# Jurnalul Oficial L 60/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 60 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 612 martie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 60

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 612 martie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2018/306 al Comisiei din 18 decembrie 2017 de stabilire a specificațiilor privind punerea în aplicare a obligației de debarcare referitoare la cod și cambulă de Baltica în activitățile de pescuit din Marea Baltică | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/307 al Comisiei din 28 februarie 2018 de extindere a garanțiilor speciale referitoare la Salmonella spp. stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului la carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) destinată Danemarcei (
  1
  ) | 5 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/308 al Comisiei din 1 martie 2018 de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește formatele, modelele și definițiile pentru identificarea și transmiterea de informații de către autoritățile de rezoluție pentru a informa Autoritatea Bancară Europeană cu privire la cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile (
  1
  ) | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/309 al Comisiei din 1 martie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active propineb, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  ) | 16 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/310 al Comisiei din 1 martie 2018 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor aplicabile de la 2 martie 2018 | 19 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2018/311 a Consiliului din 27 februarie 2018 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord | 23 |
| | * | Decizia (UE) 2018/312 a Consiliului din 27 februarie 2018 de numire a unui membru, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor | 39 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/313 a Comisiei din 28 februarie 2018 de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește lista punctelor de control la frontieră și unitățile veterinare în Traces
  [notificată cu numărul C(2018) 1149]

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/314 a Comisiei din 1 martie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 1401]

   (
  1
  ) | 44 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea nr. 1/2017 a Consiliului de cooperare UE-Armenia din 20 noiembrie 2017 privind prioritățile parteneriatului UE-Armenia [2018/315] | 51 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2018/306 al Comisiei din 18 decembrie 2017 de stabilire a specificațiilor privind punerea în aplicare a obligației de debarcare referitoare la cod și cambulă de Baltica în activitățile de pescuit din Marea Baltică

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/307 al Comisiei din 28 februarie 2018 de extindere a garanțiilor speciale referitoare la Salmonella spp. stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului la carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) destinată Danemarcei (
  1
  )

Salmonella

Gallus gallus

1

5

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/308 al Comisiei din 1 martie 2018 de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește formatele, modelele și definițiile pentru identificarea și transmiterea de informații de către autoritățile de rezoluție pentru a informa Autoritatea Bancară Europeană cu privire la cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile (
  1
  )

1

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/309 al Comisiei din 1 martie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active propineb, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  )

1

16

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/310 al Comisiei din 1 martie 2018 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor aplicabile de la 2 martie 2018

19

DECIZII

*

Decizia (UE) 2018/311 a Consiliului din 27 februarie 2018 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord

23

*

Decizia (UE) 2018/312 a Consiliului din 27 februarie 2018 de numire a unui membru, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor

39

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/313 a Comisiei din 28 februarie 2018 de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește lista punctelor de control la frontieră și unitățile veterinare în Traces
  [notificată cu numărul C(2018) 1149]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 1149]

1

40

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/314 a Comisiei din 1 martie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 1401]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 1401]

1

44

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea nr. 1/2017 a Consiliului de cooperare UE-Armenia din 20 noiembrie 2017 privind prioritățile parteneriatului UE-Armenia [2018/315]

51

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Orientarea (UE) 2017/697 a Băncii Centrale Europene din 4 aprilie 2017 privind exercitarea opțiunilor și marjelor de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii de către autoritățile naționale competente în legătură cu instituțiile mai puțin semnificative (BCE/2017/9) ( JO L 101, 13.4.2017 ) | 56 |
| | * | Rectificare la Orientarea (UE) 2016/2249 a Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2016 privind cadrul juridic al procedurilor contabile și al raportării financiare din Sistemul European al Băncilor Centrale (BCE/2016/34) ( JO L 347, 20.12.2016 ) | 57 |
| | * | Rectificare la Decizia (UE) 2017/2081 a Băncii Centrale Europene din 10 octombrie 2017 de modificare a Deciziei BCE/2007/7 privind termenii și condițiile TARGET2-ECB (BCE/2017/30) ( JO L 295, 14.11.2017 ) | 57 |
| | * | Rectificare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2379 a Comisiei din 18 decembrie 2017 privind recunoașterea raportului Canadei, care include emisiile tipice de gaze cu efect de seră provenite din cultivarea materiilor prime agricole în temeiul Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului ( JO L 337, 19.12.2017 ) | 57 |

