanje se temelji na svim informacijama koje procjenitelj smatra relevantnima za datum vrednovanja. Uz financijske izvještaje subjekta, povezana izvješća o reviziji te regulatorno izvješćivanje za razdoblje koje završava što je bliže moguće datumu vrednovanja, relevantne informacije mogu uključivati sljedeće:

| (a) | ažurirane financijske izvještaje i regulatorno izvješćivanje subjekta izrađene što je bliže moguće datumu vrednovanja; |
| --- | --- |

(a)

ažurirane financijske izvještaje i regulatorno izvješćivanje subjekta izrađene što je bliže moguće datumu vrednovanja;

| (b) | obrazloženje ključnih metodologija, pretpostavki i prosudbi kojima se subjekt koristio pri izradi financijskih izvještaja i za regulatorno izvješćivanje; |
| --- | --- |

(b)

obrazloženje ključnih metodologija, pretpostavki i prosudbi kojima se subjekt koristio pri izradi financijskih izvještaja i za regulatorno izvješćivanje;

| (c) | podatke iz evidencije subjekta; |
| --- | --- |

(c)

podatke iz evidencije subjekta;

| (d) | relevantne tržišne podatke; |
| --- | --- |

(d)

relevantne tržišne podatke;

| (e) | zaključke procjenitelja na temelju rasprava s rukovodstvom i revizorima; |
| --- | --- |

(e)

zaključke procjenitelja na temelju rasprava s rukovodstvom i revizorima;

| (f) | ako su dostupne, nadzorne procjene financijskog stanja subjekta, uključujući informacije dobivene na temelju članka 27. stavka 1. točke (h) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(f)

ako su dostupne, nadzorne procjene financijskog stanja subjekta, uključujući informacije dobivene na temelju članka 27. stavka 1. točke (h) Direktive 2014/59/EU;

| (g) | procjene kvalitete imovine na razini sektora, ako je to relevantno za imovinu subjekta, te rezultate testiranja otpornosti na stres; |
| --- | --- |

(g)

procjene kvalitete imovine na razini sektora, ako je to relevantno za imovinu subjekta, te rezultate testiranja otpornosti na stres;

| (h) | vrednovanja usporedivih subjekata, koja uz odgovarajuću prilagodbu odražavaju specifične okolnosti subjekta; |
| --- | --- |

(h)

vrednovanja usporedivih subjekata, koja uz odgovarajuću prilagodbu odražavaju specifične okolnosti subjekta;

| (i) | podatke iz ranijih razdoblja, na odgovarajući način prilagođene kako bi se isključili čimbenici koji više nisu relevantni, a uključili drugi čimbenici koji nisu utjecali na te podatke; ili |
| --- | --- |

(i)

podatke iz ranijih razdoblja, na odgovarajući način prilagođene kako bi se isključili čimbenici koji više nisu relevantni, a uključili drugi čimbenici koji nisu utjecali na te podatke; ili

| (j) | analize trendova, koje uz odgovarajuću prilagodbu odražavaju specifične okolnosti subjekta. |
| --- | --- |

(j)

analize trendova, koje uz odgovarajuću prilagodbu odražavaju specifične okolnosti subjekta.

Članak 5.

Utjecaj aranžmana grupe

1.   Ako je subjekt dio grupe, procjenitelj uzima u obzir mogući utjecaj postojećih ugovornih aranžmana za potporu unutar grupe na vrijednost imovine i obveza ako je na temelju okolnosti vjerojatno da će se takvi aranžmani primjenjivati.

2.   Procjenitelj uzima u obzir utjecaj formalnih ili neformalnih aranžmana unutar grupe ako je na temelju okolnosti vjerojatno da će ti aranžmani ostati na snazi u kontekstu nepovoljnog financijskog stanja grupe ili u sanaciji.

3.   Procjenitelj utvrđuje jesu li sredstva subjekta u okviru grupe dostupna za pokrivanje gubitaka drugih subjekata grupe.

Članak 6.

Izvješće o vrednovanju

Procjenitelj izrađuje izvješće o vrednovanju za sanacijsko tijelo, koje uključuje barem sljedeće elemente:

| (a) | osim kako je predviđeno u članku 36. stavku 9. Direktive 2014/59/EU, informacije iz članka 36. stavka 6. točaka od (a) do (c) te direktive; |
| --- | --- |

(a)

osim kako je predviđeno u članku 36. stavku 9. Direktive 2014/59/EU, informacije iz članka 36. stavka 6. točaka od (a) do (c) te direktive;

| (b) | osim kako je predviđeno u članku 36. stavku 9. Direktive 2014/59/EU, informacije iz članka 36. stavka 8. te direktive; |
| --- | --- |

(b)

osim kako je predviđeno u članku 36. stavku 9. Direktive 2014/59/EU, informacije iz članka 36. stavka 8. te direktive;

| (c) | vrednovanje obveza koje proizlaze iz izvedenica provedeno u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2016/1401; |
| --- | --- |

(c)

vrednovanje obveza koje proizlaze iz izvedenica provedeno u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2016/1401;

| (d) | sažetak vrednovanja, uključujući obrazloženje u pogledu najbolje procjene jednim brojem, raspona vrednovanja te izvora nepouzdanosti vrednovanja; |
| --- | --- |

(d)

sažetak vrednovanja, uključujući obrazloženje u pogledu najbolje procjene jednim brojem, raspona vrednovanja te izvora nepouzdanosti vrednovanja;

| (e) | obrazloženje ključnih metodologija i pretpostavki koje je procjenitelj primijenio u postupku vrednovanja, osjetljivosti vrednovanja na izbor metodologija i pretpostavki te, ako je izvedivo, obrazloženje razlika između tih metodologija i pretpostavki i onih primijenjenih u drugim relevantnim vrednovanjima, uključujući moguća prethodna vrednovanja za potrebe sanacije; |
| --- | --- |

(e)

obrazloženje ključnih metodologija i pretpostavki koje je procjenitelj primijenio u postupku vrednovanja, osjetljivosti vrednovanja na izbor metodologija i pretpostavki te, ako je izvedivo, obrazloženje razlika između tih metodologija i pretpostavki i onih primijenjenih u drugim relevantnim vrednovanjima, uključujući moguća prethodna vrednovanja za potrebe sanacije;

| (f) | sve dodatne informacije koje bi, prema mišljenju procjenitelja, bile korisne sanacijskom ili nadležnom tijelu za potrebe članka 36. stavaka od 1. do 11. Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(f)

sve dodatne informacije koje bi, prema mišljenju procjenitelja, bile korisne sanacijskom ili nadležnom tijelu za potrebe članka 36. stavaka od 1. do 11. Direktive 2014/59/EU.

POGLAVLJE II.

KRITERIJI ZA VREDNOVANJE ZA POTREBE ČLANKA 36. STAVKA 4. TOČKE (a)

Članak 7.

Opća načela

1.   Vrednovanja za potrebe članka 36. stavka 4. točke (a) Direktive 2014/59/EU temelje se na pravednim i realističnim pretpostavkama i njima se nastoji osigurati potpuno priznavanje gubitaka u okviru odgovarajućeg scenarija. Ako je takvo vrednovanje dostupno, iz njega nadležno tijelo ili, ovisno o slučaju, sanacijsko tijelo, dobiva informacije na temelju kojih utvrđuje da institucija „propada ili će vjerojatno propasti”, kako je navedeno u članku 32. stavku 1. točki (a) Direktive 2014/59/EU. Na temelju postojećih nadzornih smjernica ili drugih općepriznatih izvora kojima se utvrđuju kriteriji koji pridonose pravednom i realističnom mjerenju različitih vrsta imovine i obveza, procjenitelj može osporiti pretpostavke, podatke, metodologije i prosudbe na kojima je subjekt temeljio svoja vrednovanja pri izvršavanju obveza financijskog izvještavanja ili pri izračunu regulatornog kapitala i kapitalnih zahtjeva te ih zanemariti za potrebe vrednovanja.

2.   Procjenitelj utvrđuje najprimjerenije metodologije za vrednovanje, pri čemu se može osloniti na interne modele subjekta ako smatra da je to primjereno s obzirom na prirodu subjektova okvira za upravljanje rizicima i kvalitetu dostupnih podataka i informacija.

3.   Vrednovanje se provodi u skladu s primjenjivim računovodstvenim i bonitetnim regulatornim okvirom.

Članak 8.

Područja na koja je potrebno obratiti posebnu pozornost pri vrednovanju

Procjenitelj se posebno usredotočuje na područja čije je vrednovanje vrlo nepouzdano te koja znatno utječu na ukupno vrednovanje. Rezultate vrednovanja tih područja procjenitelj iskazuje najboljom procjenom jednim brojem te, prema potrebi, rasponom vrijednosti, kako je utvrđeno člankom 2. stavkom 3. Ta područja uključuju:

| (a) | kredite i kreditne portfelje, čiji očekivani novčani tokovi ovise o kapacitetu, spremnosti ili poticaju druge ugovorne strane da izvrši svoju obvezu, pri čemu se ta očekivanja temelje na pretpostavkama povezanima sa stopama dospjelih obveza po kreditima, vjerojatnostima neispunjenja obveza, gubitkom zbog neispunjenja obveza ili sa značajkama instrumenta, posebno ako je to vidljivo iz uobičajene strukture gubitaka za kreditni portfelj; |
| --- | --- |

(a)

kredite i kreditne portfelje, čiji očekivani novčani tokovi ovise o kapacitetu, spremnosti ili poticaju druge ugovorne strane da izvrši svoju obvezu, pri čemu se ta očekivanja temelje na pretpostavkama povezanima sa stopama dospjelih obveza po kreditima, vjerojatnostima neispunjenja obveza, gubitkom zbog neispunjenja obveza ili sa značajkama instrumenta, posebno ako je to vidljivo iz uobičajene strukture gubitaka za kreditni portfelj;

| (b) | ponovno stečenu imovinu, na čije novčane tokove utječe fer vrijednost imovine u trenutku aktivacije povezanog osiguranja ili založnog prava i očekivani razvoj te vrijednosti nakon aktivacije; |
| --- | --- |

(b)

ponovno stečenu imovinu, na čije novčane tokove utječe fer vrijednost imovine u trenutku aktivacije povezanog osiguranja ili založnog prava i očekivani razvoj te vrijednosti nakon aktivacije;

| (c) | instrumente mjerene po fer vrijednosti, ako utvrđivanje te fer vrijednosti u skladu s računovodstvenim ili bonitetnim zahtjevima o njihovu vrednovanju po tržišnoj vrijednosti ili vrednovanju po modelu više nije primjenjivo ni valjano s obzirom na okolnosti; |
| --- | --- |

(c)

instrumente mjerene po fer vrijednosti, ako utvrđivanje te fer vrijednosti u skladu s računovodstvenim ili bonitetnim zahtjevima o njihovu vrednovanju po tržišnoj vrijednosti ili vrednovanju po modelu više nije primjenjivo ni valjano s obzirom na okolnosti;

| (d) | goodwill i nematerijalnu imovinu, pri čemu test umanjenja vrijednosti može ovisiti o subjektivnoj prosudbi, uključujući u pogledu novčanog toka koji je opravdano očekivati, diskontnih stopa i opseg jedinica koje stvaraju novac; |
| --- | --- |

(d)

goodwill i nematerijalnu imovinu, pri čemu test umanjenja vrijednosti može ovisiti o subjektivnoj prosudbi, uključujući u pogledu novčanog toka koji je opravdano očekivati, diskontnih stopa i opseg jedinica koje stvaraju novac;

| (e) | pravne sporove i regulatorne mjere, zbog kojih iznos i/ili trenutak nastanka očekivanih novčanih tokova mogu biti u različitoj mjeri nepouzdani; |
| --- | --- |

(e)

pravne sporove i regulatorne mjere, zbog kojih iznos i/ili trenutak nastanka očekivanih novčanih tokova mogu biti u različitoj mjeri nepouzdani;

| (f) | stavke koje uključuju imovinu i obveze mirovinskog fonda te odgođene porezne stavke. |
| --- | --- |

(f)

stavke koje uključuju imovinu i obveze mirovinskog fonda te odgođene porezne stavke.

Članak 9.

Čimbenici koji utječu na vrednovanje

1.   Procjenitelj uzima u obzir opće čimbenike koji mogu utjecati na ključne pretpostavke na kojima se temelje vrijednosti imovine i obveza u područjima iz članka 8., uključujući sljedeće čimbenike:

| (a) | gospodarske i sektorske okolnosti koje utječu na subjekt, uključujući relevantna tržišna kretanja; |
| --- | --- |

(a)

gospodarske i sektorske okolnosti koje utječu na subjekt, uključujući relevantna tržišna kretanja;

| (b) | poslovni model subjekta i promjene njegove strategije; |
| --- | --- |

(b)

poslovni model subjekta i promjene njegove strategije;

| (c) | kriteriji koje subjekt primjenjuje u odabiru imovine, uključujući politike osiguranja kredita; |
| --- | --- |

(c)

kriteriji koje subjekt primjenjuje u odabiru imovine, uključujući politike osiguranja kredita;

| (d) | okolnosti i prakse koji bi mogli dovesti do šokova u plaćanju; |
| --- | --- |

(d)

okolnosti i prakse koji bi mogli dovesti do šokova u plaćanju;

| (e) | okolnosti koje utječu na parametre koji se upotrebljavaju za utvrđivanje rizikom ponderirane imovine za izračun minimalnih kapitalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(e)

okolnosti koje utječu na parametre koji se upotrebljavaju za utvrđivanje rizikom ponderirane imovine za izračun minimalnih kapitalnih zahtjeva;

| (f) | utjecaj financijske strukture subjekta na njegovu sposobnost zadržavanja imovine tijekom preporučenog razdoblja držanja i kapaciteta subjekta za stvaranje predvidivih novčanih tokova; |
| --- | --- |

(f)

utjecaj financijske strukture subjekta na njegovu sposobnost zadržavanja imovine tijekom preporučenog razdoblja držanja i kapaciteta subjekta za stvaranje predvidivih novčanih tokova;

| (g) | opća ili za subjekta specifična pitanja o likvidnosti ili financiranju. |
| --- | --- |

(g)

opća ili za subjekta specifična pitanja o likvidnosti ili financiranju.

2.   Procjenitelj jasno razdvaja sve materijalne nerealizirane dobitke utvrđene u postupku vrednovanja u mjeri u kojoj ti dobici nisu priznati u vrednovanju te u izvješću o vrednovanju iznosi odgovarajuće informacije o izvanrednim okolnostima koje su dovele do tih dobitaka.

POGLAVLJE III.

KRITERIJI ZA VREDNOVANJE ZA POTREBE ČLANKA 36. STAVKA 4. TOČAKA (b), (c), (d), (e), (f), (g) I ČLANKA 36. STAVKA 9. DRUGOG PODSTAVKA

Članak 10.

Opća načela

1.   Procjenitelj procjenjuje utjecaj na vrednovanje svake mjere sanacije koju sanacijsko tijelo može donijeti radi donošenja informiranih odluka iz članka 36. stavka 4. točaka od (b) do (g) Direktive 2014/59/EU. Ne dovodeći u pitanje neovisnost procjenitelja, sanacijsko se tijelo može posavjetovati s procjeniteljem radi utvrđivanja raspona mjera sanacije koje to tijelo razmatra, uključujući mjere sadržane u planu sanacije ili u predloženom programu sanacije, ako se oni razlikuju.

2.   Kako bi se osiguralo pravedno, oprezno i realistično vrednovanje, procjenitelj prema potrebi i savjetujući se sa sanacijskim tijelom prezentira zasebna vrednovanja u kojima se pokazuje utjecaj različitih mjera sanacije.

3.   Procjenitelj osigurava da se pri primjeni instrumenata sanacije ili izvršavanju ovlasti otpisa ili konverzije relevantnih instrumenata kapitala u potpunosti priznaju svi gubici od imovine subjekta u okviru scenarija koji su relevantni za razne mjere sanacije koje se razmatraju.

4.   Ako vrijednosti iz vrednovanja znatno odstupaju od vrijednosti koje je subjekt iznio u financijskim izvještajima, procjenitelj upotrebljava pretpostavke iz tog vrednovanja i na njima temelji prilagodbe pretpostavki i računovodstvenih politika potrebnih za pripremu ažurirane bilance koja se zahtijeva člankom 36. stavkom 6. Direktive 2014/59/EU, na način koji je usklađen s primjenjivim računovodstvenim okvirom. Kad je riječ o gubicima koje je utvrdio procjenitelj, a koji se ne mogu priznati u ažuriranoj bilanci, procjenitelj određuje iznos, obrazlaže utvrđivanje gubitaka te vjerojatnost i vremensko razdoblje njihova nastanka.

5.   Ako se instrumenti kapitala ili druge obveze konvertiraju u dionice, vrednovanjem se pruža procjena vrijednosti novih dionica nakon konverzije koje se prenose ili izdaju kao naknada imateljima konvertiranih instrumenata kapitala ili drugim vjerovnicima. Ta je procjena osnova za utvrđivanje stope ili stopa konverzije na temelju članka 50. Direktive 2014/59/EU.

Članak 11.

Odabir osnovice za mjerenje

1.   Pri odabiru najprikladnije osnovice ili osnovica za mjerenje, procjenitelj uzima u obzir različite mjere sanacije koje se ispituju u skladu s člankom 10. stavkom 1.

2.   Procjenitelj određuje novčane tokove koje subjekt na temelju pravednih, opreznih i realističnih pretpostavki može očekivati od postojeće imovine i obveza nakon donošenja ispitane mjere ili mjera sanacije, diskontirane po odgovarajućoj stopi kako je određeno u skladu sa stavkom 6.

3.   Novčani tokovi utvrđuju se na odgovarajućoj razini agregiranja, u rasponu od pojedinačne imovine i obveza do portfelja ili djelatnosti, uzimajući u obzir različite profile rizika.

4.   Ako se mjerama sanacije iz članka 10. stavka 1. zahtijeva da subjekt koji ostaje institucija koja trajno posluje zadrži imovinu i obveze, procjenitelj kao odgovarajuću osnovicu za mjerenje upotrebljava sadašnju vrijednost. Sadašnjom vrijednošću, ako se ona smatra pravednom, opreznom i realističnom, može se predvidjeti normalizacija tržišnih uvjeta.

Sadašnja vrijednost ne upotrebljava se kao osnovica za mjerenje ako se imovina prenosi na subjekt za upravljanje imovinom na temelju članka 42. Direktive 2014/59/EU ili na prijelaznu instituciju na temelju članka 40. te direktive, ili ako se primjenjuje instrument prodaje poslovanja na temelju članka 38. Direktive 2014/59/EU.

5.   Ako se mjerama sanacije iz članka 10. stavka 1. predviđa prodaja imovine, očekivani novčani tokovi odgovaraju prodajnim vrijednostima predviđenima za očekivano razdoblje prodaje.

6.   Pri određivanju diskontnih stopa uzimaju se u obzir trenutak nastanka novčanih tokova, profil rizika, troškovi financiranja i tržišni uvjeti koji odgovaraju imovini ili obvezi koja se mjeri, razmatrana strategija prodaje i financijski položaj subjekta nakon sanacije.

Članak 12.

Posebni čimbenici koji se odnose na procjenu i diskontiranje očekivanih novčanih tokova

1.   Za potrebe procjene novčanih tokova procjenitelj na temelju svoje stručne prosudbe određuje glavne značajke imovine ili obveza koji se mjere. Procjenitelj na temelju svoje stručne prosudbe određuje i kako nastavak, moguća obnova ili refinanciranje, izdvajanje ili prodaja te imovine ili obveza, kako su predviđeni u okviru ispitivane mjere sanacije, utječu na te novčane tokove.

2.   Ako se mjerom sanacije predviđa da subjekt zadrži imovinu i obvezu ili nastavi poslovanje, procjenitelj može uzeti u obzir čimbenike koji bi mogli utjecati na buduće novčane tokove, uključujući sljedeće:

| (a) | promjene u pretpostavkama ili očekivanjima u odnosu na one koje su prevladavale na datum vrednovanja, u skladu s dugoročnim prošlim trendovima i razumno vremensko razdoblje u skladu s razmatranim razdobljem držanja imovine ili razdobljem za oporavak subjekta; ili |
| --- | --- |

(a)

promjene u pretpostavkama ili očekivanjima u odnosu na one koje su prevladavale na datum vrednovanja, u skladu s dugoročnim prošlim trendovima i razumno vremensko razdoblje u skladu s razmatranim razdobljem držanja imovine ili razdobljem za oporavak subjekta; ili

| (b) | dodatne ili alternativne osnove za vrednovanje ili metodologije koje procjenitelj smatra primjerenima i usklađenima s ovom Uredbom, uključujući u kontekstu procjene vrijednosti dionica nakon konverzije. |
| --- | --- |

(b)

dodatne ili alternativne osnove za vrednovanje ili metodologije koje procjenitelj smatra primjerenima i usklađenima s ovom Uredbom, uključujući u kontekstu procjene vrijednosti dionica nakon konverzije.

3.   Kad je riječ o skupinama imovine i obveza ili poslovanja čije se izdvajanje predviđa, procjenitelj uzima u obzir troškove i koristi upravljanja tom imovinom, obvezama ili poslovanjem.

4.   Ako zbog svojeg položaja subjekt ne može zadržati imovinu ili nastaviti poslovanje, ili ako sanacijsko tijelo zbog nekog drugog razloga smatra da je prodaja nužna za ostvarivanje ciljeva sanacije, očekivani novčani tokovi povezuju se s očekivanim prodajnim vrijednostima tijekom određenog razdoblja prodaje.

5.   Procjenitelj određuje prodajnu vrijednost na temelju novčanih tokova, umanjenih za troškove prodaje i za očekivanu vrijednost preuzetih jamstava, za koje je razumno očekivati da će ih subjekt ostvariti u postojećim prevladavajućim tržišnim uvjetima urednom prodajom ili prijenosom imovine ili obveza. Ovisno o slučaju i uzimajući u obzir mjere koje treba poduzeti u okviru programa sanacije, procjenitelj može utvrditi prodajnu vrijednost smanjenjem dostupne tržišne cijene za tu prodaju ili prijenos za potencijalni popust za ubrzanu prodaju. Ako nema likvidnog tržišta za tu imovinu, procjenitelj pri utvrđivanju prodajne vrijednosti uzima u obzir dostupne cijene na tržištima na kojima se trguje sličnom imovinom ili modele izračuna u kojima se primjenjuju dostupni tržišni parametri i, ako je primjereno, popusti zbog nelikvidnosti.

6.   Procjenitelj uzima u obzir čimbenike koji bi mogli utjecati na prodajne vrijednosti i razdoblja prodaje, uključujući sljedeće:

| (a) | prodajne vrijednosti i razdoblja prodaje uočena u sličnim transakcijama, na odgovarajući način prilagođene kako bi se uzele u obzir razlike u poslovnom modelu i financijskoj strukturi stranaka u tim transakcijama; |
| --- | --- |

(a)

prodajne vrijednosti i razdoblja prodaje uočena u sličnim transakcijama, na odgovarajući način prilagođene kako bi se uzele u obzir razlike u poslovnom modelu i financijskoj strukturi stranaka u tim transakcijama;

| (b) | prednosti ili nedostatke određene transakcije koji su specifični za uključene stranke ili za podskup sudionika na tržištu; |
| --- | --- |

(b)

prednosti ili nedostatke određene transakcije koji su specifični za uključene stranke ili za podskup sudionika na tržištu;

| (c) | posebne značajke imovine ili poslovanja koje su možda relevantne samo za potencijalnog kupca ili podskup sudionika na tržištu; |
| --- | --- |

(c)

posebne značajke imovine ili poslovanja koje su možda relevantne samo za potencijalnog kupca ili podskup sudionika na tržištu;

| (d) | vjerojatni utjecaj očekivane prodaje na vrijednost franšize subjekta. |
| --- | --- |

(d)

vjerojatni utjecaj očekivane prodaje na vrijednost franšize subjekta.

7.   Pri procjeni vrijednosti poslovanja za potrebe primjene instrumenta prodaje poslovanja ili instrumenta prijelazne institucije, procjenitelj može uzeti u obzir opravdana očekivanja za vrijednost franšize. Takva očekivanja za vrijednost franšize uključuju vrijednost koja proizlazi iz obnove imovine, iz refinanciranja otvorenog portfelja ili iz nastavka ili ponovnog pokretanja poslovanja u kontekstu mjera sanacije.

8.   Ako procijeni da nije razumno očekivati realne izglede za prodaju imovine ili poslovanja, procjenitelj nije obvezan utvrditi prodajnu vrijednost, već procjenjuje povezane novčane tokove na temelju relevantnih izgleda za nastavak ili izdvajanje. Ta se odredba ne primjenjuje na instrument odvajanja imovine ili na instrument prodaje poslovanja.

9.   Kad je riječ o dijelovima skupine imovine ili poslovanja koji će se vjerojatno likvidirati u redovnom postupku u slučaju insolventnosti, procjenitelj može uzeti u obzir prodajne vrijednosti i razdoblja prodaje koji su se pojavili na dražbama imovine slične vrste i stanja. Pri utvrđivanju očekivanih novčanih tokova uzima se u obzir nelikvidnost, nedostatak pouzdanih ulaznih podataka za utvrđivanje prodajnih vrijednosti te stoga i potreba za primjenom metodologija vrednovanja koje se temelje na pretpostavkama za koje nedostaju tržišni podaci.

Članak 13.

Metodologija za izračun i uključivanje zaštitnog sloja za dodatne gubitke

1.   Kako bi se riješio problem nepouzdanosti privremenih vrednovanja provedenih u skladu s člankom 36. stavkom 4. točkama od (b) do (g) Direktive 2014/59/EU, procjenitelj u vrednovanje uključuje zaštitni sloj kako bi se u obzir uzele činjenice i okolnosti koje upućuju na postojanje dodatnih gubitaka nepouzdana iznosa ili trenutka nastanka. Kako bi se izbjeglo dvostruko računanje nepouzdanosti, procjenitelj na odgovarajući način objašnjava i obrazlaže pretpostavke na kojima se temelji izračun zaštitnog sloja.

2.   Da bi utvrdio veličinu zaštitnog sloja, procjenitelj utvrđuje čimbenike koji mogu utjecati na očekivane novčane tokove zbog mjera sanacije koje će se vjerojatno donijeti.

3.   Za potrebe stavka 2. procjenitelj može ekstrapolirati procijenjene gubitke za dio imovine subjekta na ostatak bilance subjekta. Ako su dostupni, mogu se ekstrapolirati i procijenjeni prosječni gubici za usporedive konkurente, uz potrebne prilagodbe zbog razlika u poslovnom modelu i financijskoj strukturi.

Članak 14.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 190.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1075 оd 23. ožujka 2016. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se pobliže određuju sadržaj planova oporavka, planova sanacije i planova sanacije grupe, minimalni kriteriji koje nadležno tijelo treba procijeniti u pogledu planova oporavka i planova oporavka grupe, uvjeti za financijsku potporu grupe, zahtjevi za neovisne procjenitelje, ugovorno priznavanje ovlasti otpisa i konverzije, postupci i sadržaj zahtjeva u pogledu obavješćivanja i obavijesti o suspenziji te operativno funkcioniranje sanacijskih kolegija (SL L 184, 8.7.2016., str. 1.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1401 оd 23. svibnja 2016. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava u vezi s regulatornim tehničkim standardima za metodologije i načela o vrednovanju obveza koje proizlaze iz izvedenica (SL L 228, 23.8.2016., str. 7.).

4

---

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/18

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/346

оd 5. ožujka 2018.

o odobrenju pripravka Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 kao dodatka hrani za sve životinjske vrste

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđa se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje tog odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđa se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje tog odobrenja.

| (2) | U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka Lactobacillus buchneri NRRL B-50733. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka Lactobacillus buchneri NRRL B-50733. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | Navedeni se zahtjev odnosi na odobrenje za pripravak Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 kao dodatka hrani za sve vrste životinja, za razvrstavanje u kategoriju dodatka „tehnološki dodaci”. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni se zahtjev odnosi na odobrenje za pripravak Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 kao dodatka hrani za sve vrste životinja, za razvrstavanje u kategoriju dodatka „tehnološki dodaci”.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 4. srpnja 2017. (2) zaključila da pripravak Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 u predloženim uvjetima uporabe nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da bi predmetni pripravak mogao poboljšati proizvodnju silaže od krmnih materijala koji se lako, umjereno teško ili teško siliraju. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 4. srpnja 2017. (2) zaključila da pripravak Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 u predloženim uvjetima uporabe nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da bi predmetni pripravak mogao poboljšati proizvodnju silaže od krmnih materijala koji se lako, umjereno teško ili teško siliraju. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (5) | Procjena pripravka Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u prilozima ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Procjena pripravka Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u prilozima ovoj Uredbi.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka hrani za životinje „tehnološki dodaci” i funkcionalnoj skupini „dodaci silaži”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje u skladu s uvjetima utvrđenima u tom prilogu.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2017; 15(7):4934.

2

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka valjanosti odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU dodatka/kg svježeg materijala |
| Tehnološki dodaci: dodaci silaži |
| 1k20758 | Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 | Sastav dodatka

  Pripravak Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 koji sadržava najmanje 1 × 1010 CFU/g dodatka.

  Karakteristike aktivne tvari:

  Žive stanice Lactobacillus buchneri NRRL B-50733.

  Analitička metoda
   (1)

  Određivanje brojnosti u dodatku hrani za životinje: metoda razmazivanja na MRS agaru: EN 15787.
  Identifikacija dodatka hrani za životinje: gel-elektroforeza u pulsirajućem polju (PFGE). | Sve životinjske vrste | — | — | — | 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |

Identifikacijski broj dodatka

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka valjanosti odobrenja

CFU dodatka/kg svježeg materijala

Tehnološki dodaci: dodaci silaži

1k20758

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733

Sastav dodatka

Pripravak Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 koji sadržava najmanje 1 × 1010 CFU/g dodatka.

Karakteristike aktivne tvari:

Žive stanice Lactobacillus buchneri NRRL B-50733.

Analitička metoda
   (1)

Određivanje brojnosti u dodatku hrani za životinje: metoda razmazivanja na MRS agaru: EN 15787.

Identifikacija dodatka hrani za životinje: gel-elektroforeza u pulsirajućem polju (PFGE).

Sve životinjske vrste

—

—

—

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Najmanja količina Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 ako se upotrebljava bez kombiniranja s drugim mikroorganizmima kao dodacima silaži: 1 × 108 CFU/kg svježeg materijala. |
| --- | --- |

2.

Najmanja količina Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 ako se upotrebljava bez kombiniranja s drugim mikroorganizmima kao dodacima silaži: 1 × 108 CFU/kg svježeg materijala.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje dužni su utvrditi operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje dužni su utvrditi operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

29. ožujka 2028.

---

(1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/21

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/347

оd 5. ožujka 2018.

o odobrenju pripravka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 kao dodatka hrani za prasad i krmače te izmjeni uredbi (EZ) br. 1847/2003 i (EZ) br. 2036/2005 (nositelj odobrenja Danstar Ferment AG, kojeg zastupa Lallemand SAS)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. Člankom 10. te uredbe predviđena je ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. Člankom 10. te uredbe predviđena je ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2).

| (2) | Pripravak Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 odobren je bez vremenskog ograničenja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1847/2003 (3) kao dodatak hrani za prasad i Uredbom Komisije (EZ) br. 2036/2005 (4) za krmače. Taj je dodatak nakon toga unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Pripravak Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 odobren je bez vremenskog ograničenja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1847/2003 (3) kao dodatak hrani za prasad i Uredbom Komisije (EZ) br. 2036/2005 (4) za krmače. Taj je dodatak nakon toga unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s člankom 7. te uredbe podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 kao dodataka hrani za krmače i prasad. Podnositelj zahtjeva zatražio je da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s člankom 7. te uredbe podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 kao dodataka hrani za krmače i prasad. Podnositelj zahtjeva zatražio je da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojim je mišljenjima od 20. travnja 2016. i 4. srpnja 2017. (5) zaključila da pripravak Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 u predloženim uvjetima uporabe nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili okoliš. Zaključila je i da dodatak ima pozitivan utjecaj na krmače, što pozitivno utječe na prasad te pozitivan utjecaj na odbijenu prasad, odnosno znatno poboljšava omjer utroška hrane i prirasta tjelesne mase. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojim je mišljenjima od 20. travnja 2016. i 4. srpnja 2017. (5) zaključila da pripravak Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 u predloženim uvjetima uporabe nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili okoliš. Zaključila je i da dodatak ima pozitivan utjecaj na krmače, što pozitivno utječe na prasad te pozitivan utjecaj na odbijenu prasad, odnosno znatno poboljšava omjer utroška hrane i prirasta tjelesne mase. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (5) | Procjena pripravka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u prilozima ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Procjena pripravka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u prilozima ovoj Uredbi.

| (6) | Uredbe (EZ) br. 1847/2003 i (EZ) br. 2036/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbe (EZ) br. 1847/2003 i (EZ) br. 2036/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi izmjene uvjeta izdavanja odobrenja bilo potrebno odmah primjenjivati, primjereno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje kako bi se pripremile za ispunjivanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja. |
| --- | --- |

(7)

Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi izmjene uvjeta izdavanja odobrenja bilo potrebno odmah primjenjivati, primjereno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje kako bi se pripremile za ispunjivanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja.

| (8) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrenje

Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka „zootehnički dodaci” i funkcionalnoj skupini „stabilizatori crijevne flore”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje podložno uvjetima utvrđenima u tom prilogu.

Članak 2.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1847/2003

Uredba (EZ) br. 1847/2003 mijenja se kako slijedi:

| (1) | Članak 2. briše se; |
| --- | --- |

(1)

Članak 2. briše se;

| (2) | Prilog II. briše se. |
| --- | --- |

(2)

Prilog II. briše se.

Članak 3.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 2036/2005

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2036/2005 briše se unos E1703.

Članak 4.

Prijelazne mjere

Pripravak naveden u Prilogu i hrana za životinje koja taj pripravak sadržava, a koji su proizvedeni i označeni prije 29. rujna 2018. u skladu s pravilima primjenjivima prije 29. ožujka 2018., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Direktiva Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima u hrani za životinje (SL L 270, 14.12.1970., str. 1.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1847/2003 od 20. listopada 2003. o privremenom odobrenju novog korištenja dodatka hrani za životinje i o trajnom odobrenju već odobrenog dodatka hrani za životinje (SL L 269, 21.10.2003., str. 3.).

3

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 2036/2005 od 14. prosinca 2005. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje i privremenom odobrenju novog korištenja određenih već odobrenih dodataka hrani za životinje (SL L 328, 15.12.2005., str. 13.).

4

(5)  
  EFSA Journal 2016;14(6):4478. i EFSA Journal 2017;15(7):4932.

5

EFSA Journal 2016;14(6):4478

EFSA Journal 2017;15(7):4932.

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Naziv nositelja odobrenja | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka valjanosti odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: stabilizatori crijevne flore |
| 4d1703 | Danstar Ferment AG, kojeg zastupa Lallemand SAS | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 | Sastav dodatka hrani za životinje:

  pripravak Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 koji sadržava najmanje:






  — | 1 × 1010 CFU/g dodatka (presvučeni oblik) |

Identifikacijski broj dodatka

Naziv nositelja odobrenja

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka valjanosti odobrenja

CFU/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: stabilizatori crijevne flore

4d1703

Danstar Ferment AG, kojeg zastupa Lallemand SAS

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

Sastav dodatka hrani za životinje:

pripravak Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 koji sadržava najmanje:

—

1 × 1010 CFU/g dodatka (presvučeni oblik)

| — | 2 × 1010 CFU/g dodatka (nepresvučeni oblik) |
| --- | --- |

—

2 × 1010 CFU/g dodatka (nepresvučeni oblik)

Karakteristike aktivne tvari:

žive stanice Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

Analitička metoda
   (1)

Određivanje brojnosti: metoda izlijevanja podloge uz uporabu agara s ekstraktom kvasca, dekstrozom i kloramfenikolom (EN15789:2009)

Identifikacija: metoda lančane reakcije polimerazom (PCR 15790:2008).

Krmače

Odbijena prasad

—

1 × 109

—

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje dužni su utvrditi operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje dužni su utvrditi operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

| 3. | Za uporabu kod krmača, u cilju pozitivnog utjecaja na prasad. |
| --- | --- |

3.

Za uporabu kod krmača, u cilju pozitivnog utjecaja na prasad.

| 4. | Za uporabu u odbijenoj prasadi do približno 35 kg. |
| --- | --- |

4.

Za uporabu u odbijenoj prasadi do približno 35 kg.

29. ožujka 2028.

---

(1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/24

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/348

оd 8. ožujka 2018.

o privremenom odstupanju od pravila o povlaštenom podrijetlu utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2446 u pogledu bicikala i drugih sličnih vozila proizvedenih u Kambodži s obzirom na uporabu, u okviru kumulacije, dijelova podrijetlom iz Malezije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 64. stavak 6. i članak 66. točku (b),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Unija je Kambodži odobrila opće carinske povlastice (OSP). Sustav OSP-a počeo se primjenjivati 1. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Unija je Kambodži odobrila opće carinske povlastice (OSP). Sustav OSP-a počeo se primjenjivati 1. siječnja 2014.

| (2) | Uredbom (EU) br. 952/2013 predviđa se mogućnost da se u određenim precizno definiranim okolnostima i za određenu robu odobri odstupanje od pravila o povlaštenom podrijetlu u korist zemalja korisnica sustava OSP-a. Prema Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) regionalna kumulacija može se primjenjivati samo u istoj regionalnoj skupini na zemlje koje su korisnice OSP-a u trenutku izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) br. 952/2013 predviđa se mogućnost da se u određenim precizno definiranim okolnostima i za određenu robu odobri odstupanje od pravila o povlaštenom podrijetlu u korist zemalja korisnica sustava OSP-a. Prema Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) regionalna kumulacija može se primjenjivati samo u istoj regionalnoj skupini na zemlje koje su korisnice OSP-a u trenutku izvoza u Uniju.

| (3) | Dana 13. listopada 2016. Kambodža je podnijela zahtjev za trogodišnje produljenje odstupanja koje joj je dodijeljeno Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 822/2014 (4). Na temelju tog odstupanja Kambodža je u svrhu određivanja podrijetla bicikala iz tarifnog broja HS 8712 koji se iz Kambodže izvoze u Uniju imala pravo smatrati dijelove podrijetlom iz Malezije materijalima podrijetlom iz Kambodže prema pravilima regionalne kumulacije u okviru sustava OSP-a iako Malezija nije korisnica sustava OSP-a. |
| --- | --- |

(3)

Dana 13. listopada 2016. Kambodža je podnijela zahtjev za trogodišnje produljenje odstupanja koje joj je dodijeljeno Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 822/2014 (4). Na temelju tog odstupanja Kambodža je u svrhu određivanja podrijetla bicikala iz tarifnog broja HS 8712 koji se iz Kambodže izvoze u Uniju imala pravo smatrati dijelove podrijetlom iz Malezije materijalima podrijetlom iz Kambodže prema pravilima regionalne kumulacije u okviru sustava OSP-a iako Malezija nije korisnica sustava OSP-a.

| (4) | U svojem je zahtjevu Kambodža navela da je njezina industrija bicikala uložila znatne napore kako bi se postupno uskladila s Unijinim pravilima o podrijetlu za najnerazvijenije države (kako je predviđeno u Prilogu 22-03 Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2446), prema kojima se može smatrati da je proizvod podrijetlom iz najnerazvijenije države ako materijali koji se upotrebljavaju u njegovoj proizvodnji uvezeni iz drugih država ne prelaze 70 %. Međutim, Kambodža je zaključila da je potrebno više vremena da se ta industrija u potpunosti uskladi s Unijinim pravilima o podrijetlu za najnerazvijenije države. |
| --- | --- |

(4)

U svojem je zahtjevu Kambodža navela da je njezina industrija bicikala uložila znatne napore kako bi se postupno uskladila s Unijinim pravilima o podrijetlu za najnerazvijenije države (kako je predviđeno u Prilogu 22-03 Delegiranoj uredbi (EU) 2015/2446), prema kojima se može smatrati da je proizvod podrijetlom iz najnerazvijenije države ako materijali koji se upotrebljavaju u njegovoj proizvodnji uvezeni iz drugih država ne prelaze 70 %. Međutim, Kambodža je zaključila da je potrebno više vremena da se ta industrija u potpunosti uskladi s Unijinim pravilima o podrijetlu za najnerazvijenije države.

| (5) | Dopisom od 17. veljače 2017. Komisija je od Kambodže zatražila da dostavi dodatne informacije. Kambodža je 15. lipnja 2017. poslala svoj odgovor na taj zahtjev, nakon čega se njezin zahtjev smatrao potpunim. |
| --- | --- |

(5)

Dopisom od 17. veljače 2017. Komisija je od Kambodže zatražila da dostavi dodatne informacije. Kambodža je 15. lipnja 2017. poslala svoj odgovor na taj zahtjev, nakon čega se njezin zahtjev smatrao potpunim.

| (6) | U odgovoru je Kambodža dokazala da su zahvaljujući ulaganjima namijenjenima uspostavi novih proizvodnih linija (primjerice za okvire, bojanje, zavarivanje ili naplatke) uloženi napori da se industrija bicikala učini samostalnijom. Kambodža je također objasnila da se proizvođači potiču na kupnju dodatne opreme za bicikle i materijala za pakiranje od lokalnih dobavljača kako bi se povećala dodana vrijednost stvorena u Kambodži. Posljedica toga je da Kambodža danas ima vlastitu politiku za privlačenje ulagača radi uspostavljanja industrijskih klastera u posebnim gospodarskim zonama kako bi se podržala industrija bicikala. |
| --- | --- |

(6)

U odgovoru je Kambodža dokazala da su zahvaljujući ulaganjima namijenjenima uspostavi novih proizvodnih linija (primjerice za okvire, bojanje, zavarivanje ili naplatke) uloženi napori da se industrija bicikala učini samostalnijom. Kambodža je također objasnila da se proizvođači potiču na kupnju dodatne opreme za bicikle i materijala za pakiranje od lokalnih dobavljača kako bi se povećala dodana vrijednost stvorena u Kambodži. Posljedica toga je da Kambodža danas ima vlastitu politiku za privlačenje ulagača radi uspostavljanja industrijskih klastera u posebnim gospodarskim zonama kako bi se podržala industrija bicikala.

| (7) | Kambodža ističe da je važno osigurati dodatno vrijeme kako bi se održao zamah njezine industrije bicikala i kako bi se realizirali novi projekti, posebno u području promicanja ulaganja u drugim državama članicama ASEAN-a, čime će se pridonijeti ispunjavanju potreba kambodžanske industrije bicikala u pogledu kvalitete i cijene dijelova za bicikle. |
| --- | --- |

(7)

Kambodža ističe da je važno osigurati dodatno vrijeme kako bi se održao zamah njezine industrije bicikala i kako bi se realizirali novi projekti, posebno u području promicanja ulaganja u drugim državama članicama ASEAN-a, čime će se pridonijeti ispunjavanju potreba kambodžanske industrije bicikala u pogledu kvalitete i cijene dijelova za bicikle.

| (8) | Na temelju tih dodatnih informacija čini se da Kambodža danas omogućuje zadovoljavajuću razinu autonomije svojoj industriji bicikala, a brojke iznesene u njezinu izvješću pokazuju da je trajno pridržavanje pravila o podrijetlu kojim se dopušta uporaba do 70 % materijala bez podrijetla sada nadohvat ruke. Zbog tog napretka nema potrebe za produljenjem odstupanja na dulje razdoblje ili za primjenom odstupanja na velik broj jedinica uvezenih u Uniju. Budući da se odstupanje za 2016. odnosilo na 150 000 jedinica, 100 000 jedinica bit će dovoljno da se Kambodži pruži potpora u postizanju autonomije te industrijske grane. |
| --- | --- |

(8)

Na temelju tih dodatnih informacija čini se da Kambodža danas omogućuje zadovoljavajuću razinu autonomije svojoj industriji bicikala, a brojke iznesene u njezinu izvješću pokazuju da je trajno pridržavanje pravila o podrijetlu kojim se dopušta uporaba do 70 % materijala bez podrijetla sada nadohvat ruke. Zbog tog napretka nema potrebe za produljenjem odstupanja na dulje razdoblje ili za primjenom odstupanja na velik broj jedinica uvezenih u Uniju. Budući da se odstupanje za 2016. odnosilo na 150 000 jedinica, 100 000 jedinica bit će dovoljno da se Kambodži pruži potpora u postizanju autonomije te industrijske grane.

| (9) | Ipak, kako je Kambodža objasnila u svojem zahtjevu, maksimalno iskorištavanje odstupanja ovisi o sezonskom ritmu zbog kojeg se razdoblje naručivanja dijelova (od listopada do prosinca) razlikuje od razdoblja uvoza tih dijelova iz drugih zemalja (od svibnja iduće godine do ožujka treće godine). Stoga se čini potrebnim osigurati dovoljno dugo vremensko razdoblje kako bi odstupanje bilo korisno. Iz istog razloga ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(9)

Ipak, kako je Kambodža objasnila u svojem zahtjevu, maksimalno iskorištavanje odstupanja ovisi o sezonskom ritmu zbog kojeg se razdoblje naručivanja dijelova (od listopada do prosinca) razlikuje od razdoblja uvoza tih dijelova iz drugih zemalja (od svibnja iduće godine do ožujka treće godine). Stoga se čini potrebnim osigurati dovoljno dugo vremensko razdoblje kako bi odstupanje bilo korisno. Iz istog razloga ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

| (10) | Kako bi se omogućilo učinkovito praćenje funkcioniranja odstupanja, neophodno je od nadležnih tijela Kambodže zahtijevati da Komisiji redovito dostavljaju pojedinosti potvrda o podrijetlu Form A koje su izdane u okviru odstupanja. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se omogućilo učinkovito praćenje funkcioniranja odstupanja, neophodno je od nadležnih tijela Kambodže zahtijevati da Komisiji redovito dostavljaju pojedinosti potvrda o podrijetlu Form A koje su izdane u okviru odstupanja.

| (11) | Odstupanje bi se trebalo odnositi na sve proizvode tarifnog broja HS 8712 za koje se upotrebljavaju dijelovi iz tarifnog broja HS 8714 podrijetlom iz Malezije. |
| --- | --- |

(11)

Odstupanje bi se trebalo odnositi na sve proizvode tarifnog broja HS 8712 za koje se upotrebljavaju dijelovi iz tarifnog broja HS 8714 podrijetlom iz Malezije.

| (12) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Odstupajući od članka 55. stavka 2. točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, Kambodža ima pravo pozivati se na regionalnu kumulaciju podrijetla u skladu s glavom II. poglavljem 1. odjeljkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 prilikom uporabe dijelova iz tarifnog broja HS 8714 podrijetlom iz Malezije za proizvodnju bicikala i drugih sličnih vozila iz tarifnog broja HS 8712 koji se izvoze u Uniju.

2.   Dokazi o podrijetlu dijelova iz stavka 1. sastavljaju se u skladu s glavom II. poglavljem 2. odjeljkom 2. pododjeljkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (5).

Članak 2.

Odstupanje iz članka 1. primjenjuje se na proizvode iz tarifnog broja HS 8712 koji se izvoze iz Kambodže deklarirane za puštanje u slobodni promet u Uniji tijekom razdoblja i do količina navedenih u Prilogu.

Članak 3.

Količinama utvrđenima u Prilogu ovoj Uredbi upravlja se u skladu s člancima od 49. do 54. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Članak 4.

Polje 4. u potvrdama o podrijetlu Form A koje izdaju nadležna tijela Kambodže ili izjavama o podrijetlu koje sastavljaju izvoznici registrirani u Kambodži u pogledu proizvoda iz članka 2. sadržava sljedeću oznaku:

| — | „Odstupanje — Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/348”. |
| --- | --- |

—

„Odstupanje — Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/348”.

Nadležna tijela Kambodže do kraja mjeseca koji slijedi nakon svakog tromjesečja moraju Komisiji dostaviti tromjesečno izvješće o količinama proizvoda iz članka 2. za koje su izdane potvrde o podrijetlu Form A, kao i serijske brojeve tih potvrda.

Članak 5.

Nadležna tijela Kambodže poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje usklađenosti s člancima 1. i 4. te uspostavu i održavanje svih administrativnih struktura i sustava za osiguravanje pravilne provedbe odstupanja iz članka 1., kao i administrativne suradnje s malezijskim nadležnim tijelima te s Europskom komisijom i carinskim tijelima država članica Unije, kako je utvrđeno u glavi II. poglavlju 2. odjeljku 2. pododjeljku 2. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Članak 6.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. ožujka 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 732/2008 (SL L 303, 31.10.2012., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 822/2014 оd 28. srpnja 2014. o odstupanju od Uredbe (EEZ) br. 2454/93 u pogledu pravila o podrijetlu u okviru sustava općih carinskih povlastica koje se odnose na bicikle proizvedene u Kambodži s obzirom na uporabu u okviru kumulacije dijelova bicikala podrijetlom iz Malezije (SL L 223, 29.7.2014., str. 19.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

5

---

PRILOG

| Redni br. | Oznaka KN | Opis robe | Razdoblje | Količina (u jedinicama) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.8094 | 8712 | Bicikli i druga slična vozila (uključujući dostavne tricikle), bez motornog pogona | Od 9. ožujka 2018. do 31. prosinca 2019. | 100 000 |

Redni br.

Oznaka KN

Opis robe

Razdoblje

Količina (u jedinicama)

09.8094

8712

Bicikli i druga slična vozila (uključujući dostavne tricikle), bez motornog pogona

Od 9. ožujka 2018. do 31. prosinca 2019.