Rectificări

*

Rectificare la Orientarea (UE) 2017/697 a Băncii Centrale Europene din 4 aprilie 2017 privind exercitarea opțiunilor și marjelor de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii de către autoritățile naționale competente în legătură cu instituțiile mai puțin semnificative (BCE/2017/9) ( JO L 101, 13.4.2017 )

( JO L 101, 13.4.2017 )

56

*

Rectificare la Orientarea (UE) 2016/2249 a Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2016 privind cadrul juridic al procedurilor contabile și al raportării financiare din Sistemul European al Băncilor Centrale (BCE/2016/34) ( JO L 347, 20.12.2016 )

( JO L 347, 20.12.2016 )

57

*

Rectificare la Decizia (UE) 2017/2081 a Băncii Centrale Europene din 10 octombrie 2017 de modificare a Deciziei BCE/2007/7 privind termenii și condițiile TARGET2-ECB (BCE/2017/30) ( JO L 295, 14.11.2017 )

( JO L 295, 14.11.2017 )

57

*

Rectificare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2379 a Comisiei din 18 decembrie 2017 privind recunoașterea raportului Canadei, care include emisiile tipice de gaze cu efect de seră provenite din cultivarea materiilor prime agricole în temeiul Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului ( JO L 337, 19.12.2017 )

( JO L 337, 19.12.2017 )

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2018/306 AL COMISIEI

din 18 decembrie 2017

de stabilire a specificațiilor privind punerea în aplicare a obligației de debarcare referitoare la cod și cambulă de Baltica în activitățile de pescuit din Marea Baltică

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2016 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului (1), în special articolul 7,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) are ca obiectiv eliminarea treptată a practicii aruncării capturilor înapoi în mare din cadrul tuturor activităților de pescuit din Uniune prin introducerea unei obligații de debarcare pentru capturile de specii care fac obiectul unor limite de captură. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) are ca obiectiv eliminarea treptată a practicii aruncării capturilor înapoi în mare din cadrul tuturor activităților de pescuit din Uniune prin introducerea unei obligații de debarcare pentru capturile de specii care fac obiectul unor limite de captură.

| (2) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare se aplică de la 1 ianuarie 2015 pentru activitățile de pescuit de hering și șprot și pentru activitățile de pescuit în scopuri industriale. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare se aplică de la 1 ianuarie 2015 pentru activitățile de pescuit de hering și șprot și pentru activitățile de pescuit în scopuri industriale.

| (3) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în activitățile de pescuit din Marea Baltică, altele decât cele vizate de articolul 15 alineatul (1)litera (a) din regulamentul menționat, obligația de debarcare se aplică de la 1 ianuarie 2015 speciilor care definesc activitățile de pescuit și de la 1 ianuarie 2017 tuturor celorlalte specii care fac obiectul unor limite de captură. Codul este considerat o specie care definește anumite activități de pescuit în Marea Baltică. Cambula de Baltica este în general o captură accidentală în anumite activități de pescuit de cod. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare se aplică în consecință codului de la 1 ianuarie 2015 și cambulei de Baltica de la 1 ianuarie 2017. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în activitățile de pescuit din Marea Baltică, altele decât cele vizate de articolul 15 alineatul (1)litera (a) din regulamentul menționat, obligația de debarcare se aplică de la 1 ianuarie 2015 speciilor care definesc activitățile de pescuit și de la 1 ianuarie 2017 tuturor celorlalte specii care fac obiectul unor limite de captură. Codul este considerat o specie care definește anumite activități de pescuit în Marea Baltică. Cambula de Baltica este în general o captură accidentală în anumite activități de pescuit de cod. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare se aplică în consecință codului de la 1 ianuarie 2015 și cambulei de Baltica de la 1 ianuarie 2017.