100 000

---

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/28

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/349

оd 8. ožujka 2018.

o 282. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a) i članak 7.a stavak 1.,

budući da:

| (1) | U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom uredbom. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom uredbom.

| (2) | Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 6. ožujka 2018. odlučio je dodati tri unosa na popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i ekonomskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 6. ožujka 2018. odlučio je dodati tri unosa na popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i ekonomskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (3) | Kako bi se osigurala djelotvornost mjera predviđenih ovom Uredbom, ona bi trebala odmah stupiti na snagu, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala djelotvornost mjera predviđenih ovom Uredbom, ona bi trebala odmah stupiti na snagu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. ožujka 2018.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Voditeljica Službe za instrumente vanjske politike

---

(1)  
  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

1

---

PRILOG

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Sljedeći se unosi dodaju pod naslov „Fizičke osobe”:






  (a) | „Salim Mustafa Muhammad Al-Mansur (također poznat kao: (a) Salim Mustafa Muhammad Mansur Al-Ifri; (b) Saleem Al-Ifri; (c) Salim Mansur Mustafa; (d) Salim Mansur; (e) Hajji Salim Al-Shaklar). Datum rođenja: (a) 20.2.1962. (b) 1959. Mjesto rođenja: (a) Bagdad, Irak; (b) Tel Afar, Ninivska provincija, Irak. Državljanstvo: iračko. Br. putovnice: Irački broj A6489694, izdana 2.9.2013. (istječe 31.8.2021.). Broj nacionalnog identifikacijskog dokumenta: (a) iračka nacionalna osobna iskaznica 00813602, izdana 18.9.2011.; (b) iračka potvrda iračkog državljanstva 300397, izdana 25.6.2013. Adresa: (a) 17 Tamoz, Mosul, Irak (prethodna adresa); (b) Tel Afar – Al-Saad, Mosul, Irak (prethodna adresa). Ostale informacije: Fizički opis: boja kose: crna; boja očiju: boja meda; visina: 170 cm; govori arapski jezik. Datum uvrštenja na popis iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 6.3.2018.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Sljedeći se unosi dodaju pod naslov „Fizičke osobe”:

(a)

„Salim Mustafa Muhammad Al-Mansur (također poznat kao: (a) Salim Mustafa Muhammad Mansur Al-Ifri; (b) Saleem Al-Ifri; (c) Salim Mansur Mustafa; (d) Salim Mansur; (e) Hajji Salim Al-Shaklar). Datum rođenja: (a) 20.2.1962. (b) 1959. Mjesto rođenja: (a) Bagdad, Irak; (b) Tel Afar, Ninivska provincija, Irak. Državljanstvo: iračko. Br. putovnice: Irački broj A6489694, izdana 2.9.2013. (istječe 31.8.2021.). Broj nacionalnog identifikacijskog dokumenta: (a) iračka nacionalna osobna iskaznica 00813602, izdana 18.9.2011.; (b) iračka potvrda iračkog državljanstva 300397, izdana 25.6.2013. Adresa: (a) 17 Tamoz, Mosul, Irak (prethodna adresa); (b) Tel Afar – Al-Saad, Mosul, Irak (prethodna adresa). Ostale informacije: Fizički opis: boja kose: crna; boja očiju: boja meda; visina: 170 cm; govori arapski jezik. Datum uvrštenja na popis iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 6.3.2018.
  ”

| (b) | „Umar Mahmud Irhayyim Al-Kubaysi (također poznat kao: (a) Umar Mahmud Rahim al-Kubaysi; (b) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh; (c) Umar Mahmud Rahim; (d) Umar Mahmud Rahim Al-Qubaysi; (e) Umar Mahmud Al-Kubaysi Arhaym; (f) Umar Mahmud Arhaym; (g) Omar Mahmood Irhayyim; (h) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh Al-Kobaisi; (i) Umar al-Kubaysi). Datum rođenja: (a) 16.6.1967.; (b) 1.1.1967. Mjesto rođenja: Al-Qaim, provincija Al-Anbar, Irak. Državljanstvo: iračko. Br. putovnice: irački broj A4059346, izdana 29.5.2013. u Bagdadu, Irak (istječe 27.5.2021.). Broj nacionalnog identifikacijskog dokumenta: (a) iračka nacionalna osobna iskaznica 00405771, izdana 20. svibnja 2013. u Iraku; (b) iračka potvrda iračkog državljanstva 540763, izdana 13.2.1984. Adresa: Al-Qaim, provincija Al-Anbar, Irak. Ostale informacije: Fizički opis: spol: muški, boja kose: crna; visina: 175 cm; govori arapski jezik. Datum uvrštenja na popis iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 6.3.2018.
  ” |
| --- | --- |

(b)

„Umar Mahmud Irhayyim Al-Kubaysi (također poznat kao: (a) Umar Mahmud Rahim al-Kubaysi; (b) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh; (c) Umar Mahmud Rahim; (d) Umar Mahmud Rahim Al-Qubaysi; (e) Umar Mahmud Al-Kubaysi Arhaym; (f) Umar Mahmud Arhaym; (g) Omar Mahmood Irhayyim; (h) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh Al-Kobaisi; (i) Umar al-Kubaysi). Datum rođenja: (a) 16.6.1967.; (b) 1.1.1967. Mjesto rođenja: Al-Qaim, provincija Al-Anbar, Irak. Državljanstvo: iračko. Br. putovnice: irački broj A4059346, izdana 29.5.2013. u Bagdadu, Irak (istječe 27.5.2021.). Broj nacionalnog identifikacijskog dokumenta: (a) iračka nacionalna osobna iskaznica 00405771, izdana 20. svibnja 2013. u Iraku; (b) iračka potvrda iračkog državljanstva 540763, izdana 13.2.1984. Adresa: Al-Qaim, provincija Al-Anbar, Irak. Ostale informacije: Fizički opis: spol: muški, boja kose: crna; visina: 175 cm; govori arapski jezik. Datum uvrštenja na popis iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 6.3.2018.
  ”

| 2. | Sljedeći se unos dodaje pod naslov „Pravne osobe, skupine i subjekti”:

  „Al-Kawthar Money Exchange (također poznat kao: (a) Al Kawthar Co.; (b) Al Kawthar Company; (c) Al-Kawthar Hawala). Adresa: Al-Qaim, provincija Al-Anbar, Irak. Ostale informacije: Mjenjačnica u vlasništvu Umara Mahmuda Irhayyima al-Kubaysija od sredine 2016. Osnovana 2000., broj dozvole 202, izdana 17.5.2000. i nakon toga povučena. Datum uvrštenja na popis iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 6.3.2018.
  ” |
| --- | --- |

2.

Sljedeći se unos dodaje pod naslov „Pravne osobe, skupine i subjekti”:

„Al-Kawthar Money Exchange (također poznat kao: (a) Al Kawthar Co.; (b) Al Kawthar Company; (c) Al-Kawthar Hawala). Adresa: Al-Qaim, provincija Al-Anbar, Irak. Ostale informacije: Mjenjačnica u vlasništvu Umara Mahmuda Irhayyima al-Kubaysija od sredine 2016. Osnovana 2000., broj dozvole 202, izdana 17.5.2000. i nakon toga povučena. Datum uvrštenja na popis iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 6.3.2018.
  ”

---

DIREKTIVE

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/30

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2018/350

оd 8. ožujka 2018.

o izmjeni Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni rizika genetski modificiranih organizama za okoliš

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (1), a posebno njezin članak 27.,

budući da:

| (1) | Direktivom 2001/18/EZ utvrđeni su zahtjevi za procjenu rizika genetski modificiranih organizama (GMO) za okoliš. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2001/18/EZ utvrđeni su zahtjevi za procjenu rizika genetski modificiranih organizama (GMO) za okoliš.

| (2) | Vijeće je 4. prosinca 2008. donijelo zaključke o GMO-ima u kojima naglašava potrebu za ažuriranjem i usavršavanjem procjene rizika GMO-a za okoliš, osobito procjene dugoročnih učinaka na okoliš. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 4. prosinca 2008. donijelo zaključke o GMO-ima u kojima naglašava potrebu za ažuriranjem i usavršavanjem procjene rizika GMO-a za okoliš, osobito procjene dugoročnih učinaka na okoliš.

| (3) | Na zahtjev Komisije Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) donijela je u listopadu 2010. znanstveno mišljenje kojim su uvedene smjernice o procjeni rizika koji genetski modificirane biljke predstavljaju za okoliš (2) (Smjernice), čime su izmijenjene prethodne smjernice. Ostale smjernice koje su izdale EFSA i Europska agencija za lijekove odnose se na procjenu rizika koji GMO-i koji nisu biljke čine za okoliš. |
| --- | --- |

(3)

Na zahtjev Komisije Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) donijela je u listopadu 2010. znanstveno mišljenje kojim su uvedene smjernice o procjeni rizika koji genetski modificirane biljke predstavljaju za okoliš (2) (Smjernice), čime su izmijenjene prethodne smjernice. Ostale smjernice koje su izdale EFSA i Europska agencija za lijekove odnose se na procjenu rizika koji GMO-i koji nisu biljke čine za okoliš.

| (4) | Člankom 3. Direktive (EU) 2015/412 Europskog parlamenta i Vijeća (3) propisano je da Komisija do 3. travnja 2017. mora ažurirati priloge Direktivi 2001/18/EZ u pogledu procjene rizika za okoliš tako da se uključe Smjernice, koje nisu pravno obvezujuće, te da se procjena na njima temelji. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 3. Direktive (EU) 2015/412 Europskog parlamenta i Vijeća (3) propisano je da Komisija do 3. travnja 2017. mora ažurirati priloge Direktivi 2001/18/EZ u pogledu procjene rizika za okoliš tako da se uključe Smjernice, koje nisu pravno obvezujuće, te da se procjena na njima temelji.

| (5) | U cilju prilagodbe tehničkom napretku i uzimajući u obzir stečeno iskustvo u procjeni rizika genetski modificiranih biljaka za okoliš, bitne elemente Smjernica trebalo bi uključiti u Direktivu 2001/18/EZ. Pritom bi trebalo poštovati načelo da se procjena rizika za okoliš provodi pojedinačno za svaki slučaj. |
| --- | --- |

(5)

U cilju prilagodbe tehničkom napretku i uzimajući u obzir stečeno iskustvo u procjeni rizika genetski modificiranih biljaka za okoliš, bitne elemente Smjernica trebalo bi uključiti u Direktivu 2001/18/EZ. Pritom bi trebalo poštovati načelo da se procjena rizika za okoliš provodi pojedinačno za svaki slučaj.

| (6) | Smjernice su osmišljene prije svega za prijave u svrhu stavljanja na tržište („prijave iz dijela C”) genetski modificiranih biljaka, dok se Prilog II. Direktivi 2001/18/EZ odnosi na prijave iz dijela C i prijave za drugu svrhu osim stavljanja na tržište („prijave iz dijela B”). Stoga bi se određeni zahtjevi koji proizlaze iz uključivanja Smjernica u Prilog II. trebali primjenjivati samo na prijave iz dijela C jer bi bili nerelevantni ili nerazmjerni u kontekstu prijava iz dijela B, koje se prije svega odnose na uvođenja GMO-a u eksperimentalne svrhe. |
| --- | --- |

(6)

Smjernice su osmišljene prije svega za prijave u svrhu stavljanja na tržište („prijave iz dijela C”) genetski modificiranih biljaka, dok se Prilog II. Direktivi 2001/18/EZ odnosi na prijave iz dijela C i prijave za drugu svrhu osim stavljanja na tržište („prijave iz dijela B”). Stoga bi se određeni zahtjevi koji proizlaze iz uključivanja Smjernica u Prilog II. trebali primjenjivati samo na prijave iz dijela C jer bi bili nerelevantni ili nerazmjerni u kontekstu prijava iz dijela B, koje se prije svega odnose na uvođenja GMO-a u eksperimentalne svrhe.

| (7) | Dio C Priloga II. Direktivi 2001/18/EZ odnosi se na metodologiju procjene rizika za okoliš. Trebalo bi ga ažurirati kako bi se uključila, prije svega, terminologija iz opisa šest koraka pristupa procjene navedenog u Smjernicama. |
| --- | --- |

(7)

Dio C Priloga II. Direktivi 2001/18/EZ odnosi se na metodologiju procjene rizika za okoliš. Trebalo bi ga ažurirati kako bi se uključila, prije svega, terminologija iz opisa šest koraka pristupa procjene navedenog u Smjernicama.

| (8) | Dio D Priloga II. Direktivi 2001/18/EZ odnosi se na zaključke procjene rizika za okoliš i sadržava dva zasebna odjeljka koji se odnose na GMO-e različite od viših biljnih vrsta (odjeljak D.1.), odnosno na genetski modificirane više biljne vrste (odjeljak D.2.). U Smjernicama se razmatra sedam posebnih područja rizika koja je potrebno obuhvatiti u procjeni rizika genetski modificiranih biljaka za okoliš kako bi se donijeli zaključci. Stoga bi trebalo ažurirati strukturu i sadržaj odjeljka D.2. Priloga II. kako bi se ta područja rizika uzela u obzir. |
| --- | --- |

(8)

Dio D Priloga II. Direktivi 2001/18/EZ odnosi se na zaključke procjene rizika za okoliš i sadržava dva zasebna odjeljka koji se odnose na GMO-e različite od viših biljnih vrsta (odjeljak D.1.), odnosno na genetski modificirane više biljne vrste (odjeljak D.2.). U Smjernicama se razmatra sedam posebnih područja rizika koja je potrebno obuhvatiti u procjeni rizika genetski modificiranih biljaka za okoliš kako bi se donijeli zaključci. Stoga bi trebalo ažurirati strukturu i sadržaj odjeljka D.2. Priloga II. kako bi se ta područja rizika uzela u obzir.

| (9) | Ako se procjena rizika za okoliš odnosi na genetski modificiranu biljku koja je postala otporna na herbicid, njezin bi opseg trebao biti u skladu s Direktivom 2001/18/EZ. Procjena rizika koji uporaba sredstava za zaštitu bilja čini za okoliš, uključujući njihovu uporabu na genetski modificiranim biljkama, obuhvaćena je Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te će se provoditi na razini država članica kako bi se uzeli u obzir posebni poljoprivredni uvjeti. |
| --- | --- |

(9)

Ako se procjena rizika za okoliš odnosi na genetski modificiranu biljku koja je postala otporna na herbicid, njezin bi opseg trebao biti u skladu s Direktivom 2001/18/EZ. Procjena rizika koji uporaba sredstava za zaštitu bilja čini za okoliš, uključujući njihovu uporabu na genetski modificiranim biljkama, obuhvaćena je Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te će se provoditi na razini država članica kako bi se uzeli u obzir posebni poljoprivredni uvjeti.

| (10) | Prilog III.B Direktivi 2001/18/EZ sadržava informacije nužne za prijave koje se odnose na uvođenje genetski modificiranih viših biljnih vrsta te se primjenjuje na prijave iz dijela C i prijave iz dijela B. Trebalo bi izmijeniti njegovu strukturu, sadržaj i razinu navedenih pojedinosti radi osiguravanja usklađenosti sa Smjernicama. Budući da se većina promjena uvedenih Smjernicama odnose na procjenu rizika za okoliš prijava iz dijela C te u cilju jasnoće i pojednostavnjenja za podnositelje prijave i nadležna tijela, primjereno je izmijeniti strukturu Priloga III.B odvajanjem zahtjeva koji se odnose na prijave iz dijela C od zahtjeva koji se odnose na prijave iz dijela B. |
| --- | --- |

(10)

Prilog III.B Direktivi 2001/18/EZ sadržava informacije nužne za prijave koje se odnose na uvođenje genetski modificiranih viših biljnih vrsta te se primjenjuje na prijave iz dijela C i prijave iz dijela B. Trebalo bi izmijeniti njegovu strukturu, sadržaj i razinu navedenih pojedinosti radi osiguravanja usklađenosti sa Smjernicama. Budući da se većina promjena uvedenih Smjernicama odnose na procjenu rizika za okoliš prijava iz dijela C te u cilju jasnoće i pojednostavnjenja za podnositelje prijave i nadležna tijela, primjereno je izmijeniti strukturu Priloga III.B odvajanjem zahtjeva koji se odnose na prijave iz dijela C od zahtjeva koji se odnose na prijave iz dijela B.

| (11) | Većina zahtjeva za odobrenje stavljanja na tržište genetski modificiranih biljaka podnesena je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Stoga je radi pojednostavnjenja primjereno u najvećoj mogućoj mjeri uskladiti redoslijed zatraženih informacija za prijave iz dijela C u Prilogu III.B Direktivi 2001/18/EZ s redoslijedom iz Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 503/2013 (6). |
| --- | --- |

(11)

Većina zahtjeva za odobrenje stavljanja na tržište genetski modificiranih biljaka podnesena je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Stoga je radi pojednostavnjenja primjereno u najvećoj mogućoj mjeri uskladiti redoslijed zatraženih informacija za prijave iz dijela C u Prilogu III.B Direktivi 2001/18/EZ s redoslijedom iz Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 503/2013 (6).

| (12) | U Prilogu IV. Direktivi 2001/18/EZ utvrđeni su zahtjevi u pogledu dodatnih informacija samo za prijave iz dijela C. Zahtjeve iz tog priloga koji se odnose na metode otkrivanja trebalo bi ažurirati u svjetlu tehničkog napretka, osobito u pogledu referentnog materijala koji podnose podnositelji prijave. |
| --- | --- |

(12)

U Prilogu IV. Direktivi 2001/18/EZ utvrđeni su zahtjevi u pogledu dodatnih informacija samo za prijave iz dijela C. Zahtjeve iz tog priloga koji se odnose na metode otkrivanja trebalo bi ažurirati u svjetlu tehničkog napretka, osobito u pogledu referentnog materijala koji podnose podnositelji prijave.

| (13) | Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 30. Direktive 2001/18/EZ, |
| --- | --- |

(13)

Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 30. Direktive 2001/18/EZ,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Prilozi II., III., III.B i IV. Direktivi 2001/18/EZ mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.

Članak 2.

1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije 29. rujna 2019. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. ožujka 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 106, 17.4.2001., str. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010.;8(11):1879.

2

(3)  Direktiva (EU) 2015/412 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uzgoj genetski modificiranih organizama (GMO-a) na svojem državnom području (SL L 68, 13.3.2015., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL L 268, 18.10.2003., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 503/2013 od 3. travnja 2013. o prijavama za odobrenje genetski modificirane hrane i hrane za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbi Komisije (EZ) br. 641/2004 i (EZ) br. 1981/2006 (SL L 157, 8.6.2013., str. 1.).

6

---

PRILOG

Direktiva 2001/18/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | Prilog II. mijenja se kako slijedi:






  (a) | odjeljak C. zamjenjuje se sljedećim:
  „C.   Metodologija

  Za provedbu ovog odjeljka za prijave iz dijela C dostupne su smjernice koje je izdala Europska agencija za sigurnost hrane.
  C.1.   Opća i posebna razmatranja procjene rizika za okoliš

  1.   Namjerne i nenamjerne promjene

  Procjenom rizika za okoliš u okviru identifikacije i procjene potencijalnih štetnih učinaka iz odjeljka A. identificiraju se namjerne i nenamjerne promjene koje proizlaze iz genetske modifikacije i ocjenjuje njihov potencijal za izazivanje štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš.
  Namjerne promjene izazvane genetskom modifikacijom željene su promjene kojima se ispunjuje izvorna namjena genetske modifikacije.
  Nenamjerne promjene izazvane genetskom modifikacijom trajne su promjene koje nadilaze namjerne promjene izazvane genetskom modifikacijom.
  Namjerne i nenamjerne promjene mogu imati izravan ili neizravan te neposredan ili odgođen učinak na zdravlje ljudi i okoliš.
  2.   Dugoročni negativni učinci i kumulativni dugoročni negativni učinci u procjeni rizika za okoliš za prijave iz dijela C

  Dugoročni učinci GMO-a učinci su koji proizlaze iz kašnjenja odgovora organizama ili njihova potomstva na dugoročnu ili kroničnu izloženost GMO-u ili iz prekomjerne uporabe GMO-a u vremenu i prostoru.
  U identifikaciji i procjeni potencijalnih dugoročnih štetnih učinaka GMO-a na zdravlje ljudi i okoliš u obzir se uzima sljedeće:






  (a) | dugoročne interakcije GMO-a i primateljskog okoliša; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Prilog II. mijenja se kako slijedi:

(a)

odjeljak C. zamjenjuje se sljedećim:

„C.   Metodologija

Za provedbu ovog odjeljka za prijave iz dijela C dostupne su smjernice koje je izdala Europska agencija za sigurnost hrane.

C.1.   Opća i posebna razmatranja procjene rizika za okoliš

1.   Namjerne i nenamjerne promjene

Procjenom rizika za okoliš u okviru identifikacije i procjene potencijalnih štetnih učinaka iz odjeljka A. identificiraju se namjerne i nenamjerne promjene koje proizlaze iz genetske modifikacije i ocjenjuje njihov potencijal za izazivanje štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš.

Namjerne promjene izazvane genetskom modifikacijom željene su promjene kojima se ispunjuje izvorna namjena genetske modifikacije.

Nenamjerne promjene izazvane genetskom modifikacijom trajne su promjene koje nadilaze namjerne promjene izazvane genetskom modifikacijom.

Namjerne i nenamjerne promjene mogu imati izravan ili neizravan te neposredan ili odgođen učinak na zdravlje ljudi i okoliš.

2.   Dugoročni negativni učinci i kumulativni dugoročni negativni učinci u procjeni rizika za okoliš za prijave iz dijela C

Dugoročni učinci GMO-a učinci su koji proizlaze iz kašnjenja odgovora organizama ili njihova potomstva na dugoročnu ili kroničnu izloženost GMO-u ili iz prekomjerne uporabe GMO-a u vremenu i prostoru.

U identifikaciji i procjeni potencijalnih dugoročnih štetnih učinaka GMO-a na zdravlje ljudi i okoliš u obzir se uzima sljedeće:

(a)

dugoročne interakcije GMO-a i primateljskog okoliša;

| (b) | karakteristike GMO-a koje postaju važne na dugoročnoj osnovi; |
| --- | --- |

(b)

karakteristike GMO-a koje postaju važne na dugoročnoj osnovi;

| (c) | podaci dobiveni pri ponovljenom namjernom uvođenju GMO-a ili njegovom stavljanju na tržište u dugoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(c)

podaci dobiveni pri ponovljenom namjernom uvođenju GMO-a ili njegovom stavljanju na tržište u dugoročnom razdoblju.

U identifikaciji i procjeni potencijalnih kumulativnih dugoročnih negativnih učinaka navedenih u uvodnom dijelu Priloga II. uzimaju se u obzir i GMO-i koji su namjerno uvedeni ili stavljeni na tržište u prošlosti.

3.   Kvaliteta podataka

Kako bi proveo procjenu rizika za okoliš za prijavu iz dijela C ove Direktive, podnositelj prijave prikuplja već dostupne podatke iz znanstvene literature ili iz drugih izvora, uključujući izvješća o praćenju, te dobiva potrebne podatke provedbom primjerenih studija, ako je to moguće. Prema potrebi podnositelj prijave u procjeni rizika za okoliš navodi zašto nije moguće dobiti podatke provođenjem studija.

Procjena rizika za okoliš za prijave iz dijela B ove Direktive temelji se barem na već dostupnim podacima iz znanstvene literature ili iz drugih izvora te se može dopuniti dodatnim podacima koje je dobio podnositelj prijave.

Ako su u procjeni rizika za okoliš dostavljeni podaci dobiveni izvan Europe, potrebno je obrazložiti njihovu relevantnost za okoliše koji ih primaju u Uniji.

Podaci dostavljeni u procjeni rizika za okoliš za prijave iz dijela C ove Direktive u skladu su sa sljedećim zahtjevima:

| (a) | kada su u procjeni rizika za okoliš dostavljene toksikološke studije provedene za procjenu rizika za zdravlje ljudi ili životinja, podnositelj prijave dostavlja dokaze koji upućuju na to da su one provedene u objektima koji su u skladu sa sljedećim:






  i. | zahtjevima Direktive 2004/10/EZ; ili |
| --- | --- | --- |

(a)

kada su u procjeni rizika za okoliš dostavljene toksikološke studije provedene za procjenu rizika za zdravlje ljudi ili životinja, podnositelj prijave dostavlja dokaze koji upućuju na to da su one provedene u objektima koji su u skladu sa sljedećim:

i.

zahtjevima Direktive 2004/10/EZ; ili

| ii. | „OECD načelima dobre laboratorijske prakse” (GLP), ako se provode izvan Unije. |
| --- | --- |

ii.

„OECD načelima dobre laboratorijske prakse” (GLP), ako se provode izvan Unije.

| (b) | kada su u procjeni rizika za okoliš dostavljene studije koje nisu toksikološke studije:






  i. | one su u skladu s načelima dobre laboratorijske prakse (GLP) iz Direktive 2004/10/EZ, ako je to relevantno; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

kada su u procjeni rizika za okoliš dostavljene studije koje nisu toksikološke studije:

i.

one su u skladu s načelima dobre laboratorijske prakse (GLP) iz Direktive 2004/10/EZ, ako je to relevantno; ili

| ii. | provode ih organizacije akreditirane prema relevantnom ISO standardu; ili |
| --- | --- |

ii.

provode ih organizacije akreditirane prema relevantnom ISO standardu; ili

| iii. | u nedostatku relevantnog ISO standarda provode se u skladu s međunarodno priznatim standardima; |
| --- | --- |

iii.

u nedostatku relevantnog ISO standarda provode se u skladu s međunarodno priznatim standardima;

| (c) | informacije o rezultatima dobivenima iz studija iz točaka (a) i (b) i o primijenjenim studijskim protokolima pouzdane su i sveobuhvatne te uključuju sirove podatke u elektroničkom obliku prikladnom za izvođenje statistika ili drugih analiza. |
| --- | --- |

(c)

informacije o rezultatima dobivenima iz studija iz točaka (a) i (b) i o primijenjenim studijskim protokolima pouzdane su i sveobuhvatne te uključuju sirove podatke u elektroničkom obliku prikladnom za izvođenje statistika ili drugih analiza.

| (d) | podnositelj prijave navodi, ako je to moguće, opseg učinka koji se svakom provedenom studijom želi otkriti te za to podnosi dokaze. |
| --- | --- |

(d)

podnositelj prijave navodi, ako je to moguće, opseg učinka koji se svakom provedenom studijom želi otkriti te za to podnosi dokaze.

| (e) | odabir lokacija za terenske studije temelji se na relevantnim primateljskim okolišima kako bi se promatrali potencijalna izloženost i učinak tamo gdje bi se mogao uvesti GMO. U procjeni rizika za okoliš odabir se obrazlaže. |
| --- | --- |

(e)

odabir lokacija za terenske studije temelji se na relevantnim primateljskim okolišima kako bi se promatrali potencijalna izloženost i učinak tamo gdje bi se mogao uvesti GMO. U procjeni rizika za okoliš odabir se obrazlaže.

| (f) | negenetski modificiran komparator primjeren je za relevantne primateljske okoliše te ima genetsku pozadinu usporedivu s onom GMO-a. U procjeni rizika za okoliš obrazlaže se odabir komparatora. |
| --- | --- |

(f)

negenetski modificiran komparator primjeren je za relevantne primateljske okoliše te ima genetsku pozadinu usporedivu s onom GMO-a. U procjeni rizika za okoliš obrazlaže se odabir komparatora.

4.   Višestruke transformacije u prijavama iz dijela C

U procjeni rizika za okoliš za GMO koji sadržava višestruke transformacije iz prijava iz dijela C primjenjuje se sljedeće:

| (a) | podnositelj prijave dostavlja procjenu rizika za okoliš za svaku pojedinačnu transformaciju GMO-a ili upućuje na već podnesene prijave za te pojedinačne transformacije; |
| --- | --- |

(a)

podnositelj prijave dostavlja procjenu rizika za okoliš za svaku pojedinačnu transformaciju GMO-a ili upućuje na već podnesene prijave za te pojedinačne transformacije;

| (b) | podnositelj prijave dostavlja procjenu sljedećih aspekata:






  i. | stabilnosti transformacija; |
| --- | --- | --- |

(b)

podnositelj prijave dostavlja procjenu sljedećih aspekata:

i.

stabilnosti transformacija;

| ii. | izražavanja transformacija; |
| --- | --- |

ii.

izražavanja transformacija;

| iii. | mogućih dodatnih, sinergijskih i antagonističkih učinaka koji proizlaze iz kombinacije transformacija; |
| --- | --- |

iii.

mogućih dodatnih, sinergijskih i antagonističkih učinaka koji proizlaze iz kombinacije transformacija;

| (c) | ako potomstvo GMO-a sadržava različite podvrste kombinacija višestrukih transformacija, podnositelj prijave dostavlja znanstveno obrazloženje kojim opravdava da nema potrebe za dostavljanjem eksperimentalnih podataka za predmetne podvrste kombinacija, neovisno o njihovu podrijetlu ili, ako takvo obrazloženje ne postoji, dostavlja relevantne eksperimentalne podatke. |
| --- | --- |

(c)

ako potomstvo GMO-a sadržava različite podvrste kombinacija višestrukih transformacija, podnositelj prijave dostavlja znanstveno obrazloženje kojim opravdava da nema potrebe za dostavljanjem eksperimentalnih podataka za predmetne podvrste kombinacija, neovisno o njihovu podrijetlu ili, ako takvo obrazloženje ne postoji, dostavlja relevantne eksperimentalne podatke.

C.2.   Karakteristike GMO-a i uvođenjâ

U procjeni rizika za okoliš uzimaju se u obzir relevantne tehničke i znanstvene pojedinosti o karakteristikama:

| — | primateljskog ili jednog ili više roditeljskih organizama; |
| --- | --- |

—

primateljskog ili jednog ili više roditeljskih organizama;

| — | jedne ili više genetskih modifikacija, bez obzira na to radi li se o umetanju ili brisanju genetskog materijala, te relevantnih informacija o vektoru i donoru; |
| --- | --- |

—

jedne ili više genetskih modifikacija, bez obzira na to radi li se o umetanju ili brisanju genetskog materijala, te relevantnih informacija o vektoru i donoru;

| — | GMO-a; |
| --- | --- |

—

GMO-a;

| — | namjernog uvođenja ili korištenja, uključujući opseg; |
| --- | --- |

—

namjernog uvođenja ili korištenja, uključujući opseg;

| — | potencijalnog okoliša u koji će se uvesti GMO i u koji bi se transgen mogao proširiti; i |
| --- | --- |

—

potencijalnog okoliša u koji će se uvesti GMO i u koji bi se transgen mogao proširiti; i

| — | interakcije između tih karakteristika. |
| --- | --- |

—

interakcije između tih karakteristika.

Relevantne informacije iz prethodnih uvođenja istog ili sličnog GMO-a i organizama sa sličnim obilježjima te njihova biotička i abiotička interakcija sa sličnim primateljskim okolišima, uključujući informacije koje proizlaze iz praćenja takvih organizama, razmatraju se u procjeni rizika za okoliš na temelju članka 6. stavka 3. ili članka 13. stavka 4.

C.3.   Koraci u procjeni rizika za okoliš

Procjena rizika za okoliš navedena u člancima 4., 6., 7. i 13. provodi se za svako relevantno područje rizika navedeno u odjeljku D.1. ili D.2. u skladu sa sljedećih šest koraka:

1.   Opis problema, uključujući utvrđivanje opasnosti

U opisu problema:

| (a) | utvrđuju se sve promjene u karakteristikama organizma povezane s genetskom modifikacijom usporedbom karakteristika GMO-a s karakteristikama odabranog negenetski modificiranog komparatora u odgovarajućim uvjetima uvođenja ili korištenja; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuju se sve promjene u karakteristikama organizma povezane s genetskom modifikacijom usporedbom karakteristika GMO-a s karakteristikama odabranog negenetski modificiranog komparatora u odgovarajućim uvjetima uvođenja ili korištenja;

| (b) | utvrđuju se potencijalni štetni učinci na zdravlje ljudi ili okoliš koji su povezani s promjenama koje su prethodno utvrđene u točki (a);
  Ne treba zanemariti potencijalne štetne učinke zato što je vjerojatnost njihova pojavljivanja mala.
  Mogući štetni učinci razlikuju se od slučaja do slučaja, a mogu uključivati:






  — | učinke na dinamiku populacija vrsta u primateljskom okolišu i na genetsku raznolikost svake od tih populacija, što može dovesti do smanjenja biološke raznolikosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

utvrđuju se potencijalni štetni učinci na zdravlje ljudi ili okoliš koji su povezani s promjenama koje su prethodno utvrđene u točki (a);

Ne treba zanemariti potencijalne štetne učinke zato što je vjerojatnost njihova pojavljivanja mala.

Mogući štetni učinci razlikuju se od slučaja do slučaja, a mogu uključivati:

—

učinke na dinamiku populacija vrsta u primateljskom okolišu i na genetsku raznolikost svake od tih populacija, što može dovesti do smanjenja biološke raznolikosti;

| — | izmijenjenu podložnost patogenima koji olakšavaju širenje zaraznih bolesti ili stvaranje novih spremnika ili vektora; |
| --- | --- |

—

izmijenjenu podložnost patogenima koji olakšavaju širenje zaraznih bolesti ili stvaranje novih spremnika ili vektora;

| — | ugrožavanje profilaktičkih ili terapijskih medicinskih ili veterinarskih tretmana ili tretmana zaštite bilja, na primjer prijenosom gena koji omogućuju otpornost na antibiotike korištene u medicini ili veterini; |
| --- | --- |

—

ugrožavanje profilaktičkih ili terapijskih medicinskih ili veterinarskih tretmana ili tretmana zaštite bilja, na primjer prijenosom gena koji omogućuju otpornost na antibiotike korištene u medicini ili veterini;

| — | učinke na biogeokemiju (biogeokemijske cikluse), uključujući recikliranje ugljika i dušika kroz promjene u razlaganju organskog materijala u tlu; |
| --- | --- |

—

učinke na biogeokemiju (biogeokemijske cikluse), uključujući recikliranje ugljika i dušika kroz promjene u razlaganju organskog materijala u tlu;

| — | bolest kod ljudi, uključujući alergijske ili toksične učinke; |
| --- | --- |

—

bolest kod ljudi, uključujući alergijske ili toksične učinke;

| — | bolest kod životinja i biljaka, uključujući toksične i, u slučaju životinja, alergijske učinke, kad je primjereno; |
| --- | --- |

—

bolest kod životinja i biljaka, uključujući toksične i, u slučaju životinja, alergijske učinke, kad je primjereno;

Ako su utvrđeni potencijalni dugoročni štetni učinci GMO-a, oni se procjenjuju u obliku teoretskih studija upotrebom, ako je to moguće, sljedećega:

| i. | dokaza iz prethodnih iskustava; |
| --- | --- |

i.

dokaza iz prethodnih iskustava;

| ii. | dostupnih skupova podataka ili literature; |
| --- | --- |

ii.

dostupnih skupova podataka ili literature;

| iii. | matematičkog modeliranja. |
| --- | --- |

iii.

matematičkog modeliranja.

| (c) | utvrđuju se relevantne krajnje točke procjene.
  Ti potencijalni štetni učinci koji bi mogli utjecati na utvrđene krajnje točke procjene razmatraju se u sljedećim koracima procjene rizika; |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju se relevantne krajnje točke procjene.

Ti potencijalni štetni učinci koji bi mogli utjecati na utvrđene krajnje točke procjene razmatraju se u sljedećim koracima procjene rizika;

| (d) | utvrđuju se i opisuju putovi izloženosti ili drugi mehanizmi na kojima se mogu pojaviti štetni učinci.
  Štetni učinci mogu se pojaviti izravno ili neizravno, putovima izloženosti ili drugim mehanizmima koji mogu uključivati:






  — | širenje GMO-a u okoliš; |
| --- | --- | --- |

(d)

utvrđuju se i opisuju putovi izloženosti ili drugi mehanizmi na kojima se mogu pojaviti štetni učinci.

Štetni učinci mogu se pojaviti izravno ili neizravno, putovima izloženosti ili drugim mehanizmima koji mogu uključivati:

—

širenje GMO-a u okoliš;

| — | prijenos umetnutoga genetskog materijala u isti organizam ili u druge organizme bez obzira na to je li genetski modificiran ili ne; |
| --- | --- |

—

prijenos umetnutoga genetskog materijala u isti organizam ili u druge organizme bez obzira na to je li genetski modificiran ili ne;

| — | fenotipsku i genetsku nestabilnost; |
| --- | --- |

—

fenotipsku i genetsku nestabilnost;

| — | interakcije s drugim organizmima; |
| --- | --- |

—

interakcije s drugim organizmima;

| — | promjene u upravljanju, uključujući, ako je primjenjivo, poljoprivrednu praksu. |
| --- | --- |

—

promjene u upravljanju, uključujući, ako je primjenjivo, poljoprivrednu praksu.

| (e) | iznose se provjerljive hipoteze i utvrđuju relevantne krajnje točke mjerenja kako bi se eventualno omogućila kvantitativna procjena potencijalnih štetnih učinaka; |
| --- | --- |

(e)

iznose se provjerljive hipoteze i utvrđuju relevantne krajnje točke mjerenja kako bi se eventualno omogućila kvantitativna procjena potencijalnih štetnih učinaka;

| (f) | razmatraju se moguće nesigurnosti, uključujući nedostatke u znanju i metodološka ograničenja. |
| --- | --- |

(f)

razmatraju se moguće nesigurnosti, uključujući nedostatke u znanju i metodološka ograničenja.

2.   Karakterizacija opasnosti

Procjenjuje se važnost svakog potencijalnog štetnog učinka. Tom se procjenom pretpostavlja da će se takav štetni učinak pojaviti. U procjeni rizika za okoliš smatra se da na važnost vjerojatno utječe primateljski okoliš u koji se GMO namjerava uvoditi te opseg i uvjeti uvođenja.

Ako je moguće, procjena se izražava kvantitativno.

Ako je procjena izražena u kvalitativnim veličinama, upotrebljava se kategorički opis („visoka”, „umjerena”, „niska” ili „zanemariva”) i dostavlja se objašnjenje opsega učinka za svaku kategoriju.

3.   Karakterizacija izloženosti

Vjerojatnost ili mogućnost pojave svakog utvrđenog potencijalnog štetnog učinka procjenjuje se kako bi se dostavila, ako je moguće, kvantitativna procjena izloženosti kao relativna mjera vjerojatnosti ili pak kvalitativna procjena izloženosti. Razmatraju se karakteristike primateljskih okoliša i opseg iz prijave.

Ako je procjena izražena u kvalitativnim veličinama, upotrebljava se kategorički opis izloženosti („visoka”, „umjerena”, „niska” ili „zanemariva”) i dostavlja se objašnjenje opsega učinka za svaku kategoriju.

4.   Karakterizacija rizika

Za svaki potencijalni štetni učinak rizik je karakteriziran kombinacijom važnosti i vjerojatnosti pojave tog štetnog učinka kako bi se pružila kvantitativna ili polukvantitativna procjena rizika.

Ako kvantitativna ili polukvantitativna procjena rizika nije moguća, dostavlja se kvalitativna procjena rizika. U tom slučaju upotrebljava se kategorički opis rizika („visok”, „umjeren”, „nizak” ili „zanemariv”) i dostavlja se objašnjenje opsega učinka za svaku kategoriju.

Ako je relevantno, opisuje se nesigurnost za svaki utvrđeni rizik i, ako je moguće, izražava kvantitativno.

5.   Strategije upravljanja rizikom

Ako su utvrđeni rizici koji imaju takve karakteristike da zahtijevaju mjere kojima bi se njima upravljalo, predlaže se strategija upravljanja rizikom.

Strategije upravljanja rizikom opisuju se u smislu smanjenja opasnosti ili izloženosti ili oboje te su razmjerne predviđenom smanjenju rizika, opsegu i uvjetima uvođenja te razinama nesigurnosti utvrđenima u procjeni rizika za okoliš.

Posljedično smanjenje ukupnog rizika izražava se kvantitativno ako je moguće.

6.   Sveukupna procjena rizika i zaključci

Kvalitativna i, ako je moguće, kvantitativna procjena ukupnog rizika GMO-a provode se uzimajući u obzir rezultate karakterizacije rizika, predložene strategije upravljanja rizikom i povezane razine nesigurnosti.

Ukupna procjena rizika uključuje, ako je to primjenjivo, strategije upravljanja rizikom predložene za svaki utvrđeni rizik.

U ukupnoj procjeni rizika i zaključcima predlažu se i posebni zahtjevi za plan praćenja GMO-a te, kad je primjereno, za praćenje učinkovitosti predloženih mjera upravljanja rizikom.

Za prijave iz dijela C Direktive ukupna procjena rizika uključuje i objašnjenje pretpostavki iz procjene rizika za okoliš te prirode i važnosti nesigurnosti povezanih s rizicima te obrazloženje predloženih mjera upravljanja rizikom.”;

| (b) | naslov i uvodni odjeljak odjeljka D. zamjenjuju se sljedećim:
  „D.   Zaključci o posebnim područjima rizika u procjeni rizika za okoliš

  Zaključci o mogućem učinku koji na relevantne primateljske okoliše imaju uvođenje ili stavljanje GMO-a na tržište donose se za svako relevantno područje rizika navedeno u odjeljku D.1. za GMO-e koji nisu više biljne vrste ili odjeljku D.2. za genetski modificirane više biljne vrste na temelju procjene rizika za okoliš provedene u skladu s načelima iz odjeljka B i na temelju metodologije iz odjeljka C te na temelju informacija koje se zahtijevaju u skladu s Prilogom III.”; |
| --- | --- |

(b)

naslov i uvodni odjeljak odjeljka D. zamjenjuju se sljedećim:

„D.   Zaključci o posebnim područjima rizika u procjeni rizika za okoliš

Zaključci o mogućem učinku koji na relevantne primateljske okoliše imaju uvođenje ili stavljanje GMO-a na tržište donose se za svako relevantno područje rizika navedeno u odjeljku D.1. za GMO-e koji nisu više biljne vrste ili odjeljku D.2. za genetski modificirane više biljne vrste na temelju procjene rizika za okoliš provedene u skladu s načelima iz odjeljka B i na temelju metodologije iz odjeljka C te na temelju informacija koje se zahtijevaju u skladu s Prilogom III.”;

| (c) | odjeljak D.2. zamjenjuje se sljedećim:
  „D.2.   U slučaju genetski modificiranih viših biljnih vrsta (GMVBV-a)


  „Više biljne vrste” znači biljke koje pripadaju taksonomskoj skupini Spermatophytae (Gymnospermae i Angiospermae).






  1. | Postojanost i invazivnost GMVBV-a, uključujući prijenos gena s biljke na biljku |
| --- | --- | --- |

(c)

odjeljak D.2. zamjenjuje se sljedećim:

„D.2.   U slučaju genetski modificiranih viših biljnih vrsta (GMVBV-a)

„Više biljne vrste” znači biljke koje pripadaju taksonomskoj skupini Spermatophytae (Gymnospermae i Angiospermae).

1.

Postojanost i invazivnost GMVBV-a, uključujući prijenos gena s biljke na biljku

| 2. | Prijenos gena s biljke na mikroorganizme |
| --- | --- |

2.

Prijenos gena s biljke na mikroorganizme

| 3. | Interakcije GMVBV-a s ciljanim organizmima |
| --- | --- |

3.

Interakcije GMVBV-a s ciljanim organizmima

| 4. | Interakcije GMVBV-a s neciljanim organizmima |
| --- | --- |

4.

Interakcije GMVBV-a s neciljanim organizmima

| 5. | Učinci posebnih tehnika uzgoja, upravljanja i žetve |
| --- | --- |

5.

Učinci posebnih tehnika uzgoja, upravljanja i žetve

| 6. | Učinci na biogeokemijske procese |
| --- | --- |

6.

Učinci na biogeokemijske procese

| 7. | Učinci na zdravlje ljudi i životinja.” |
| --- | --- |

7.

Učinci na zdravlje ljudi i životinja.”

| 2. | Prilog III. zamjenjuje se sljedećim:


  „PRILOG III.

  INFORMACIJE POTREBNE U PRIJAVI

  Prijave iz dijelova B i C ove Direktive u načelu uključuju informacije navedene u Prilogu III.A za GMO-e koji nisu više biljne vrste ili u Prilogu III.B za genetski modificirane više biljne vrste.
  Pružanje određenog podskupa informacija navedenih u Prilogu III.A ili u Prilogu III.B ne zahtijeva se ako to nije relevantno ili nužno za potrebe procjene rizika u kontekstu određene prijave, osobito s obzirom na karakteristike GMO-a, opseg i uvjete uvođenja ili predviđene uvjete njegove upotrebe.
  Primjerena razina detalja za svaki podskup informacija može se razlikovati i prema prirodi i opsegu predloženog uvođenja.
  Za svaki zatraženi podskup informacija dostavlja se sljedeće:






  i. | sažeci i rezultati studija na koje se upućuje u prijavi, uključujući objašnjenje o njihovoj relevantnosti za procjenu rizika za okoliš, prema potrebi; |
| --- | --- | --- |

2.

Prilog III. zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG III.

INFORMACIJE POTREBNE U PRIJAVI

Prijave iz dijelova B i C ove Direktive u načelu uključuju informacije navedene u Prilogu III.A za GMO-e koji nisu više biljne vrste ili u Prilogu III.B za genetski modificirane više biljne vrste.

Pružanje određenog podskupa informacija navedenih u Prilogu III.A ili u Prilogu III.B ne zahtijeva se ako to nije relevantno ili nužno za potrebe procjene rizika u kontekstu određene prijave, osobito s obzirom na karakteristike GMO-a, opseg i uvjete uvođenja ili predviđene uvjete njegove upotrebe.

Primjerena razina detalja za svaki podskup informacija može se razlikovati i prema prirodi i opsegu predloženog uvođenja.

Za svaki zatraženi podskup informacija dostavlja se sljedeće:

i.

sažeci i rezultati studija na koje se upućuje u prijavi, uključujući objašnjenje o njihovoj relevantnosti za procjenu rizika za okoliš, prema potrebi;

| ii. | za prijave iz dijela C ove Direktive prilozi s detaljnim informacijama o tim studijama, uključujući opis primijenjenih metoda i materijala ili upućivanje na ujednačene ili međunarodno priznate metode te naziv jednog ili više tijela odgovornih za provedbu studijâ. |
| --- | --- |

ii.

za prijave iz dijela C ove Direktive prilozi s detaljnim informacijama o tim studijama, uključujući opis primijenjenih metoda i materijala ili upućivanje na ujednačene ili međunarodno priznate metode te naziv jednog ili više tijela odgovornih za provedbu studijâ.

Možda će za daljnji napredak u području genetske modifikacije ovaj Prilog trebati prilagoditi tehničkom napretku ili izraditi smjernice o ovom Prilogu. Daljnja diferencijacija informacija potrebnih za različite vrste GMO-a, na primjer trajnice i stabla, jednostanične organizme, ribe ili kukce, ili za pojedino korištenje GMO-a, npr. razvoj cjepiva, bit će moguća kada se u Uniji steknu dovoljna iskustva s prijavama za uvođenje pojedinih GMO-a.

| 3. | Prilog III.B zamjenjuje se sljedećim:


  „PRILOG III.B

  INFORMACIJE POTREBNE U PRIJAVAMA O UVOĐENJU GENETSKI MODIFICIRANIH VIŠIH BILJNIH VRSTA (GMVBV) (GYMNOSPERMAE I ANGIOSPERMAE)

  I.   INFORMACIJE POTREBNE U PRIJAVAMA PODNESENIMA U SKLADU S ČLANCIMA 6. I 7.
  A.   Opće informacije









  1. | Ime i adresa podnositelja prijave (trgovačko društvo ili ustanova) |
| --- | --- | --- |

3.

Prilog III.B zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG III.B

INFORMACIJE POTREBNE U PRIJAVAMA O UVOĐENJU GENETSKI MODIFICIRANIH VIŠIH BILJNIH VRSTA (GMVBV) (GYMNOSPERMAE I ANGIOSPERMAE)

I.   INFORMACIJE POTREBNE U PRIJAVAMA PODNESENIMA U SKLADU S ČLANCIMA 6. I 7.

A.   Opće informacije

1.

| 2. | Ime, kvalifikacije i iskustvo odgovornog znanstvenika ili više njih |
| --- | --- |

2.

| 3. | Naziv projekta |
| --- | --- |

3.

| 4. | Informacije u vezi s uvođenjem:






  (a) | svrha uvođenja; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

svrha uvođenja;

| (b) | predviđeni datumi i trajanje uvođenja; |
| --- | --- |

(b)

predviđeni datumi i trajanje uvođenja;

| (c) | metoda kojom će se GMVBV uvoditi; |
| --- | --- |

(c)

metoda kojom će se GMVBV uvoditi;

| (d) | metoda za pripremu i upravljanje mjestom uvođenja prije, tijekom i nakon uvođenja, uključujući prakse uzgoja i metode žetve; |
| --- | --- |

(d)

metoda za pripremu i upravljanje mjestom uvođenja prije, tijekom i nakon uvođenja, uključujući prakse uzgoja i metode žetve;

| (e) | približan broj biljaka (ili biljke po m2) |
| --- | --- |

(e)

približan broj biljaka (ili biljke po m2)

| 5. | Informacije u vezi s mjestom uvođenja:






  (a) | lokacija i veličina mjesta uvođenja; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

lokacija i veličina mjesta uvođenja;

| (b) | opis ekosustava na mjestu uvođenja, uključujući klimu, floru i faunu; |
| --- | --- |

(b)

opis ekosustava na mjestu uvođenja, uključujući klimu, floru i faunu;

| (c) | prisutnost spolno kompatibilnih divljih srodnika ili kultiviranih biljnih vrsta; |
| --- | --- |

(c)

prisutnost spolno kompatibilnih divljih srodnika ili kultiviranih biljnih vrsta;

| (d) | blizina službeno priznatih biotopa ili zaštićenih područja koja bi mogla biti pod utjecajem. |
| --- | --- |

(d)

blizina službeno priznatih biotopa ili zaštićenih područja koja bi mogla biti pod utjecajem.