| (4) | Articolul 15 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede că, dacă nu se adoptă niciun plan multianual privind activitatea de pescuit în cauză, Comisia poate adopta un plan de aruncare a capturilor înapoi în mare care să furnizeze, cu titlu temporar, detalii privitoare la punerea în aplicare a obligației de debarcare. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 15 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede că, dacă nu se adoptă niciun plan multianual privind activitatea de pescuit în cauză, Comisia poate adopta un plan de aruncare a capturilor înapoi în mare care să furnizeze, cu titlu temporar, detalii privitoare la punerea în aplicare a obligației de debarcare.

| (5) | Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014 al Comisiei (3) a instituit un plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru activitățile de pescuit de somon, hering, șprot și cod din Marea Baltică. Planul respectiv privind aruncarea capturilor înapoi în mare include, printre altele, o excepție de la obligația de debarcare pentru cod și somon datorită ratelor ridicate de supraviețuire demonstrate pentru aceste specii, prevăzută la articolul 15 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014 expiră la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014 al Comisiei (3) a instituit un plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru activitățile de pescuit de somon, hering, șprot și cod din Marea Baltică. Planul respectiv privind aruncarea capturilor înapoi în mare include, printre altele, o excepție de la obligația de debarcare pentru cod și somon datorită ratelor ridicate de supraviețuire demonstrate pentru aceste specii, prevăzută la articolul 15 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014 expiră la 31 decembrie 2017.

| (6) | Regulamentul (UE) 2016/1139 stabilește un plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează aceste stocuri. Planul multianual cuprinde și dispoziții aplicabile stocului de cambulă de Baltica. Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1139 împuternicește Comisia să adopte dispoziții legate de obligația de debarcare prin intermediul unui act delegat pe baza recomandărilor comune elaborate de statele membre în urma consultării consiliilor consultative relevante. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (UE) 2016/1139 stabilește un plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează aceste stocuri. Planul multianual cuprinde și dispoziții aplicabile stocului de cambulă de Baltica. Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1139 împuternicește Comisia să adopte dispoziții legate de obligația de debarcare prin intermediul unui act delegat pe baza recomandărilor comune elaborate de statele membre în urma consultării consiliilor consultative relevante.

| (7) | Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia au un interes direct de gestionare a activităților de pescuit în Marea Baltică. La 31 mai 2017, aceste state membre au prezentat Comisiei o recomandare comună (4), după ce au consultat Consiliul consultativ pentru Marea Baltică și au obținut contribuții științifice din partea organismelor științifice competente. |
| --- | --- |

(7)

Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia au un interes direct de gestionare a activităților de pescuit în Marea Baltică. La 31 mai 2017, aceste state membre au prezentat Comisiei o recomandare comună (4), după ce au consultat Consiliul consultativ pentru Marea Baltică și au obținut contribuții științifice din partea organismelor științifice competente.

| (8) | Recomandarea comună propune ca excepția de la obligația de debarcare pentru capturile de cambulă de Baltica și cod efectuate cu taliane, coșuri/vârșe, vintire și capcane din plasă fixă, precum și dimensiunea minimă de referință pentru conservare pentru cod, prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1396/2014, să continue să se aplice după 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(8)

Recomandarea comună propune ca excepția de la obligația de debarcare pentru capturile de cambulă de Baltica și cod efectuate cu taliane, coșuri/vârșe, vintire și capcane din plasă fixă, precum și dimensiunea minimă de referință pentru conservare pentru cod, prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1396/2014, să continue să se aplice după 31 decembrie 2017.

| (9) | Recomandarea comună se bazează pe dovezi științifice privind capacitatea de supraviețuire ridicată, furnizate de Forumul pentru pescuitul în Marea Baltică (BALTFISH) și revizuite de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). |
| --- | --- |