B.   Znanstvene informacije

| 1. | Informacije u vezi s primateljskim ili, kad je primjereno, roditeljskim biljkama






  (a) | Puni naziv:






  i. | naziv obitelji; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Puni naziv:

i.

naziv obitelji;

| ii. | rod; |
| --- | --- |

ii.

rod;

| iii. | vrsta; |
| --- | --- |

iii.

vrsta;

| iv. | podvrsta; |
| --- | --- |

iv.

podvrsta;

| v. | kultivar ili uzgojni red; |
| --- | --- |

v.

kultivar ili uzgojni red;

| vi. | uobičajeni naziv. |
| --- | --- |

vi.

uobičajeni naziv.

| (b) | Zemljopisna rasprostranjenost i uzgoj biljke unutar Unije. |
| --- | --- |

(b)

Zemljopisna rasprostranjenost i uzgoj biljke unutar Unije.

| (c) | Informacije u vezi s reprodukcijom:






  i. | način(i) razmnožavanja; |
| --- | --- | --- |

(c)

Informacije u vezi s reprodukcijom:

i.

način(i) razmnožavanja;

| ii. | posebni čimbenici koji utječu na reprodukciju, ako ih ima; |
| --- | --- |

ii.

posebni čimbenici koji utječu na reprodukciju, ako ih ima;

| iii. | generacijsko vrijeme. |
| --- | --- |

iii.

generacijsko vrijeme.

| (d) | Spolna kompatibilnost s drugim kultiviranim ili divljim biljnim vrstama, uključujući distribuciju kompatibilnih vrsta u Europi. |
| --- | --- |

(d)

Spolna kompatibilnost s drugim kultiviranim ili divljim biljnim vrstama, uključujući distribuciju kompatibilnih vrsta u Europi.

| (e) | Preživljavanje:






  i. | sposobnost stvaranja struktura za preživljavanje ili mirovanje; |
| --- | --- | --- |

(e)

Preživljavanje:

i.

sposobnost stvaranja struktura za preživljavanje ili mirovanje;

| ii. | posebni čimbenici koji utječu na preživljavanje, ako ih ima. |
| --- | --- |

ii.

posebni čimbenici koji utječu na preživljavanje, ako ih ima.

| (f) | Širenje:






  i. | načini i razmjeri širenja; |
| --- | --- | --- |

(f)

Širenje:

i.

načini i razmjeri širenja;

| ii. | posebni čimbenici koji utječu na širenje, ako ih ima. |
| --- | --- |

ii.

posebni čimbenici koji utječu na širenje, ako ih ima.

| (g) | U slučaju biljnih vrsta koje se obično ne uzgajaju u Uniji, opis prirodnog staništa biljke, uključujući informacije o prirodnim predatorima, parazitima, konkurentima i simbiontima. |
| --- | --- |

(g)

U slučaju biljnih vrsta koje se obično ne uzgajaju u Uniji, opis prirodnog staništa biljke, uključujući informacije o prirodnim predatorima, parazitima, konkurentima i simbiontima.

| (h) | Potencijalne interakcije, bitne za GMVBV, biljke s organizmima u ekosustavu u kojem se obično uzgaja, ili drugdje, uključujući informacije o toksičnom djelovanju na ljude, životinje i druge organizme. |
| --- | --- |

(h)

Potencijalne interakcije, bitne za GMVBV, biljke s organizmima u ekosustavu u kojem se obično uzgaja, ili drugdje, uključujući informacije o toksičnom djelovanju na ljude, životinje i druge organizme.

| 2. | Molekularna karakterizacija






  (a) | Informacije u vezi s genetskom modifikacijom:






  i. | opis metoda primijenjenih za genetsku modifikaciju; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

Informacije u vezi s genetskom modifikacijom:

i.

opis metoda primijenjenih za genetsku modifikaciju;

| ii. | priroda i izvor korištenog vektora; |
| --- | --- |

ii.

priroda i izvor korištenog vektora;

| iii. | izvor nukleinskih kiselina korištenih za transformaciju, veličina i predviđena funkcija svakog sastavnog fragmenta područja predviđenog za umetanje. |
| --- | --- |

iii.

izvor nukleinskih kiselina korištenih za transformaciju, veličina i predviđena funkcija svakog sastavnog fragmenta područja predviđenog za umetanje.

| (b) | Informacije u vezi s GMVBV-om:






  i. | opći opis obilježja i karakteristika koje su uvedene ili promijenjene; |
| --- | --- | --- |

(b)

Informacije u vezi s GMVBV-om:

i.

opći opis obilježja i karakteristika koje su uvedene ili promijenjene;

| ii. | podaci o nizovima koji su stvarno umetnuti/izbrisani:






  — | veličina i broj kopija svih umetaka i metoda primijenjenih za njihovu karakterizaciju, |
| --- | --- | --- |

ii.

podaci o nizovima koji su stvarno umetnuti/izbrisani:

—

veličina i broj kopija svih umetaka i metoda primijenjenih za njihovu karakterizaciju,

| — | u slučaju brisanja, veličina i funkcija jednog ili više izbrisanih područja, |
| --- | --- |

—

u slučaju brisanja, veličina i funkcija jednog ili više izbrisanih područja,

| — | jedna ili više unutarstaničnih lokacija jednog ili više umetaka u stanice biljke, (integrirani u jezgru, kloroplaste, mitohondrije ili zadržani u neintegriranom obliku), i načini njihova određivanja; |
| --- | --- |

—

jedna ili više unutarstaničnih lokacija jednog ili više umetaka u stanice biljke, (integrirani u jezgru, kloroplaste, mitohondrije ili zadržani u neintegriranom obliku), i načini njihova određivanja;

| iii. | dijelovi biljke u kojima je umetak izražen; |
| --- | --- |

iii.

dijelovi biljke u kojima je umetak izražen;

| iv. | genetska stabilnost umetka i fenotipska stabilnost GMVBV-a. |
| --- | --- |

iv.

genetska stabilnost umetka i fenotipska stabilnost GMVBV-a.

| (c) | Zaključci o molekularnoj karakterizaciji. |
| --- | --- |

(c)

Zaključci o molekularnoj karakterizaciji.

| 3. | Informacije o posebnim područjima rizika






  (a) | Svaka promjena postojanosti ili invazivnosti GMVBV-a i njegova sposobnost za prijenos genetskog materijala na spolno kompatibilne srodnike te povezani štetni učinci na okoliš. |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

Svaka promjena postojanosti ili invazivnosti GMVBV-a i njegova sposobnost za prijenos genetskog materijala na spolno kompatibilne srodnike te povezani štetni učinci na okoliš.

| (b) | Svaka promjena sposobnosti GMVBV-a za prijenos genetskog materijala na mikroorganizme te povezani štetni učinci na okoliš |
| --- | --- |

(b)

Svaka promjena sposobnosti GMVBV-a za prijenos genetskog materijala na mikroorganizme te povezani štetni učinci na okoliš

| (c) | Mehanizam interakcije između GMVBV-a i ciljanih organizama (ako je primjenjivo) te povezani štetni učinci na okoliš |
| --- | --- |

(c)

Mehanizam interakcije između GMVBV-a i ciljanih organizama (ako je primjenjivo) te povezani štetni učinci na okoliš

| (d) | Potencijalne promjene interakcije GMVBV-a i neciljanih organizama nastale genetskom modifikacijom te povezani štetni učinci na okoliš |
| --- | --- |

(d)

Potencijalne promjene interakcije GMVBV-a i neciljanih organizama nastale genetskom modifikacijom te povezani štetni učinci na okoliš

| (e) | Potencijalne promjene u poljoprivrednoj praksi i upravljanju GMVBV-om nastalim genetskom modifikacijom te povezani štetni učinci na okoliš. |
| --- | --- |

(e)

Potencijalne promjene u poljoprivrednoj praksi i upravljanju GMVBV-om nastalim genetskom modifikacijom te povezani štetni učinci na okoliš.

| (f) | Potencijalne interakcije s abiotičkim okruženjem te povezani štetni učinci na okoliš. |
| --- | --- |

(f)

Potencijalne interakcije s abiotičkim okruženjem te povezani štetni učinci na okoliš.

| (g) | Informacije o svim toksičnim, alergijskim i drugim štetnim učincima za zdravlje ljudi i životinja nastalim iz genetske modifikacije. |
| --- | --- |

(g)

Informacije o svim toksičnim, alergijskim i drugim štetnim učincima za zdravlje ljudi i životinja nastalim iz genetske modifikacije.

| (h) | Zaključci o posebnim područjima rizika. |
| --- | --- |

(h)

Zaključci o posebnim područjima rizika.

| 4. | Informacije o kontroli i praćenju te planovi o postupanju nakon uvođenja i planovi obrade otpada






  (a) | Sve poduzete mjere, uključujući:






  i. | prostornu i vremensku izolaciju od spolno kompatibilnih biljnih vrsta, kako divljih i nekultiviranih srodnika tako i usjeva; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

(a)

Sve poduzete mjere, uključujući:

i.

prostornu i vremensku izolaciju od spolno kompatibilnih biljnih vrsta, kako divljih i nekultiviranih srodnika tako i usjeva;

| ii. | sve mjere za minimaliziranje ili sprečavanje raspršivanja bilo kojeg reproduktivnog dijela GMVBV-a. |
| --- | --- |

ii.

sve mjere za minimaliziranje ili sprečavanje raspršivanja bilo kojeg reproduktivnog dijela GMVBV-a.

| (b) | Opis metoda za obradu mjesta nakon uvođenja. |
| --- | --- |

(b)

Opis metoda za obradu mjesta nakon uvođenja.

| (c) | Opis metoda obrade nakon uvođenja za genetski modificiran biljni materijal uključujući otpad. |
| --- | --- |

(c)

Opis metoda obrade nakon uvođenja za genetski modificiran biljni materijal uključujući otpad.

| (d) | Opis planova i tehnika praćenja. |
| --- | --- |

(d)

Opis planova i tehnika praćenja.

| (e) | Opis svih planova hitnih mjera. |
| --- | --- |

(e)

Opis svih planova hitnih mjera.

| (f) | Opis metoda i postupaka za:






  i. | izbjegavanje ili minimaliziranje širenja GMVBV-a izvan lokacije uvođenja; |
| --- | --- | --- |

(f)

Opis metoda i postupaka za:

i.

izbjegavanje ili minimaliziranje širenja GMVBV-a izvan lokacije uvođenja;

| ii. | zaštitu lokacije od ulaska neovlaštenih osoba; |
| --- | --- |

ii.

zaštitu lokacije od ulaska neovlaštenih osoba;

| iii. | sprečavanje ulaska drugih organizama na lokaciju ili minimiziranje takvih ulazaka. |
| --- | --- |

iii.

sprečavanje ulaska drugih organizama na lokaciju ili minimiziranje takvih ulazaka.

| 5. | Opis tehnika otkrivanja i identificiranja za GMVBV. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Informacije o dosadašnjim uvođenjima GMVBV-a, ako ih ima. |
| --- | --- |

6.

II.   INFORMACIJE POTREBNE U PRIJAVAMA PODNESENIMA U SKLADU S ČLANKOM 13.

A.   Opće informacije

| 1. | Ime i adresa podnositelja prijave (trgovačko društvo ili ustanova). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ime, kvalifikacije i iskustvo odgovornog znanstvenika ili više njih. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznaka i specifikacija GMVBV-a. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opseg prijave:






  (a) | uzgoj; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

uzgoj;

| (b) | ostale uporabe (potrebno je navesti u prijavi). |
| --- | --- |

(b)

ostale uporabe (potrebno je navesti u prijavi).

B.   Znanstvene informacije

| 1. | Informacije u vezi s primateljskim ili, kad je primjereno, roditeljskim biljkama






  (a) | Puni naziv:






  i. | naziv obitelji; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Puni naziv:

i.

naziv obitelji;

| ii. | rod; |
| --- | --- |

ii.

rod;

| iii. | vrsta; |
| --- | --- |

iii.

vrsta;

| iv. | podvrsta; |
| --- | --- |

iv.

podvrsta;

| v. | kultivar/uzgojni red; |
| --- | --- |

v.

kultivar/uzgojni red;

| vi. | uobičajeni naziv. |
| --- | --- |

vi.

uobičajeni naziv.

| (b) | Zemljopisna rasprostranjenost i uzgoj biljke unutar Unije. |
| --- | --- |

(b)

Zemljopisna rasprostranjenost i uzgoj biljke unutar Unije.

| (c) | Informacije o reprodukciji:






  i. | način(i) reprodukcije; |
| --- | --- | --- |

(c)

Informacije o reprodukciji:

i.

način(i) reprodukcije;

| ii. | posebni čimbenici koji utječu na reprodukciju, ako ih ima; |
| --- | --- |

ii.

posebni čimbenici koji utječu na reprodukciju, ako ih ima;

| iii. | generacijsko vrijeme. |
| --- | --- |

iii.

generacijsko vrijeme.

| (d) | Spolna kompatibilnost s drugim kultiviranim ili divljim biljnim vrstama, uključujući distribuciju kompatibilnih vrsta u Uniji. |
| --- | --- |

(d)

Spolna kompatibilnost s drugim kultiviranim ili divljim biljnim vrstama, uključujući distribuciju kompatibilnih vrsta u Uniji.

| (e) | Preživljavanje:






  i. | sposobnost stvaranja struktura preživljavanja ili mirovanja; |
| --- | --- | --- |

(e)

Preživljavanje:

i.

sposobnost stvaranja struktura preživljavanja ili mirovanja;

| ii. | posebni čimbenici koji utječu na preživljavanje, ako ih ima. |
| --- | --- |

ii.

posebni čimbenici koji utječu na preživljavanje, ako ih ima.

| (f) | Širenje:






  i. | načini i opseg širenja; |
| --- | --- | --- |

(f)

Širenje:

i.

načini i opseg širenja;

| ii. | posebni čimbenici koji utječu na širenje, ako ih ima. |
| --- | --- |

ii.

posebni čimbenici koji utječu na širenje, ako ih ima.

| (g) | U slučaju biljnih vrsta koje se obično ne uzgajaju u Uniji, opis prirodnog staništa biljke, uključujući informacije o prirodnim predatorima, parazitima, konkurentima i simbiontima. |
| --- | --- |

(g)

U slučaju biljnih vrsta koje se obično ne uzgajaju u Uniji, opis prirodnog staništa biljke, uključujući informacije o prirodnim predatorima, parazitima, konkurentima i simbiontima.

| (h) | Potencijalne interakcije, bitne za GMVBV, biljke s organizmima u ekosustavu u kojem se obično uzgaja, ili drugdje, uključujući informacije o toksičnom djelovanju na ljude, životinje i druge organizme. |
| --- | --- |

(h)

Potencijalne interakcije, bitne za GMVBV, biljke s organizmima u ekosustavu u kojem se obično uzgaja, ili drugdje, uključujući informacije o toksičnom djelovanju na ljude, životinje i druge organizme.

| 2. | Molekularna karakterizacija






  (a) | Informacije u vezi s genetskom modifikacijom:






  i. | opis metoda primijenjenih za genetsku modifikaciju; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

Informacije u vezi s genetskom modifikacijom:

i.

opis metoda primijenjenih za genetsku modifikaciju;

| ii. | vrsta i podrijetlo upotrijebljenog vektora; |
| --- | --- |

ii.

vrsta i podrijetlo upotrijebljenog vektora;

| iii. | izvor nukleinskih kiselina korištenih za transformaciju, veličina i predviđena funkcija svakog sastavnog fragmenta područja predviđenog za umetanje. |
| --- | --- |

iii.

izvor nukleinskih kiselina korištenih za transformaciju, veličina i predviđena funkcija svakog sastavnog fragmenta područja predviđenog za umetanje.

| (b) | Informacije u vezi s genetski modificiranom biljkom:






  i. | opis obilježja i karakteristika koje su uvedene ili promijenjene; |
| --- | --- | --- |

(b)

Informacije u vezi s genetski modificiranom biljkom:

i.

opis obilježja i karakteristika koje su uvedene ili promijenjene;

| ii. | podaci o sekvencama koje su stvarno umetnute ili izbrisane:






  — | veličina i broj kopija svih otkrivenih umetaka, potpunih i djelomičnih, te metode primijenjenih za njihovu karakterizaciju, |
| --- | --- | --- |

ii.

podaci o sekvencama koje su stvarno umetnute ili izbrisane:

—

veličina i broj kopija svih otkrivenih umetaka, potpunih i djelomičnih, te metode primijenjenih za njihovu karakterizaciju,

| — | organizacija i sekvenca umetnutoga genetskog materijala na svakom mjestu umetanja u standardnom elektroničkom formatu, |
| --- | --- |

—

organizacija i sekvenca umetnutoga genetskog materijala na svakom mjestu umetanja u standardnom elektroničkom formatu,

| — | u slučaju brisanja, veličina i funkcija jednog ili više izbrisanih područja, |
| --- | --- |

—

u slučaju brisanja, veličina i funkcija jednog ili više izbrisanih područja,

| — | unutarstanične lokacije umetaka (integrirani u jezgru, kloroplaste, mitohondrije ili ostavljeni u neintegriranom obliku) i metode njihova određivanja, |
| --- | --- |

—

unutarstanične lokacije umetaka (integrirani u jezgru, kloroplaste, mitohondrije ili ostavljeni u neintegriranom obliku) i metode njihova određivanja,

| — | u slučaju modifikacija koje su drukčije od umetanja ili brisanja, funkcija modificiranoga genetskog materijala prije i poslije modifikacije, kao i izravne promjene u načinu kako geni dolaze do izražaja kao posljedica te modifikacije, |
| --- | --- |

—

u slučaju modifikacija koje su drukčije od umetanja ili brisanja, funkcija modificiranoga genetskog materijala prije i poslije modifikacije, kao i izravne promjene u načinu kako geni dolaze do izražaja kao posljedica te modifikacije,

| — | informacije o sekvenci u standardiziranom elektroničkom formatu za obje susjedne regije 5′ i 3′ na svakom mjestu umetanja, |
| --- | --- |

—

informacije o sekvenci u standardiziranom elektroničkom formatu za obje susjedne regije 5′ i 3′ na svakom mjestu umetanja,

| — | bioinformatička analiza s pomoću ažuriranih datoteka radi istraživanja mogućih prekida poznatih gena, |
| --- | --- |

—

bioinformatička analiza s pomoću ažuriranih datoteka radi istraživanja mogućih prekida poznatih gena,

| — | svi otvoreni okviri čitanja (eng. open reading frame, dalje u tekstu ORF) u okviru umetka (zbog preraspoređivanja ili ne) i oni koji nastaju kao rezultat genetske modifikacije na mjestu križanja s genomskom DNK. ORF se definira kao nukleotidna sekvenca koja sadržava niz kodona koji nije prekinut prisutnošću stop-kodona u istom okviru čitanja, |
| --- | --- |

—

svi otvoreni okviri čitanja (eng. open reading frame, dalje u tekstu ORF) u okviru umetka (zbog preraspoređivanja ili ne) i oni koji nastaju kao rezultat genetske modifikacije na mjestu križanja s genomskom DNK. ORF se definira kao nukleotidna sekvenca koja sadržava niz kodona koji nije prekinut prisutnošću stop-kodona u istom okviru čitanja,

| — | bioinformatička analiza s pomoću ažuriranih datoteka radi istraživanja mogućih sličnosti između ORF-ova i poznatih gena koji mogu imati štetne posljedice, |
| --- | --- |

—

bioinformatička analiza s pomoću ažuriranih datoteka radi istraživanja mogućih sličnosti između ORF-ova i poznatih gena koji mogu imati štetne posljedice,

| — | primarna struktura (sekvenca aminokiselina) i, prema potrebi, druge strukture novoizražene bjelančevine, |
| --- | --- |

—

primarna struktura (sekvenca aminokiselina) i, prema potrebi, druge strukture novoizražene bjelančevine,

| — | bioinformatička analiza s pomoću ažuriranih datoteka radi istraživanja mogućih homologija među sekvencama i, prema potrebi, strukturne sličnosti između novoizražene bjelančevine i poznatih bjelančevina ili peptida koji mogu imati štetne učinke; |
| --- | --- |

—

bioinformatička analiza s pomoću ažuriranih datoteka radi istraživanja mogućih homologija među sekvencama i, prema potrebi, strukturne sličnosti između novoizražene bjelančevine i poznatih bjelančevina ili peptida koji mogu imati štetne učinke;

| iii. | podaci o izražavanju umetka:






  — | metode primijenjene za analizu izražavanja zajedno s njihovim provedbenim karakteristikama, |
| --- | --- | --- |

iii.

podaci o izražavanju umetka:

—

metode primijenjene za analizu izražavanja zajedno s njihovim provedbenim karakteristikama,

| — | informacije o razvojnom izražavanju umetka tijekom životnog ciklusa biljke, |
| --- | --- |

—

informacije o razvojnom izražavanju umetka tijekom životnog ciklusa biljke,

| — | dijelovi biljke na kojima su umetnute/modificirane sekvence izražene, |
| --- | --- |

—

dijelovi biljke na kojima su umetnute/modificirane sekvence izražene,

| — | potencijalno nenamjeravano izražavanje novih ORF-ova koji su utvrđeni na temelju točke ii. sedme alineje i razlog su za zabrinutost, |
| --- | --- |

—

potencijalno nenamjeravano izražavanje novih ORF-ova koji su utvrđeni na temelju točke ii. sedme alineje i razlog su za zabrinutost,

| — | podaci o izražavanju bjelančevina, uključujući sirove podatke, dobiveni iz terenskih studija i povezani s uvjetima u kojima se usjevi uzgajaju; |
| --- | --- |

—

podaci o izražavanju bjelančevina, uključujući sirove podatke, dobiveni iz terenskih studija i povezani s uvjetima u kojima se usjevi uzgajaju;

| iv. | genetska stabilnost umetka i fenotipska stabilnost GMVBV-a. |
| --- | --- |

iv.

genetska stabilnost umetka i fenotipska stabilnost GMVBV-a.

| (c) | Zaključci o molekularnoj karakterizaciji. |
| --- | --- |

(c)

Zaključci o molekularnoj karakterizaciji.

| 3. | Komparativna analiza agronomskih i fenotipskih karakteristika te sastava






  (a) | Odabir konvencionalnog dvojnika i dodatnih komparatora. |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

Odabir konvencionalnog dvojnika i dodatnih komparatora.

| (b) | Odabir lokacija za terenske studije. |
| --- | --- |

(b)

Odabir lokacija za terenske studije.

| (c) | Plan pokusa i statistička analiza podataka iz ispitivanja na terenu za komparativnu analizu:






  i. | opis plana terenskih studija; |
| --- | --- | --- |

(c)

Plan pokusa i statistička analiza podataka iz ispitivanja na terenu za komparativnu analizu:

i.

opis plana terenskih studija;

| ii. | opis relevantnog aspekta primateljskih okoliša; |
| --- | --- |

ii.

opis relevantnog aspekta primateljskih okoliša;

| iii. | statistička analiza. |
| --- | --- |

iii.

statistička analiza.

| (d) | Odabir biljnog materijala za analizu, ako je relevantno. |
| --- | --- |

(d)

Odabir biljnog materijala za analizu, ako je relevantno.

| (e) | Komparativna analiza agronomskih i fenotipskih karakteristika. |
| --- | --- |

(e)

Komparativna analiza agronomskih i fenotipskih karakteristika.

| (f) | Komparativna analiza sastava, ako je relevantno. |
| --- | --- |

(f)

Komparativna analiza sastava, ako je relevantno.

| (g) | Zaključci komparativne analize. |
| --- | --- |

(g)

Zaključci komparativne analize.

| 4. | Posebne informacije za svako područje rizika
  Za svako od sedam područja rizika iz odjeljka D.2. Priloga II. podnositelj prijave prvo opisuje put do štete uzročno-posljedičnim objašnjenjem načina na koji uvođenje GMVBV-a može izazvati štetu, uzimajući u obzir opasnosti i izloženosti.
  Podnositelj prijave dostavlja sljedeće podatke, osim ako to nije relevantno s obzirom na predviđene upotrebe GMO-a:






  (a) | postojanost i invazivnost uključujući prijenos gena s biljke na biljku:






  i. | procjena mogućnosti GMVBV-a da postane postojaniji ili invazivniji te povezani štetni učinci na okoliš; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Za svako od sedam područja rizika iz odjeljka D.2. Priloga II. podnositelj prijave prvo opisuje put do štete uzročno-posljedičnim objašnjenjem načina na koji uvođenje GMVBV-a može izazvati štetu, uzimajući u obzir opasnosti i izloženosti.

Podnositelj prijave dostavlja sljedeće podatke, osim ako to nije relevantno s obzirom na predviđene upotrebe GMO-a:

(a)

postojanost i invazivnost uključujući prijenos gena s biljke na biljku:

i.

procjena mogućnosti GMVBV-a da postane postojaniji ili invazivniji te povezani štetni učinci na okoliš;

| ii. | procjena mogućnosti GMVBV-a da prenese transgen/e na spolno kompatibilne srodnike te povezani štetni učinci na okoliš; |
| --- | --- |

ii.

procjena mogućnosti GMVBV-a da prenese transgen/e na spolno kompatibilne srodnike te povezani štetni učinci na okoliš;

| iii. | zaključci o štetnim učincima na okoliš postojanosti i invazivnosti GMVBV-a uključujući štetne učinke na okoliš prijenosa gena s biljke na biljku; |
| --- | --- |

iii.

zaključci o štetnim učincima na okoliš postojanosti i invazivnosti GMVBV-a uključujući štetne učinke na okoliš prijenosa gena s biljke na biljku;

| (b) | prijenos gena s biljke na mikroorganizam:






  i. | Procjena mogućnosti prijenosa novoumetnutog DNK s GMVBV-a na mikroorganizme te povezani štetni učinci; |
| --- | --- | --- |

(b)

prijenos gena s biljke na mikroorganizam:

i.

Procjena mogućnosti prijenosa novoumetnutog DNK s GMVBV-a na mikroorganizme te povezani štetni učinci;

| ii. | Zaključci o štetnom učinku prijenosa novoumetnutog DNK s GMVBV-a na mikroorganizme za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš; |
| --- | --- |

ii.

Zaključci o štetnom učinku prijenosa novoumetnutog DNK s GMVBV-a na mikroorganizme za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš;

| (c) | interakcije GMVBV-a s ciljanim organizmima, ako je relevantno:






  i. | procjena mogućnosti promjene u izravnim i neizravnim interakcijama GMVBV-a s ciljanim organizmima te štetni učinci na okoliš; |
| --- | --- | --- |

(c)

interakcije GMVBV-a s ciljanim organizmima, ako je relevantno:

i.

procjena mogućnosti promjene u izravnim i neizravnim interakcijama GMVBV-a s ciljanim organizmima te štetni učinci na okoliš;

| ii. | procjena mogućnosti razvoja otpornosti ciljanog organizma na izraženu bjelančevinu (na temelju povijesti razvoja otpornosti na konvencionalne pesticide ili transgenske biljke koje pokazuju slična obilježja) i svih povezanih štetnih učinaka; |
| --- | --- |

ii.

procjena mogućnosti razvoja otpornosti ciljanog organizma na izraženu bjelančevinu (na temelju povijesti razvoja otpornosti na konvencionalne pesticide ili transgenske biljke koje pokazuju slična obilježja) i svih povezanih štetnih učinaka;

| iii. | zaključci o štetnim učincima na okoliš interakcija GMVBV-a s ciljanim organizmima; |
| --- | --- |

iii.

zaključci o štetnim učincima na okoliš interakcija GMVBV-a s ciljanim organizmima;

| (d) | interakcije GMVBV-a s neciljanim organizmima:






  i. | procjena mogućnosti izravnih i neizravnih interakcija GMVBV-a s neciljanim organizmima, uključujući zaštićene vrste te povezani štetni učinci na okoliš.
  U procjeni se uzimaju u obzir i potencijalni štetni učinci na relevantne usluge ekosustava i na vrste koje pružaju te usluge; |
| --- | --- | --- |

(d)

interakcije GMVBV-a s neciljanim organizmima:

i.

procjena mogućnosti izravnih i neizravnih interakcija GMVBV-a s neciljanim organizmima, uključujući zaštićene vrste te povezani štetni učinci na okoliš.

U procjeni se uzimaju u obzir i potencijalni štetni učinci na relevantne usluge ekosustava i na vrste koje pružaju te usluge;

| ii. | zaključci o štetnim učincima na okoliš interakcija GMVBV-a s neciljanim organizmima. |
| --- | --- |

ii.

zaključci o štetnim učincima na okoliš interakcija GMVBV-a s neciljanim organizmima.

| (e) | Učinci posebnih tehnika uzgoja, upravljanja i žetve:






  i. | za GMVBV-e za uzgoj procjena promjena u posebnim tehnikama uzgoja, upravljanja i žetve primijenjenima za GMVBV te povezani štetni učinci na okoliš; |
| --- | --- | --- |

(e)

Učinci posebnih tehnika uzgoja, upravljanja i žetve:

i.

za GMVBV-e za uzgoj procjena promjena u posebnim tehnikama uzgoja, upravljanja i žetve primijenjenima za GMVBV te povezani štetni učinci na okoliš;

| ii. | zaključci o štetnim učincima na okoliš posebnih tehnika uzgoja, upravljanja i žetve. |
| --- | --- |

ii.

zaključci o štetnim učincima na okoliš posebnih tehnika uzgoja, upravljanja i žetve.

| (f) | Učinci na biogeokemijske procese:






  i. | procjena promjena u biogeokemijskim procesima unutar područja u kojem će se uzgajati GMVBV i u širem okruženju te povezani štetni učinci; |
| --- | --- | --- |

(f)

Učinci na biogeokemijske procese:

i.

procjena promjena u biogeokemijskim procesima unutar područja u kojem će se uzgajati GMVBV i u širem okruženju te povezani štetni učinci;

| ii. | zaključci o štetnim učincima na biogeokemijske procese. |
| --- | --- |

ii.

zaključci o štetnim učincima na biogeokemijske procese.

| (g) | Učinci na zdravlje ljudi i životinja:






  i. | procjena mogućih izravnih i neizravnih interakcija GMVBV-a i osoba koje rade ili dolaze u kontakt s GMVBV-ima, uključujući preko peluda ili prašine od prerađenih GMVBV-ova te procjena štetnih učinaka tih interakcija na zdravlje ljudi; |
| --- | --- | --- |

(g)

Učinci na zdravlje ljudi i životinja:

i.

procjena mogućih izravnih i neizravnih interakcija GMVBV-a i osoba koje rade ili dolaze u kontakt s GMVBV-ima, uključujući preko peluda ili prašine od prerađenih GMVBV-ova te procjena štetnih učinaka tih interakcija na zdravlje ljudi;

| ii. | za GMVBV-e koji nisu namijenjeni za prehranu ljudi, ali se primateljski ili roditeljski organizam (ili više njih) može uzeti u obzir za prehranu ljudi, procjena vjerojatnosti i potencijalnih štetnih učinaka na zdravlje ljudi zbog nenamjernog unosa; |
| --- | --- |

ii.

za GMVBV-e koji nisu namijenjeni za prehranu ljudi, ali se primateljski ili roditeljski organizam (ili više njih) može uzeti u obzir za prehranu ljudi, procjena vjerojatnosti i potencijalnih štetnih učinaka na zdravlje ljudi zbog nenamjernog unosa;

| iii. | procjena potencijalnih štetnih učinaka na zdravlje životinja u slučaju da životinje nenamjerno unose GMVBV ili materijal s te biljke; |
| --- | --- |

iii.

procjena potencijalnih štetnih učinaka na zdravlje životinja u slučaju da životinje nenamjerno unose GMVBV ili materijal s te biljke;

| iv. | zaključci o učincima na zdravlje ljudi i životinja. |
| --- | --- |

iv.

zaključci o učincima na zdravlje ljudi i životinja.

| (h) | Sveukupna procjena rizika i zaključci.
  Dostavlja se sažetak svih zaključaka u okviru svakog područja rizika.
  U sažetku se uzimaju u obzir karakterizacija rizika u skladu s koracima 1. do 4. metodologije opisane u odjeljku C.3. Priloga II. i strategije upravljanja rizikom predložene u skladu s točkom 5. odjeljka C.3. Priloga II. |
| --- | --- |

(h)

Sveukupna procjena rizika i zaključci.

Dostavlja se sažetak svih zaključaka u okviru svakog područja rizika.

U sažetku se uzimaju u obzir karakterizacija rizika u skladu s koracima 1. do 4. metodologije opisane u odjeljku C.3. Priloga II. i strategije upravljanja rizikom predložene u skladu s točkom 5. odjeljka C.3. Priloga II.

| 5. | Opis tehnika otkrivanja i identificiranja za GMVBV. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Informacije o dosadašnjim uvođenjima GMVBV-a, ako ih ima. |
| --- | --- |

6.

| 4. | Prilog IV. odjeljak A. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | predloženi trgovački nazivi proizvoda i nazivi GMO-a sadržanih u proizvodu te prijedlog jedinstvenog identifikacijskog koda za GMO-e, određenog u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 65/2004 (*1). Nakon suglasnosti svi novi trgovački nazivi moraju se dostaviti nadležnom tijelu, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Prilog IV. odjeljak A. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.

predloženi trgovački nazivi proizvoda i nazivi GMO-a sadržanih u proizvodu te prijedlog jedinstvenog identifikacijskog koda za GMO-e, određenog u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 65/2004 (*1

(*1)  Uredba Komisije (EZ) br. 65/2004 od 14. siječnja 2004. o uspostavi sustava za određivanje i dodjelu jedinstvenih identifikacijskih kodova za genetski modificirane organizme (SL L 10, 16.1.2004., str. 5.).”;"

*1

| (b) | točka 7. zamjenjuje se sljedećim:






  „7. | metode za otkrivanje, identifikaciju i, kad je primjereno, kvantifikaciju transformacije; uzorci GMO-a i njihovi kontrolni uzorci te informacije o mjestu gdje se može dobiti pristup referentnom materijalu. Potrebno je navesti i informacije koje se zbog povjerljivosti ne mogu staviti u javnosti dostupan dio registra naveden u članku 31. stavku 2.” |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.

metode za otkrivanje, identifikaciju i, kad je primjereno, kvantifikaciju transformacije; uzorci GMO-a i njihovi kontrolni uzorci te informacije o mjestu gdje se može dobiti pristup referentnom materijalu. Potrebno je navesti i informacije koje se zbog povjerljivosti ne mogu staviti u javnosti dostupan dio registra naveden u članku 31. stavku 2.”

---

(*1)  Uredba Komisije (EZ) br. 65/2004 od 14. siječnja 2004. o uspostavi sustava za određivanje i dodjelu jedinstvenih identifikacijskih kodova za genetski modificirane organizme (SL L 10, 16.1.2004., str. 5.).”;”

*1

---

ODLUKE

| 9.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 67/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 67/46

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/351

оd 8. ožujka 2018.

o odbijanju ponuda preuzimanja obveza u vezi s antidampinškim postupkom u pogledu uvoza određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 8.,

nakon obavješćivanja država članica,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) 2017/1795 (2) Europska komisija („Komisija”) uvela je konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine te završila ispitni postupak u vezi s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Srbije („konačna uredba”). |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) 2017/1795 (2) Europska komisija („Komisija”) uvela je konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine te završila ispitni postupak u vezi s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Srbije („konačna uredba”).

2

| (2) | Tijekom ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja te pristojbe pet proizvođača izvoznika iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine ponudilo je preuzimanje obveza u vezi s cijenama. Budući da su te ponude dobivene nakon dodatne konačne objave koja se dogodila u kasnoj fazi ispitnog postupka, Komisija nije mogla analizirati jesu li ta preuzimanja obveza u vezi s cijenama prihvatljiva prije roka za donošenje konačne uredbe. S obzirom na to da je riječ o iznimnim okolnostima, Komisija se obvezala da će analizu tih pet ponuda provesti naknadno. Nakon završetka ispitnog postupka i objave konačne uredbe ponudu za preuzimanje obveza u vezi s cijenama dao je šesti proizvođač izvoznik. |
| --- | --- |

(2)

Tijekom ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja te pristojbe pet proizvođača izvoznika iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine ponudilo je preuzimanje obveza u vezi s cijenama. Budući da su te ponude dobivene nakon dodatne konačne objave koja se dogodila u kasnoj fazi ispitnog postupka, Komisija nije mogla analizirati jesu li ta preuzimanja obveza u vezi s cijenama prihvatljiva prije roka za donošenje konačne uredbe. S obzirom na to da je riječ o iznimnim okolnostima, Komisija se obvezala da će analizu tih pet ponuda provesti naknadno. Nakon završetka ispitnog postupka i objave konačne uredbe ponudu za preuzimanje obveza u vezi s cijenama dao je šesti proizvođač izvoznik.

| (3) | Komisija je 18. prosinca 2017. obavijestila sve zainteresirane strane o ocjeni ponuda za preuzimanje obveza na temelju koje namjerava odbiti sve ponude za preuzimanje obveza („ocjena Komisije”). Na temelju tih informacija zainteresirane strane dostavile su pisane podneske s primjedbama o ocjeni te, u nekim slučajevima, dodatne izmjene svojih ponuda. Zainteresiranim stranama koje su zatražile saslušanje to je i omogućeno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 18. prosinca 2017. obavijestila sve zainteresirane strane o ocjeni ponuda za preuzimanje obveza na temelju koje namjerava odbiti sve ponude za preuzimanje obveza („ocjena Komisije”). Na temelju tih informacija zainteresirane strane dostavile su pisane podneske s primjedbama o ocjeni te, u nekim slučajevima, dodatne izmjene svojih ponuda. Zainteresiranim stranama koje su zatražile saslušanje to je i omogućeno.

| (4) | Komisija je 3. siječnja 2018. primila zahtjev vlade Ukrajine za savjetovanje u skladu s člankom 50.a Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (3). Savjetovanje je održano 26. siječnja 2018. Pisane primjedbe dostavljene su 31. siječnja 2018. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 3. siječnja 2018. primila zahtjev vlade Ukrajine za savjetovanje u skladu s člankom 50.a Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (3). Savjetovanje je održano 26. siječnja 2018. Pisane primjedbe dostavljene su 31. siječnja 2018.

3

2.   PREUZIMANJE OBVEZA

PREUZIMANJE OBVEZA

| (5) | Ocijenjena je prikladnost i izvedivost svih ponuda u odnosu na važeći pravni okvir, uključujući Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Ukrajine u slučaju ukrajinskog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(5)

Ocijenjena je prikladnost i izvedivost svih ponuda u odnosu na važeći pravni okvir, uključujući Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Ukrajine u slučaju ukrajinskog proizvođača izvoznika.

2.1.   Ponude za preuzimanje obveza i njihova ocjena

Ponude za preuzimanje obveza i njihova ocjena

2.1.1.   Companhia Siderúrgica Nacional (Brazil)

Companhia Siderúrgica Nacional (Brazil)

| (6) | Proizvođač izvoznik ponudio je jednu najnižu uvoznu cijenu po toni za određeni obujam izvoza u Uniju te drugu, višu, najnižu uvoznu cijenu iznad tog obujma. Proizvođač izvoznik ponudio je i mehanizam prilagodbe cijena. |
| --- | --- |

(6)

Proizvođač izvoznik ponudio je jednu najnižu uvoznu cijenu po toni za određeni obujam izvoza u Uniju te drugu, višu, najnižu uvoznu cijenu iznad tog obujma. Proizvođač izvoznik ponudio je i mehanizam prilagodbe cijena.

| (7) | Ponuda na temelju jedne prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetu koju je prouzročio proizvođač izvoznik za kojeg je utvrđeno da provodi damping od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni šteta te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Nadalje, ponuda obuhvaća transakcije među povezanim subjektima. Ti odnosi po svojoj prirodi pružaju brojne mogućnosti unakrsne kompenzacije. Bilo koja druga transakcija, zajam ili bespovratna sredstva između dva povezana subjekta mogli bi se upotrijebiti za kompenzaciju najniže uvozne cijene. Komisija ne može pratiti te transakcije i ne raspolaže odgovarajućim mjerilima s pomoću kojih bi mogla provjeriti jesu li stvarne ili kompenzacijske. |
| --- | --- |

(7)

Ponuda na temelju jedne prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetu koju je prouzročio proizvođač izvoznik za kojeg je utvrđeno da provodi damping od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni šteta te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Nadalje, ponuda obuhvaća transakcije među povezanim subjektima. Ti odnosi po svojoj prirodi pružaju brojne mogućnosti unakrsne kompenzacije. Bilo koja druga transakcija, zajam ili bespovratna sredstva između dva povezana subjekta mogli bi se upotrijebiti za kompenzaciju najniže uvozne cijene. Komisija ne može pratiti te transakcije i ne raspolaže odgovarajućim mjerilima s pomoću kojih bi mogla provjeriti jesu li stvarne ili kompenzacijske.

| (8) | Nadalje, prihvaćanje ponude bilo bi nepraktično. Proizvođač izvoznik ima povezana društva u nekoliko država članica, od kojih neka dalje prerađuju predmetni proizvod. Proizvođač izvoznik kupcima iz Unije prodaje i druge proizvode, a njegov povezani uvoznik prodaje istovjetne proizvode iz drugih izvora. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti ili provoditi dvije različite najniže uvozne cijene ovisno o obujmu izvoza. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje, prihvaćanje ponude bilo bi nepraktično. Proizvođač izvoznik ima povezana društva u nekoliko država članica, od kojih neka dalje prerađuju predmetni proizvod. Proizvođač izvoznik kupcima iz Unije prodaje i druge proizvode, a njegov povezani uvoznik prodaje istovjetne proizvode iz drugih izvora. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti ili provoditi dvije različite najniže uvozne cijene ovisno o obujmu izvoza.

| (9) | U odgovoru na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik tvrdio je da se najnižom uvoznom cijenom koja je predložena u njegovoj ponudi uklanja štetni učinak dampinga s obzirom na to da je Komisija u jednoj fazi ispitnog postupka predložila istu najnižu uvoznu cijenu. Proizvođač izvoznik istaknuo je da se najniža uvozna cijena temelji na ponderiranim prosječnim uvoznim cijenama za sve vrste proizvoda. Stoga najniža uvozna cijena ne bi bila na štetu proizvođača iz Unije jer bi se vrste proizvoda s nižom cijenom pozicionirale na višu razinu cijena od primjerene, što bi omogućilo kompenzaciju za vrste proizvoda s višom cijenom. Proizvođač izvoznik smatra da bi, kada bi se ista logika primijenila na sastav vrsta proizvoda njegova izvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, najniža uvozna cijena bila dostatna za uklanjanje štetnog učinka dampinga. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da se najniža uvozna cijena ne bi smjela prilagođavati na temelju prodaje preko povezanog društva, među ostalim zbog načina na koji je njegova izvozna cijena utvrđena u konačnoj uredbi. Proizvođač izvoznik potom je tvrdio da unakrsna kompenzacija nije moguća zbog više razloga, osobito stoga što bi bila vidljiva u godišnjim izvješćima proizvođača izvoznika i njegovih povezanih društava. Proizvođač izvoznik izmijenio je i svoju ponudu za preuzimanje obveza. U novoj se ponudi proizvođač izvoznik obvezao da će prestati preprodavati toplovaljane plosnate proizvode preko svojeg povezanog subjekta u Uniji te da će izvješćivati o prodaji drugih proizvoda Uniji. |
| --- | --- |

(9)

U odgovoru na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik tvrdio je da se najnižom uvoznom cijenom koja je predložena u njegovoj ponudi uklanja štetni učinak dampinga s obzirom na to da je Komisija u jednoj fazi ispitnog postupka predložila istu najnižu uvoznu cijenu. Proizvođač izvoznik istaknuo je da se najniža uvozna cijena temelji na ponderiranim prosječnim uvoznim cijenama za sve vrste proizvoda. Stoga najniža uvozna cijena ne bi bila na štetu proizvođača iz Unije jer bi se vrste proizvoda s nižom cijenom pozicionirale na višu razinu cijena od primjerene, što bi omogućilo kompenzaciju za vrste proizvoda s višom cijenom. Proizvođač izvoznik smatra da bi, kada bi se ista logika primijenila na sastav vrsta proizvoda njegova izvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, najniža uvozna cijena bila dostatna za uklanjanje štetnog učinka dampinga. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da se najniža uvozna cijena ne bi smjela prilagođavati na temelju prodaje preko povezanog društva, među ostalim zbog načina na koji je njegova izvozna cijena utvrđena u konačnoj uredbi. Proizvođač izvoznik potom je tvrdio da unakrsna kompenzacija nije moguća zbog više razloga, osobito stoga što bi bila vidljiva u godišnjim izvješćima proizvođača izvoznika i njegovih povezanih društava. Proizvođač izvoznik izmijenio je i svoju ponudu za preuzimanje obveza. U novoj se ponudi proizvođač izvoznik obvezao da će prestati preprodavati toplovaljane plosnate proizvode preko svojeg povezanog subjekta u Uniji te da će izvješćivati o prodaji drugih proizvoda Uniji.

| (10) | U vezi s primjedbom da se predloženom najnižom uvoznom cijenom uklanja štetni učinak dampinga jer je ta cijena jednaka onoj koju je predložila Komisija u jednoj fazi ispitnog postupka, Komisija napominje da je to rješenje u konačnici odbijeno. Razlozi za to odbijanje navedeni su, među ostalim, u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, a sažeti su u uvodnoj izjavi 7. Primjedba u vezi s činjenicom da se najniža uvozna cijena temelji na ponderiranim prosječnim uvoznim cijenama nije utjecala na zaključak da se najnižom uvoznom cijenom ne uklanja štetni učinak dampinga za najskuplje vrste proizvoda. Komisiji nisu bili dostupni podaci koji bi potkrijepili tvrdnju da bi se najnižom uvoznom cijenom uklonio štetni učinak dampinga zbog sastava vrste proizvoda izvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka. Te podatke nije dostavio ni podnositelj zahtjeva. Čak i da su joj bili dostupni podaci koji potkrepljuju tu tvrdnju, Komisija je utvrdila da ništa ne sprječava da se sastav vrsta proizvoda promijeni u smjeru skupljih vrsta proizvoda. Dapače, sama primjena najniže uvozne cijene mogla bi ići u prilog takvoj promjeni sastava. U vezi s primjedbom da se najniža uvozna cijena ne bi smjela prilagođavati na temelju prodaje preko povezanog društva, Komisija se može složiti da ta prilagodba uistinu ne bi bila opravdana, s obzirom na okolnosti predmeta u razdoblju ispitnog postupka, a osobito s obzirom na način na koji je izvozna cijena za proizvođača izvoznika utvrđena u konačnoj uredbi. Međutim, nema jamstva da se okolnosti neće promijeniti, osobito stoga što je riječ o povezanim društvima. U vezi s izmjenom ponude i rizicima od unakrsne kompenzacije Komisija je napomenula da, unatoč tome što bi se preuzimanjem obveze da se predmetni proizvod ne preprodaje ograničili određeni rizici od unakrsne kompenzacije, i dalje ostaje glavni problem, a to je da se najniža uvozna cijena primjenjuje na transakcije između povezanih subjekata. Takva veza između dva subjekta pruža brojne mogućnosti unakrsne kompenzacije koje Komisija ne može djelotvorno pratiti. U godišnjim izvješćima ne bi bile prikazane sve te mogućnosti, a za one koje bi bile prikazane Komisija ne bi imala odgovarajuće referentne vrijednosti na temelju kojih bi mogla procijeniti jesu li kompenzacijske prirode. Preuzimanje obveze koje obuhvaća prodaju povezanim društvima može se prihvatiti samo ako se predmetni proizvod potom preprodaje neovisnom kupcu te se odgovarajuće prilagođena najniža uvozna cijena može primijeniti na te transakcije. To je nemoguće ako se predmetni proizvod transformira u drugi proizvod. |
| --- | --- |

(10)

U vezi s primjedbom da se predloženom najnižom uvoznom cijenom uklanja štetni učinak dampinga jer je ta cijena jednaka onoj koju je predložila Komisija u jednoj fazi ispitnog postupka, Komisija napominje da je to rješenje u konačnici odbijeno. Razlozi za to odbijanje navedeni su, među ostalim, u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, a sažeti su u uvodnoj izjavi 7. Primjedba u vezi s činjenicom da se najniža uvozna cijena temelji na ponderiranim prosječnim uvoznim cijenama nije utjecala na zaključak da se najnižom uvoznom cijenom ne uklanja štetni učinak dampinga za najskuplje vrste proizvoda. Komisiji nisu bili dostupni podaci koji bi potkrijepili tvrdnju da bi se najnižom uvoznom cijenom uklonio štetni učinak dampinga zbog sastava vrste proizvoda izvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka. Te podatke nije dostavio ni podnositelj zahtjeva. Čak i da su joj bili dostupni podaci koji potkrepljuju tu tvrdnju, Komisija je utvrdila da ništa ne sprječava da se sastav vrsta proizvoda promijeni u smjeru skupljih vrsta proizvoda. Dapače, sama primjena najniže uvozne cijene mogla bi ići u prilog takvoj promjeni sastava. U vezi s primjedbom da se najniža uvozna cijena ne bi smjela prilagođavati na temelju prodaje preko povezanog društva, Komisija se može složiti da ta prilagodba uistinu ne bi bila opravdana, s obzirom na okolnosti predmeta u razdoblju ispitnog postupka, a osobito s obzirom na način na koji je izvozna cijena za proizvođača izvoznika utvrđena u konačnoj uredbi. Međutim, nema jamstva da se okolnosti neće promijeniti, osobito stoga što je riječ o povezanim društvima. U vezi s izmjenom ponude i rizicima od unakrsne kompenzacije Komisija je napomenula da, unatoč tome što bi se preuzimanjem obveze da se predmetni proizvod ne preprodaje ograničili određeni rizici od unakrsne kompenzacije, i dalje ostaje glavni problem, a to je da se najniža uvozna cijena primjenjuje na transakcije između povezanih subjekata. Takva veza između dva subjekta pruža brojne mogućnosti unakrsne kompenzacije koje Komisija ne može djelotvorno pratiti. U godišnjim izvješćima ne bi bile prikazane sve te mogućnosti, a za one koje bi bile prikazane Komisija ne bi imala odgovarajuće referentne vrijednosti na temelju kojih bi mogla procijeniti jesu li kompenzacijske prirode. Preuzimanje obveze koje obuhvaća prodaju povezanim društvima može se prihvatiti samo ako se predmetni proizvod potom preprodaje neovisnom kupcu te se odgovarajuće prilagođena najniža uvozna cijena može primijeniti na te transakcije. To je nemoguće ako se predmetni proizvod transformira u drugi proizvod.

2.1.2.   Usinas Siderurgicas de Minas Gerais S.A. (Brazil)

Usinas Siderurgicas de Minas Gerais S.A. (Brazil)

| (11) | Proizvođač izvoznik ponudio je jednu najnižu uvoznu cijenu po toni za svoj cjelokupni izvoz. |
| --- | --- |

(11)

Proizvođač izvoznik ponudio je jednu najnižu uvoznu cijenu po toni za svoj cjelokupni izvoz.

| (12) | Ponuda na temelju jedne prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetu koju je prouzročio proizvođač izvoznik za kojeg je utvrđeno da provodi damping od jedne najniže uvozne cijene. Za razliku od jedne najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni šteta te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Ponuda nije prikladna i stoga što proizvođač izvoznik nije predložio mehanizam prilagodbe iako cijene toplovaljanih plosnatih proizvoda s vremenom znatno variraju. |
| --- | --- |

(12)

Ponuda na temelju jedne prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetu koju je prouzročio proizvođač izvoznik za kojeg je utvrđeno da provodi damping od jedne najniže uvozne cijene. Za razliku od jedne najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni šteta te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Ponuda nije prikladna i stoga što proizvođač izvoznik nije predložio mehanizam prilagodbe iako cijene toplovaljanih plosnatih proizvoda s vremenom znatno variraju.

| (13) | Nadalje, prihvaćanje ponude bilo bi nepraktično. Zbog globalne strukture i prodajnih aktivnosti proizvođača izvoznika predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo više mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Proizvođač izvoznik ima nekoliko povezanih društava u više država članica i izvan Unije. Osim toga, proizvođač izvoznik u Uniji prodaje i druge proizvode. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti. |
| --- | --- |

(13)

Nadalje, prihvaćanje ponude bilo bi nepraktično. Zbog globalne strukture i prodajnih aktivnosti proizvođača izvoznika predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo više mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Proizvođač izvoznik ima nekoliko povezanih društava u više država članica i izvan Unije. Osim toga, proizvođač izvoznik u Uniji prodaje i druge proizvode. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti.

2.1.3.   Mobarakeh Steel Company (Iran)

Mobarakeh Steel Company (Iran)

| (14) | Proizvođač izvoznik ponudio je jednu najnižu uvoznu cijenu po toni za svoj cjelokupni izvoz, prilagođenu za prodaju preko njegova trgovačkog društva u Uniji. |
| --- | --- |

(14)

Proizvođač izvoznik ponudio je jednu najnižu uvoznu cijenu po toni za svoj cjelokupni izvoz, prilagođenu za prodaju preko njegova trgovačkog društva u Uniji.

| (15) | Ponuda na temelju jedne prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetni damping za koji je utvrđeno da ga provodi proizvođač izvoznik od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni štetni damping te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Ponuda nije prikladna i stoga što proizvođač izvoznik nije predložio mehanizam prilagodbe iako cijene toplovaljanih plosnatih proizvoda s vremenom znatno variraju. |
| --- | --- |

(15)

Ponuda na temelju jedne prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetni damping za koji je utvrđeno da ga provodi proizvođač izvoznik od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni štetni damping te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Ponuda nije prikladna i stoga što proizvođač izvoznik nije predložio mehanizam prilagodbe iako cijene toplovaljanih plosnatih proizvoda s vremenom znatno variraju.

| (16) | Nadalje, prihvaćanje ponude bilo bi nepraktično. S obzirom na to da proizvođač izvoznik prodaje druge proizvode u Uniju, predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti. |
| --- | --- |

(16)

Nadalje, prihvaćanje ponude bilo bi nepraktično. S obzirom na to da proizvođač izvoznik prodaje druge proizvode u Uniju, predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti.

| (17) | U odgovoru na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik tvrdio je da se Komisija nije očitovala na činjenicu da je njegova ponuda odražavala prijedlog Komisije u jednoj fazi ispitnog postupka. Proizvođač izvoznik zatražio je objašnjenje zašto ponuda koja odražava taj prijedlog nije prikladna. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je najniža uvozna cijena koju je predložio viša od one koju je predložila Komisija tijekom ispitnog postupka te se stoga najnižom uvoznom cijenom koja je predložena u ponudi za preuzimanje obveze po definiciji uklanja šteta za industriju Unije. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da ne postoji razlika između najniže uvozne cijene i posebne pristojbe po toni kada je riječ o uklanjanju štetnog učinka dampinga za najskuplji proizvod, stoga taj argument nije relevantan. Proizvođač izvoznik tvrdio je da činjenica da prodaje druge proizvode Uniji ne uzrokuje automatski rizik od unakrsne kompenzacije. Naposljetku, tvrdio je da bi se računima na temelju preuzete obveze uklonio rizik od izbjegavanja ili unakrsne kompenzacije jednako kao i valjanim trgovačkim računom predloženim u konačnom dokumentu o općoj objavi. |
| --- | --- |

(17)

U odgovoru na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik tvrdio je da se Komisija nije očitovala na činjenicu da je njegova ponuda odražavala prijedlog Komisije u jednoj fazi ispitnog postupka. Proizvođač izvoznik zatražio je objašnjenje zašto ponuda koja odražava taj prijedlog nije prikladna. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je najniža uvozna cijena koju je predložio viša od one koju je predložila Komisija tijekom ispitnog postupka te se stoga najnižom uvoznom cijenom koja je predložena u ponudi za preuzimanje obveze po definiciji uklanja šteta za industriju Unije. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da ne postoji razlika između najniže uvozne cijene i posebne pristojbe po toni kada je riječ o uklanjanju štetnog učinka dampinga za najskuplji proizvod, stoga taj argument nije relevantan. Proizvođač izvoznik tvrdio je da činjenica da prodaje druge proizvode Uniji ne uzrokuje automatski rizik od unakrsne kompenzacije. Naposljetku, tvrdio je da bi se računima na temelju preuzete obveze uklonio rizik od izbjegavanja ili unakrsne kompenzacije jednako kao i valjanim trgovačkim računom predloženim u konačnom dokumentu o općoj objavi.

| (18) | Komisija je napomenula da se u svojoj ocjeni jasno očitovala o sličnostima ponude za preuzimanje obveza i opcije koja je razmatrana u jednoj fazi ispitnog postupka te je u uvodnoj izjavi 15. istaknula i sažela dio konačne uredbe u kojem se objašnjava zašto je ta opcija odbijena. Isti argument vrijedi i za primjedbu proizvođača izvoznika u kojoj račune na temelju preuzete obveze uspoređuje s jednim od rješenja razmatranih tijekom ispitnog postupka, koje je Komisija naposljetku odbila. Činjenica da je najniža uvozna cijena koju je predložio proizvođač izvoznik viša od one koju je Komisija razmatrala u jednom trenutku tijekom ispitnog postupka ne znači da se njome po definiciji uklanja štetni učinak dampinga. Razlika je neznatna te nije utjecala na argument da prosječna najniža uvozna cijena nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito za one najskuplje. Nije utemeljena ni primjedba da su najniža uvozna cijena i posebna pristojba jednako nedjelotvorne u tom pogledu. Za razliku od najniže uvozne cijene, posebna pristojba uvoznike prisiljava da za skuplje vrste proizvoda plaćaju više s obzirom na to da je tržišna cijena vrste proizvoda samo dio cijene koju plaćaju, dok drugi dio cijene čini pristojba. To je drukčije u slučaju najniže uvozne cijene koja je ista za sve vrste proizvoda. Konačno, prodaja drugih proizvoda Uniji uistinu se može upotrijebiti za unakrsnu kompenzaciju samo ako se ti proizvodi prodaju istim kupcima kao toplovaljani plosnati proizvodi. Međutim, Komisija je napomenula da su unakrsna kompenzacija i rizik od unakrsne kompenzacije dva različita pojma. Primjerice, Komisija zna da proizvođač izvoznik prodaje druge proizvode Uniji, ali nema podataka o kupcima tih proizvoda proizvođača izvoznika. Proizvođač izvoznik posebice nije osporio da prodaje druge proizvode svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda te se nije obvezao da to neće činiti u budućnosti. Iako nije dokaz o postojanju unakrsne kompenzacije, takva situacija očito predstavlja rizik od unakrsne kompenzacije koji Komisija ne može pratiti. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je napomenula da se u svojoj ocjeni jasno očitovala o sličnostima ponude za preuzimanje obveza i opcije koja je razmatrana u jednoj fazi ispitnog postupka te je u uvodnoj izjavi 15. istaknula i sažela dio konačne uredbe u kojem se objašnjava zašto je ta opcija odbijena. Isti argument vrijedi i za primjedbu proizvođača izvoznika u kojoj račune na temelju preuzete obveze uspoređuje s jednim od rješenja razmatranih tijekom ispitnog postupka, koje je Komisija naposljetku odbila. Činjenica da je najniža uvozna cijena koju je predložio proizvođač izvoznik viša od one koju je Komisija razmatrala u jednom trenutku tijekom ispitnog postupka ne znači da se njome po definiciji uklanja štetni učinak dampinga. Razlika je neznatna te nije utjecala na argument da prosječna najniža uvozna cijena nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito za one najskuplje. Nije utemeljena ni primjedba da su najniža uvozna cijena i posebna pristojba jednako nedjelotvorne u tom pogledu. Za razliku od najniže uvozne cijene, posebna pristojba uvoznike prisiljava da za skuplje vrste proizvoda plaćaju više s obzirom na to da je tržišna cijena vrste proizvoda samo dio cijene koju plaćaju, dok drugi dio cijene čini pristojba. To je drukčije u slučaju najniže uvozne cijene koja je ista za sve vrste proizvoda. Konačno, prodaja drugih proizvoda Uniji uistinu se može upotrijebiti za unakrsnu kompenzaciju samo ako se ti proizvodi prodaju istim kupcima kao toplovaljani plosnati proizvodi. Međutim, Komisija je napomenula da su unakrsna kompenzacija i rizik od unakrsne kompenzacije dva različita pojma. Primjerice, Komisija zna da proizvođač izvoznik prodaje druge proizvode Uniji, ali nema podataka o kupcima tih proizvoda proizvođača izvoznika. Proizvođač izvoznik posebice nije osporio da prodaje druge proizvode svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda te se nije obvezao da to neće činiti u budućnosti. Iako nije dokaz o postojanju unakrsne kompenzacije, takva situacija očito predstavlja rizik od unakrsne kompenzacije koji Komisija ne može pratiti.

2.1.4.   PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (Rusija)

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (Rusija)

| (19) | Proizvođač izvoznik ponudio je dvije najniže uvozne cijene po toni, jednu za limene ploče i jednu za kolutove. Proizvođač izvoznik ponudio je i mehanizam prilagodbe cijena te se u izmjeni svoje ponude obvezao da će predmetni proizvod prodavati samo izravno neovisnim kupcima u Uniji te da svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji neće prodavati druge proizvode. |
| --- | --- |

(19)

Proizvođač izvoznik ponudio je dvije najniže uvozne cijene po toni, jednu za limene ploče i jednu za kolutove. Proizvođač izvoznik ponudio je i mehanizam prilagodbe cijena te se u izmjeni svoje ponude obvezao da će predmetni proizvod prodavati samo izravno neovisnim kupcima u Uniji te da svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji neće prodavati druge proizvode.

| (20) | S obzirom na to da je dostavljena nakon zaključenja ispitnog postupka, ponudu proizvođača izvoznika trebalo bi odbiti. Iako je člankom 8. stavkom 2. osnovne uredbe predviđeno da se preuzimanje obveza u iznimnim okolnostima može ponuditi nakon razdoblja tijekom kojeg se mogu podnijeti prigovori u skladu s člankom 20. stavkom 5. osnovne uredbe, ponuda bi trebala stići u razumnom roku prije zaključenja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na to da je dostavljena nakon zaključenja ispitnog postupka, ponudu proizvođača izvoznika trebalo bi odbiti. Iako je člankom 8. stavkom 2. osnovne uredbe predviđeno da se preuzimanje obveza u iznimnim okolnostima može ponuditi nakon razdoblja tijekom kojeg se mogu podnijeti prigovori u skladu s člankom 20. stavkom 5. osnovne uredbe, ponuda bi trebala stići u razumnom roku prije zaključenja ispitnog postupka.

| (21) | Međutim, čak i da je dostavljena pravodobno, ponuda koja se temelji na dvije prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetni damping za koji je utvrđeno da ga provodi proizvođač izvoznik od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni štetni damping te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. |
| --- | --- |

(21)

Međutim, čak i da je dostavljena pravodobno, ponuda koja se temelji na dvije prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetni damping za koji je utvrđeno da ga provodi proizvođač izvoznik od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni štetni damping te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije.

| (22) | Nadalje, prihvaćanje ponude bilo bi nepraktično. Zbog globalne strukture i prodajnih aktivnosti proizvođača izvoznika predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo više mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Proizvođač izvoznik ima nekoliko povezanih društava te prodaje i druge čelične proizvode u Uniji. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti. |
| --- | --- |

(22)

Nadalje, prihvaćanje ponude bilo bi nepraktično. Zbog globalne strukture i prodajnih aktivnosti proizvođača izvoznika predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo više mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Proizvođač izvoznik ima nekoliko povezanih društava te prodaje i druge čelične proizvode u Uniji. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti.

| (23) | U odgovoru na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik izrazio je neslaganje s ocjenom i pritom naglasio važnost svojeg preuzimanja dodatne obveze da koristi samo jedan prodajni kanal te da svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda ne prodaje druge proizvode. |
| --- | --- |

(23)

U odgovoru na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik izrazio je neslaganje s ocjenom i pritom naglasio važnost svojeg preuzimanja dodatne obveze da koristi samo jedan prodajni kanal te da svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda ne prodaje druge proizvode.

| (24) | U vezi s dodatnim obvezama Komisija je napomenula da zbog globalnog ustroja proizvođača izvoznika te globalne strukture njegovih kupaca nije moguće pratiti sve raspoložive mogućnosti unakrsne kompenzacije. Primjerice, ako poduzeća obuhvaćena preuzetom obvezom ne prodaju druge proizvode kupcu toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji, to njihova povezana društva, u Uniji ili izvan Unije, ne sprječava da s tim kupcima ili njihovim povezanim subjektima sklapaju transakcije kojima se može provoditi unakrsna kompenzacija. Iako se nije složio s ocjenom prikladnosti svoje ponude, proizvođač izvoznik nije iznio nikakve dodatne argumente protiv Komisijina zaključka. |
| --- | --- |

(24)

U vezi s dodatnim obvezama Komisija je napomenula da zbog globalnog ustroja proizvođača izvoznika te globalne strukture njegovih kupaca nije moguće pratiti sve raspoložive mogućnosti unakrsne kompenzacije. Primjerice, ako poduzeća obuhvaćena preuzetom obvezom ne prodaju druge proizvode kupcu toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji, to njihova povezana društva, u Uniji ili izvan Unije, ne sprječava da s tim kupcima ili njihovim povezanim subjektima sklapaju transakcije kojima se može provoditi unakrsna kompenzacija. Iako se nije složio s ocjenom prikladnosti svoje ponude, proizvođač izvoznik nije iznio nikakve dodatne argumente protiv Komisijina zaključka.

2.1.5.   Novolipetsk Steel OJSC (Rusija)

Novolipetsk Steel OJSC (Rusija)

| (25) | Proizvođač izvoznik najprije je ponudio nekoliko najnižih uvoznih cijena po toni ovisno o vrsti proizvoda. Kasnije je izmijenio svoju ponudu i za sve vrste proizvoda ponudio jednu najnižu uvoznu cijenu po toni, uz mehanizam prilagodbe na temelju prosječnih cijena toplovaljanih plosnatih proizvoda. Osim toga, proizvođač izvoznik predložio je kvantitativni godišnji prag i obvezao se prodavati isključivo povezanom društvu u Uniji i to samo za potrebe daljnje prerade. |
| --- | --- |

(25)

Proizvođač izvoznik najprije je ponudio nekoliko najnižih uvoznih cijena po toni ovisno o vrsti proizvoda. Kasnije je izmijenio svoju ponudu i za sve vrste proizvoda ponudio jednu najnižu uvoznu cijenu po toni, uz mehanizam prilagodbe na temelju prosječnih cijena toplovaljanih plosnatih proizvoda. Osim toga, proizvođač izvoznik predložio je kvantitativni godišnji prag i obvezao se prodavati isključivo povezanom društvu u Uniji i to samo za potrebe daljnje prerade.

| (26) | Ponuda na temelju jedne prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetni damping za koji je utvrđeno da ga provodi proizvođač izvoznik od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni štetni damping te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Nadalje, ponuda obuhvaća transakcije među povezanim subjektima. Ti odnosi po svojoj prirodi pružaju brojne mogućnosti unakrsne kompenzacije. Bilo koja druga transakcija, zajam ili bespovratna sredstva između dva povezana subjekta mogli bi se upotrijebiti za kompenzaciju najniže uvozne cijene. Komisija ne može pratiti te transakcije i ne raspolaže odgovarajućim mjerilima s pomoću kojih bi mogla provjeriti jesu li stvarne ili kompenzacijske. |
| --- | --- |

(26)

Ponuda na temelju jedne prosječne najniže uvozne cijene nije prikladna jer se njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetni damping za koji je utvrđeno da ga provodi proizvođač izvoznik od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni štetni damping te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Nadalje, ponuda obuhvaća transakcije među povezanim subjektima. Ti odnosi po svojoj prirodi pružaju brojne mogućnosti unakrsne kompenzacije. Bilo koja druga transakcija, zajam ili bespovratna sredstva između dva povezana subjekta mogli bi se upotrijebiti za kompenzaciju najniže uvozne cijene. Komisija ne može pratiti te transakcije i ne raspolaže odgovarajućim mjerilima s pomoću kojih bi mogla provjeriti jesu li stvarne ili kompenzacijske.

| (27) | Prihvaćanje ponude bilo bi i nepraktično. Zbog globalne strukture i prodajnih aktivnosti proizvođača izvoznika predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo više mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Nadalje, povezana društva u Uniji također proizvode i prodaju istovjetni proizvod. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti. |
| --- | --- |

(27)

Prihvaćanje ponude bilo bi i nepraktično. Zbog globalne strukture i prodajnih aktivnosti proizvođača izvoznika predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo više mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Nadalje, povezana društva u Uniji također proizvode i prodaju istovjetni proizvod. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti.

| (28) | U odgovoru na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija previdjela dva ključna elementa njegove ponude, a to su kvantitativni prag i obveza u pogledu krajnje potrošnje (tj. samo za daljnju preradu). Prema tvrdnjama proizvođača izvoznika tim se dvjema obvezama jamči prestanak izvoza po dampinškim cijenama jer se predmetni proizvod ne bi izvozio na slobodno tržište Unije. Proizvođač izvoznik potom je tvrdio da u konačnoj uredbi Komisija nije utvrdila štetu na tržištu za vlastitu potrošnju. Usprkos tim argumentima proizvođač izvoznik izmijenio je svoju ponudu u duhu pune suradnje te ponudio dvadeset dvije najniže uvozne cijene na temelju vrsta proizvoda. U vezi s rizikom od unakrsne kompenzacije, proizvođač izvoznik tvrdio je da je, s obzirom na to da neće biti prodaje na slobodnom tržištu, zapravo irelevantno po kojoj će se najnižoj cijeni predmetni proizvod prodavati unutar grupe. S obzirom na to da je takva najniža cijena irelevantna, jednako je irelevantan i rizik od unakrsne kompenzacije. Proizvođač izvoznik nadalje je tvrdio da se na transakcije unutar grupe primjenjuje politika transfernih cijena grupe te se stoga te transakcije ne mogu koristiti za unakrsnu kompenzaciju. |
| --- | --- |

(28)

U odgovoru na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija previdjela dva ključna elementa njegove ponude, a to su kvantitativni prag i obveza u pogledu krajnje potrošnje (tj. samo za daljnju preradu). Prema tvrdnjama proizvođača izvoznika tim se dvjema obvezama jamči prestanak izvoza po dampinškim cijenama jer se predmetni proizvod ne bi izvozio na slobodno tržište Unije. Proizvođač izvoznik potom je tvrdio da u konačnoj uredbi Komisija nije utvrdila štetu na tržištu za vlastitu potrošnju. Usprkos tim argumentima proizvođač izvoznik izmijenio je svoju ponudu u duhu pune suradnje te ponudio dvadeset dvije najniže uvozne cijene na temelju vrsta proizvoda. U vezi s rizikom od unakrsne kompenzacije, proizvođač izvoznik tvrdio je da je, s obzirom na to da neće biti prodaje na slobodnom tržištu, zapravo irelevantno po kojoj će se najnižoj cijeni predmetni proizvod prodavati unutar grupe. S obzirom na to da je takva najniža cijena irelevantna, jednako je irelevantan i rizik od unakrsne kompenzacije. Proizvođač izvoznik nadalje je tvrdio da se na transakcije unutar grupe primjenjuje politika transfernih cijena grupe te se stoga te transakcije ne mogu koristiti za unakrsnu kompenzaciju.

| (29) | Proizvođač izvoznik nije prodavao toplovaljane plosnate proizvode svojim povezanim subjektima u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, suprotno tvrdnjama proizvođača izvoznika, prodaja toplovaljanih plosnatih proizvoda unutar grupe za daljnju preradu nije bila isključena pri utvrđivanju štetnog dampinga u konačnoj uredbi. Ta je prodaja trenutačno obuhvaćena važećom pristojbom i taj se nalaz ne može poništiti na temelju ponude za preuzimanje obveze. S obzirom na to da se argument proizvođača izvoznika o nemogućnosti unakrsne kompenzacije unutar grupe temelji na pogrešnoj pretpostavci da prodaja unutar grupe za potrebe prerade ne uzrokuje štetan damping, taj je argument odbijen. Nadalje, interna politika transfernih cijena grupe njezina je interna odluka i kao takva nije dostatno jamstvo protiv unakrsne kompenzacije. Čak i da jest, unakrsna kompenzacija unutar grupe mogla bi se odvijati drugim sredstvima osim prodajom robe. Preuzimanje obveze koje obuhvaća prodaju povezanim društvima može se prihvatiti samo ako se predmetni proizvod potom preprodaje neovisnom kupcu te se odgovarajuće prilagođena najniža uvozna cijena može primijeniti na te transakcije. To je nemoguće ako se predmetni proizvod transformira u drugi proizvod. Ponuda dvadeset dvije najniže uvozne cijene na temelju skupina vrsta proizvoda nije se mogla prihvatiti jer je carina ne bi mogla djelotvorno pratiti. |
| --- | --- |

(29)

Proizvođač izvoznik nije prodavao toplovaljane plosnate proizvode svojim povezanim subjektima u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, suprotno tvrdnjama proizvođača izvoznika, prodaja toplovaljanih plosnatih proizvoda unutar grupe za daljnju preradu nije bila isključena pri utvrđivanju štetnog dampinga u konačnoj uredbi. Ta je prodaja trenutačno obuhvaćena važećom pristojbom i taj se nalaz ne može poništiti na temelju ponude za preuzimanje obveze. S obzirom na to da se argument proizvođača izvoznika o nemogućnosti unakrsne kompenzacije unutar grupe temelji na pogrešnoj pretpostavci da prodaja unutar grupe za potrebe prerade ne uzrokuje štetan damping, taj je argument odbijen. Nadalje, interna politika transfernih cijena grupe njezina je interna odluka i kao takva nije dostatno jamstvo protiv unakrsne kompenzacije. Čak i da jest, unakrsna kompenzacija unutar grupe mogla bi se odvijati drugim sredstvima osim prodajom robe. Preuzimanje obveze koje obuhvaća prodaju povezanim društvima može se prihvatiti samo ako se predmetni proizvod potom preprodaje neovisnom kupcu te se odgovarajuće prilagođena najniža uvozna cijena može primijeniti na te transakcije. To je nemoguće ako se predmetni proizvod transformira u drugi proizvod. Ponuda dvadeset dvije najniže uvozne cijene na temelju skupina vrsta proizvoda nije se mogla prihvatiti jer je carina ne bi mogla djelotvorno pratiti.

2.1.6.   Metinvest Group (Ukrajina)

Metinvest Group (Ukrajina)

| (30) | Proizvođač izvoznik u svojoj je prvobitnoj ponudi predložio dva scenarija. Prvi se scenarij temelji na jednoj najnižoj uvoznoj cijeni po toni (odnosno njezinoj prosječnoj cijeni tijekom razdoblja ispitnog postupka uvećanoj za pristojbu i prilagođenoj za povećanje cijene sirovina nakon razdoblja ispitnog postupka) te uz mogućnost prodaje ispod te najniže uvozne cijene uz primjenu pristojbe. Drugi se scenarij temelji na nižoj najnižoj uvoznoj cijeni po toni (bez prilagodbe za povećanje cijene sirovina nakon razdoblja ispitnog postupka) bez mogućnosti prodaje ispod te najniže uvozne cijene. Proizvođač izvoznik potom je izmijenio svoju ponudu dodavanjem kvantitativnog godišnjeg praga za prodaju u okviru preuzete obveze. |
| --- | --- |

(30)

Proizvođač izvoznik u svojoj je prvobitnoj ponudi predložio dva scenarija. Prvi se scenarij temelji na jednoj najnižoj uvoznoj cijeni po toni (odnosno njezinoj prosječnoj cijeni tijekom razdoblja ispitnog postupka uvećanoj za pristojbu i prilagođenoj za povećanje cijene sirovina nakon razdoblja ispitnog postupka) te uz mogućnost prodaje ispod te najniže uvozne cijene uz primjenu pristojbe. Drugi se scenarij temelji na nižoj najnižoj uvoznoj cijeni po toni (bez prilagodbe za povećanje cijene sirovina nakon razdoblja ispitnog postupka) bez mogućnosti prodaje ispod te najniže uvozne cijene. Proizvođač izvoznik potom je izmijenio svoju ponudu dodavanjem kvantitativnog godišnjeg praga za prodaju u okviru preuzete obveze.

| (31) | Komisija ne prihvaća takozvane „à la carte” odredbe koje proizvođaču izvozniku omogućuju da prodaje u okviru preuzete obveze i usporedno ispod najniže uvozne cijene uz primjenu pristojbe, te je stoga ovaj drugi scenarij jedini koji se može razmatrati. Prihvaćanje takve odredbe omogućilo bi mehanizam unakrsne kompenzacije pri čemu bi se transakcije na razini najniže uvozne cijene kompenzirale transakcijama po cijenama ispod najniže uvozne cijene. |
| --- | --- |

(31)

Komisija ne prihvaća takozvane „à la carte” odredbe koje proizvođaču izvozniku omogućuju da prodaje u okviru preuzete obveze i usporedno ispod najniže uvozne cijene uz primjenu pristojbe, te je stoga ovaj drugi scenarij jedini koji se može razmatrati. Prihvaćanje takve odredbe omogućilo bi mehanizam unakrsne kompenzacije pri čemu bi se transakcije na razini najniže uvozne cijene kompenzirale transakcijama po cijenama ispod najniže uvozne cijene.

| (32) | U članku 50. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine navodi se da prednost treba dati preuzimanju obveza pod uvjetom da Komisija primi izvedivu ponudu koja je prikladna i čije se prihvaćanje ne smatra nepraktičnim. U ovom slučaju, iz razloga obrazloženih u nastavku, Komisija nije primila izvedivu ponudu za preuzimanje obveza te se stoga ne može dati prednost preuzimanju obveza. |
| --- | --- |

(32)

U članku 50. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine navodi se da prednost treba dati preuzimanju obveza pod uvjetom da Komisija primi izvedivu ponudu koja je prikladna i čije se prihvaćanje ne smatra nepraktičnim. U ovom slučaju, iz razloga obrazloženih u nastavku, Komisija nije primila izvedivu ponudu za preuzimanje obveza te se stoga ne može dati prednost preuzimanju obveza.

| (33) | Prema ocjeni Komisije, ponuda je neprikladna iz više razloga. Temelji se na jednoj prosječnoj najnižoj uvoznoj cijeni te se stoga njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetni damping za koji je utvrđeno da ga provodi proizvođač izvoznik od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni štetni damping te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Proizvođač izvoznik nije predložio prilagodbu na ime prodaje preko svojih povezanih društava. Iako cijene toplovaljanih plosnatih proizvoda s vremenom znatno variraju, proizvođač izvoznik nije predložio mehanizam prilagodbe. Nadalje, ponudom su obuhvaćene samo dvije od tri proizvodne lokacije koje su izvozile predmetni proizvod u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Naposljetku, proizvođač izvoznik predložio je da njegova prodaja povezanim subjektima u Uniji bude obuhvaćena uvjetima preuzete obveze. Ti odnosi po svojoj prirodi pružaju brojne mogućnosti unakrsne kompenzacije. Bilo koja druga transakcija, zajam ili bespovratna sredstva između dva povezana subjekta mogli bi se upotrijebiti za kompenzaciju najniže uvozne cijene. Komisija ne može pratiti te transakcije i ne raspolaže odgovarajućim mjerilima s pomoću kojih bi mogla provjeriti jesu li stvarne ili kompenzacijske. |
| --- | --- |

(33)

Prema ocjeni Komisije, ponuda je neprikladna iz više razloga. Temelji se na jednoj prosječnoj najnižoj uvoznoj cijeni te se stoga njome neće ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito one najskuplje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, Komisija smatra da mjera u obliku fiksnog iznosa po toni utvrđenog za određeno društvo točnije odražava štetni damping za koji je utvrđeno da ga provodi proizvođač izvoznik od najniže uvozne cijene. Za razliku od najniže uvozne cijene, time se osigurava i da se pristojbom potpuno ukloni štetni damping te se odmah omogućuje zaštita industrije Unije. Proizvođač izvoznik nije predložio prilagodbu na ime prodaje preko svojih povezanih društava. Iako cijene toplovaljanih plosnatih proizvoda s vremenom znatno variraju, proizvođač izvoznik nije predložio mehanizam prilagodbe. Nadalje, ponudom su obuhvaćene samo dvije od tri proizvodne lokacije koje su izvozile predmetni proizvod u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Naposljetku, proizvođač izvoznik predložio je da njegova prodaja povezanim subjektima u Uniji bude obuhvaćena uvjetima preuzete obveze. Ti odnosi po svojoj prirodi pružaju brojne mogućnosti unakrsne kompenzacije. Bilo koja druga transakcija, zajam ili bespovratna sredstva između dva povezana subjekta mogli bi se upotrijebiti za kompenzaciju najniže uvozne cijene. Komisija ne može pratiti te transakcije i ne raspolaže odgovarajućim mjerilima s pomoću kojih bi mogla provjeriti jesu li stvarne ili kompenzacijske.

| (34) | Prihvaćanje ponude bilo bi i nepraktično. Zbog globalne strukture i prodajnih aktivnosti proizvođača izvoznika predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo više mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Proizvođač izvoznik ima nekoliko povezanih društava u raznim državama članicama i izvan Unije od kojih neki proizvode i prodaju istovjetni proizvod. Proizvođač izvoznik prodaje u Uniju putem jednog ili više tih društava. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti. |
| --- | --- |

(34)

Prihvaćanje ponude bilo bi i nepraktično. Zbog globalne strukture i prodajnih aktivnosti proizvođača izvoznika predloženu ponudu u vezi s cijenama ne bi bilo moguće djelotvorno pratiti, što bi otvorilo više mogućnosti unakrsne kompenzacije cijena. Proizvođač izvoznik ima nekoliko povezanih društava u raznim državama članicama i izvan Unije od kojih neki proizvode i prodaju istovjetni proizvod. Proizvođač izvoznik prodaje u Uniju putem jednog ili više tih društava. Stoga Komisija nije u mogućnosti djelotvorno pratiti te aktivnosti.

| (35) | Kao odgovor na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik dostavio je treću verziju svoje ponude za preuzimanje obveza. U novoj verziji ponude proizvođač izvoznik predložio je četiri različite najniže uvozne cijene i obvezao se da neće prodavati ispod tih cijena. Prema navodima proizvođača izvoznika ta je izmjena napravljena unatoč tome što je Komisija u jednoj fazi ispitnog postupka koji je rezultirao uvođenjem pristojbe smatrala da je jedna najniža uvozna cijena prihvatljiva za sve vrste proizvoda. Nadalje, proizvođač izvoznik obvezao se da će u ponudu za preuzimanje obveza uključiti treću proizvodnu lokaciju, da neće prodavati predmetni proizvod preko svojih povezanih subjekata u Uniji, da će dostaviti podatke o prodaji drugih proizvoda koje u Uniji prodaje svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda te da neće prodavati predmetni proizvod i druge proizvode izvan Unije svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji. Naposljetku, proizvođač izvoznik predložio je niži kvantitativni godišnji prag. Za prodaju iznad navedenog praga proizvođač izvoznik ponudio je da će prodavati uz primjenu važeće antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(35)

Kao odgovor na Komisijinu ocjenu proizvođač izvoznik dostavio je treću verziju svoje ponude za preuzimanje obveza. U novoj verziji ponude proizvođač izvoznik predložio je četiri različite najniže uvozne cijene i obvezao se da neće prodavati ispod tih cijena. Prema navodima proizvođača izvoznika ta je izmjena napravljena unatoč tome što je Komisija u jednoj fazi ispitnog postupka koji je rezultirao uvođenjem pristojbe smatrala da je jedna najniža uvozna cijena prihvatljiva za sve vrste proizvoda. Nadalje, proizvođač izvoznik obvezao se da će u ponudu za preuzimanje obveza uključiti treću proizvodnu lokaciju, da neće prodavati predmetni proizvod preko svojih povezanih subjekata u Uniji, da će dostaviti podatke o prodaji drugih proizvoda koje u Uniji prodaje svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda te da neće prodavati predmetni proizvod i druge proizvode izvan Unije svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji. Naposljetku, proizvođač izvoznik predložio je niži kvantitativni godišnji prag. Za prodaju iznad navedenog praga proizvođač izvoznik ponudio je da će prodavati uz primjenu važeće antidampinške pristojbe.

| (36) | Osim preuzimanja navedenih obveza, vlada Ukrajine predložila je da će Komisiji dostaviti statističke podatke o izvozu predmetnog proizvoda te osnovati stručnu skupinu koja bi olakšala razmjenu statističkih i drugih podataka. |
| --- | --- |

(36)

Osim preuzimanja navedenih obveza, vlada Ukrajine predložila je da će Komisiji dostaviti statističke podatke o izvozu predmetnog proizvoda te osnovati stručnu skupinu koja bi olakšala razmjenu statističkih i drugih podataka.

| (37) | Proizvođač izvoznik 5. veljače 2018. još je jednom izmijenio svoju ponudu za preuzimanje obveza. Proizvođač izvoznik tvrdio je da sva njegova prodaja podliježe strogoj politici cijena grupe, što onemogućuje unakrsnu kompenzaciju. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da se redovitim revizijama poreznih tijela u Europskoj uniji i Švicarskoj detaljno provjerava politika cijena grupe. Unatoč tome, proizvođač izvoznik se obvezao da toplovaljane plosnate proizvode proizvedene u Uniji i druge proizvode koje proizvodi njegova grupa neće prodavati svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda koji kupuju predmetni proizvod. To bi se primjenjivalo na sve njegove kupce, osim jednog kupca koji bi kupovao toplovaljane plosnate proizvode iz Ukrajine i Unije te druge proizvode koje proizvodi grupa. |
| --- | --- |

(37)

Proizvođač izvoznik 5. veljače 2018. još je jednom izmijenio svoju ponudu za preuzimanje obveza. Proizvođač izvoznik tvrdio je da sva njegova prodaja podliježe strogoj politici cijena grupe, što onemogućuje unakrsnu kompenzaciju. Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da se redovitim revizijama poreznih tijela u Europskoj uniji i Švicarskoj detaljno provjerava politika cijena grupe. Unatoč tome, proizvođač izvoznik se obvezao da toplovaljane plosnate proizvode proizvedene u Uniji i druge proizvode koje proizvodi njegova grupa neće prodavati svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda koji kupuju predmetni proizvod. To bi se primjenjivalo na sve njegove kupce, osim jednog kupca koji bi kupovao toplovaljane plosnate proizvode iz Ukrajine i Unije te druge proizvode koje proizvodi grupa.

| (38) | U vezi s primjedbom da je Komisija u jednoj fazi ispitnog postupka smatrala da je jedna najniža uvozna cijena prihvatljiva za sve vrste proizvoda, Komisija napominje da je to rješenje u konačnici odbijeno. Razlozi za to odbijanje navedeni su, među ostalim, u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, a sažeti su u uvodnoj izjavi 33. |
| --- | --- |

(38)

U vezi s primjedbom da je Komisija u jednoj fazi ispitnog postupka smatrala da je jedna najniža uvozna cijena prihvatljiva za sve vrste proizvoda, Komisija napominje da je to rješenje u konačnici odbijeno. Razlozi za to odbijanje navedeni su, među ostalim, u uvodnim izjavama 632. i 655. konačne uredbe, a sažeti su u uvodnoj izjavi 33.

| (39) | Ponuda je i dalje neprikladna zbog više razloga. Od četiri predložene skupine najniže uvozne cijene, u jednoj gotovo da nije bilo nikakve prodaje, u drugoj postoji varijanta cijene, a u preostale dvije znatne varijacije cijena. Najnižim uvoznim cijenama, koje se temelje na prosječnim cijenama u svakoj skupini, neće se dakle ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito za one najskuplje u svakoj skupini. Nadalje, visina četiriju najnižih uvoznih cijena određena je na potpuno proizvoljan način. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi podaci kojima bi se potkrijepila razlika između najnižih uvoznih cijena. Naposljetku, iako cijene toplovaljanih plosnatih proizvoda s vremenom znatno variraju, proizvođač izvoznik nije predložio mehanizam prilagodbe. |
| --- | --- |

(39)

Ponuda je i dalje neprikladna zbog više razloga. Od četiri predložene skupine najniže uvozne cijene, u jednoj gotovo da nije bilo nikakve prodaje, u drugoj postoji varijanta cijene, a u preostale dvije znatne varijacije cijena. Najnižim uvoznim cijenama, koje se temelje na prosječnim cijenama u svakoj skupini, neće se dakle ukloniti štetni učinci dampinga za sve vrste proizvoda, osobito za one najskuplje u svakoj skupini. Nadalje, visina četiriju najnižih uvoznih cijena određena je na potpuno proizvoljan način. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi podaci kojima bi se potkrijepila razlika između najnižih uvoznih cijena. Naposljetku, iako cijene toplovaljanih plosnatih proizvoda s vremenom znatno variraju, proizvođač izvoznik nije predložio mehanizam prilagodbe.

| (40) | Prihvaćanje ponude za preuzimanje obveza i dalje nije praktično. Proizvođač izvoznik obvezao se da neće prodavati nikakve proizvode izvan unije društvima svojih kupaca iz Unije koja imaju sjedište izvan Unije. Međutim, preuzetom obvezom obuhvaćena su samo tri proizvodna poduzeća, dok su izostavljeni deseci povezanih društava, uključujući švicarskog trgovca. Čak i da su sva ta društva obuhvaćena preuzetom obvezom, preuzetu obvezu ne bi bilo moguće pratiti zbog veličine grupe proizvođača izvoznika i veličine njezine baze kupaca. Nadalje, proizvođač izvoznik predložio je da će izvješćivati o prodaji drugih proizvoda svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji. Međutim, Komisija ne bi imala odgovarajuće referentne vrijednosti s pomoću kojih bi mogla provjeriti jesu li te transakcije kompenzacijske. Iako se proizvođač izvoznik obvezao da neće prodavati preko svojih povezanih subjekata u Uniji, ti subjekti prodaju istovjetni proizvod na tržištu Unije. Iako se mogu odnositi na iste kupce i stoga upotrijebiti za kompenzaciju, te su transakcije potpuno izvan okvira ponude za preuzimanje obveza. |
| --- | --- |

(40)

Prihvaćanje ponude za preuzimanje obveza i dalje nije praktično. Proizvođač izvoznik obvezao se da neće prodavati nikakve proizvode izvan unije društvima svojih kupaca iz Unije koja imaju sjedište izvan Unije. Međutim, preuzetom obvezom obuhvaćena su samo tri proizvodna poduzeća, dok su izostavljeni deseci povezanih društava, uključujući švicarskog trgovca. Čak i da su sva ta društva obuhvaćena preuzetom obvezom, preuzetu obvezu ne bi bilo moguće pratiti zbog veličine grupe proizvođača izvoznika i veličine njezine baze kupaca. Nadalje, proizvođač izvoznik predložio je da će izvješćivati o prodaji drugih proizvoda svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji. Međutim, Komisija ne bi imala odgovarajuće referentne vrijednosti s pomoću kojih bi mogla provjeriti jesu li te transakcije kompenzacijske. Iako se proizvođač izvoznik obvezao da neće prodavati preko svojih povezanih subjekata u Uniji, ti subjekti prodaju istovjetni proizvod na tržištu Unije. Iako se mogu odnositi na iste kupce i stoga upotrijebiti za kompenzaciju, te su transakcije potpuno izvan okvira ponude za preuzimanje obveza.

| (41) | Izmjenom ponude za preuzimanje obveza koja je predložena 5. veljače 2018. (tj. obvezivanjem će prodavati samo predmetni proizvod svim svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji, osim jednom) ne uklanja se navedena zabrinutost u pogledu isključenog kupca. Kada je riječ o drugim kupcima, s obzirom na veličinu grupe proizvođača izvoznika, ne bi bilo moguće pratiti prodaje je li neko od društava povezanih s proizvođačem izvoznikom druge proizvode kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji ili njihovim povezanim subjektima. Interne politike cijena proizvođača izvoznika i kupca kojem namjerava prodavati proizvode nisu dovoljno jamstvo protiv unakrsne kompenzacije. Nadalje, proizvođač izvoznik nije objasnio na koji bi se način revizijama poreznih tijela u Uniji i Švicarskoj otkrile cijene koje omogućuju unakrsnu kompenzaciju. Prihvaćanje prodaje proizvoda po cijeni nižoj od one koja bi se inače zahtijevala ne predstavlja nužno povredu poreznih zakona. To je dio svakodnevnih pregovora o cijenama. |
| --- | --- |

(41)

Izmjenom ponude za preuzimanje obveza koja je predložena 5. veljače 2018. (tj. obvezivanjem će prodavati samo predmetni proizvod svim svojim kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji, osim jednom) ne uklanja se navedena zabrinutost u pogledu isključenog kupca. Kada je riječ o drugim kupcima, s obzirom na veličinu grupe proizvođača izvoznika, ne bi bilo moguće pratiti prodaje je li neko od društava povezanih s proizvođačem izvoznikom druge proizvode kupcima toplovaljanih plosnatih proizvoda u Uniji ili njihovim povezanim subjektima. Interne politike cijena proizvođača izvoznika i kupca kojem namjerava prodavati proizvode nisu dovoljno jamstvo protiv unakrsne kompenzacije. Nadalje, proizvođač izvoznik nije objasnio na koji bi se način revizijama poreznih tijela u Uniji i Švicarskoj otkrile cijene koje omogućuju unakrsnu kompenzaciju. Prihvaćanje prodaje proizvoda po cijeni nižoj od one koja bi se inače zahtijevala ne predstavlja nužno povredu poreznih zakona. To je dio svakodnevnih pregovora o cijenama.

| (42) | Naposljetku, prodaja iznad godišnjeg praga uz primjenu važeće antidampinške pristojbe ne može se prihvatiti jer bi se mogla upotrijebiti za kompenzaciju. To je u biti varijacija odredbi „à la carte”, koje su opisane u uvodnoj izjavi 31., s vremenskom odgodom. Snižavanjem praga znatno ispod dosadašnjih godišnjih količina izvoza nova ponuda stoga povećava rizik od unakrsne kompenzacije. |
| --- | --- |

(42)

Naposljetku, prodaja iznad godišnjeg praga uz primjenu važeće antidampinške pristojbe ne može se prihvatiti jer bi se mogla upotrijebiti za kompenzaciju. To je u biti varijacija odredbi „à la carte”, koje su opisane u uvodnoj izjavi 31., s vremenskom odgodom. Snižavanjem praga znatno ispod dosadašnjih godišnjih količina izvoza nova ponuda stoga povećava rizik od unakrsne kompenzacije.

| (43) | Unatoč davanju prednosti preuzimanju obveza koje se spominje u članku 50. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine, ponuda se ne može prihvatiti jer je neprikladna. Da je ponuda bila prikladna, njezino bi prihvaćanje još uvijek bilo nepraktično zbog prethodno navedenih razloga. Razmjenom statističkih podataka i osnivanjem stručne skupine koje je tijekom savjetovanja predložila vlada Ukrajine ne bi se u dovoljnoj mjeri uklonila nijedna od prethodno navedenih zabrinutosti. |
| --- | --- |

(43)

Unatoč davanju prednosti preuzimanju obveza koje se spominje u članku 50. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine, ponuda se ne može prihvatiti jer je neprikladna. Da je ponuda bila prikladna, njezino bi prihvaćanje još uvijek bilo nepraktično zbog prethodno navedenih razloga. Razmjenom statističkih podataka i osnivanjem stručne skupine koje je tijekom savjetovanja predložila vlada Ukrajine ne bi se u dovoljnoj mjeri uklonila nijedna od prethodno navedenih zabrinutosti.

2.2.   Zaključak

Zaključak

| (44) | Zbog prethodno navedenih razloga Komisija ne može prihvatiti ni jednu od tih ponuda za preuzimanje obveza. |
| --- | --- |

(44)

Zbog prethodno navedenih razloga Komisija ne može prihvatiti ni jednu od tih ponuda za preuzimanje obveza.

2.3.   Primjedbe strana i odbijanje ponuda za preuzimanja obveza

Primjedbe strana i odbijanje ponuda za preuzimanja obveza

| (45) | Zainteresirane strane obaviještene su o razlozima na temelju kojih je donesena odluka te im je omogućeno da iznesu primjedbe i budu saslušane. Vladi Ukrajine ponuđeno je i savjetovanje u skladu s člankom 50.a Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Ukrajine. Održano je savjetovanje s ukrajinskim tijelima 26. siječnja 2018., a vlada Ukrajine je 31. siječnja 2018. dostavila pisane primjedbe. Osim toga, održano je nekoliko saslušanja na kojima su sudjelovali predmetni proizvođači izvoznici i Eurofer, koji zastupa industriju Unije. Sve primjedbe primljene tijekom tog postupka razmotrene su u prethodnom tekstu. Ni primjedbe zainteresiranih strana ni savjetovanje s vladom Ukrajine nisu promijenili zaključak da se ponude za preuzimanje obveza odbijaju, |
| --- | --- |

(45)

Zainteresirane strane obaviještene su o razlozima na temelju kojih je donesena odluka te im je omogućeno da iznesu primjedbe i budu saslušane. Vladi Ukrajine ponuđeno je i savjetovanje u skladu s člankom 50.a Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Ukrajine. Održano je savjetovanje s ukrajinskim tijelima 26. siječnja 2018., a vlada Ukrajine je 31. siječnja 2018. dostavila pisane primjedbe. Osim toga, održano je nekoliko saslušanja na kojima su sudjelovali predmetni proizvođači izvoznici i Eurofer, koji zastupa industriju Unije. Sve primjedbe primljene tijekom tog postupka razmotrene su u prethodnom tekstu. Ni primjedbe zainteresiranih strana ni savjetovanje s vladom Ukrajine nisu promijenili zaključak da se ponude za preuzimanje obveza odbijaju,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odbijaju se ponude preuzimanja obveza koje su proizvođači izvoznici ponudili u vezi s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. ožujka 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1795 оd 5. listopada 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine te o završetku ispitnog postupka u vezi s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Srbije (SL L 258, 6.10.2017., str. 24.).

2

(3)  
  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

3

---