(9)

Recomandarea comună se bazează pe dovezi științifice privind capacitatea de supraviețuire ridicată, furnizate de Forumul pentru pescuitul în Marea Baltică (BALTFISH) și revizuite de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).

| (10) | CSTEP a precizat că ar fi utile informații mai detaliate despre cambula de Baltica pentru a se putea evalua caracterul reprezentativ și calitatea estimărilor privind rata de supraviețuire a capturilor aruncate înapoi în mare. Concluzia CSTEP a fost însă că, având în vedere faptul că astfel de unelte funcționează prin capturarea peștelui într-o structură fixă cu plasă, spre deosebire, de exemplu, de pescuitul cu plase de încurcare sau cu undițe, se poate presupune în mod rezonabil că mortalitatea în cazul utilizării acestor unelte va fi scăzută. |
| --- | --- |

(10)

CSTEP a precizat că ar fi utile informații mai detaliate despre cambula de Baltica pentru a se putea evalua caracterul reprezentativ și calitatea estimărilor privind rata de supraviețuire a capturilor aruncate înapoi în mare. Concluzia CSTEP a fost însă că, având în vedere faptul că astfel de unelte funcționează prin capturarea peștelui într-o structură fixă cu plasă, spre deosebire, de exemplu, de pescuitul cu plase de încurcare sau cu undițe, se poate presupune în mod rezonabil că mortalitatea în cazul utilizării acestor unelte va fi scăzută.

| (11) | Măsurile incluse în recomandarea comună sunt conforme cu articolul 15 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și, prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, ar trebui incluse în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(11)

Măsurile incluse în recomandarea comună sunt conforme cu articolul 15 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și, prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, ar trebui incluse în prezentul regulament.

| (12) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și cu articolul 7 litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/1139, se pot stabili dimensiuni minime de referință pentru conservare (MCRS), cu scopul de a se asigura protecția puietului de organisme marine. Ar trebui să continue să se aplice o dimensiune minimă de 35 cm pentru cod introdusă prin Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014, ținând seama de faptul că CSTEP a ajuns la concluzia că este posibil să existe considerente solide de natură biologică pentru stabilirea MCRS la 35 cm. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și cu articolul 7 litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/1139, se pot stabili dimensiuni minime de referință pentru conservare (MCRS), cu scopul de a se asigura protecția puietului de organisme marine. Ar trebui să continue să se aplice o dimensiune minimă de 35 cm pentru cod introdusă prin Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014, ținând seama de faptul că CSTEP a ajuns la concluzia că este posibil să existe considerente solide de natură biologică pentru stabilirea MCRS la 35 cm.

| (13) | Regulamentul (UE) 2016/1139 nu stabilește o limită de timp pentru aplicarea excepțiilor legate de capacitatea de supraviețuire de la obligația de debarcare. Este însă adecvat să se asigure că impactul unor astfel de excepții este analizat în mod regulat pe baza celor mai bune avize științifice disponibile. În cazul existenței unor noi dovezi, excepția ar trebui revizuită în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Regulamentul (UE) 2016/1139 nu stabilește o limită de timp pentru aplicarea excepțiilor legate de capacitatea de supraviețuire de la obligația de debarcare. Este însă adecvat să se asigure că impactul unor astfel de excepții este analizat în mod regulat pe baza celor mai bune avize științifice disponibile. În cazul existenței unor noi dovezi, excepția ar trebui revizuită în consecință.

| (14) | În conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1139, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate privind obligația de debarcare pentru o perioadă de cinci ani începând cu 20 iulie 2016. Prin urmare, este necesar să se revizuiască impactul excepțiilor legate de capacitatea de supraviețuire de la obligația de debarcare în al treilea an de aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1139, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate privind obligația de debarcare pentru o perioadă de cinci ani începând cu 20 iulie 2016. Prin urmare, este necesar să se revizuiască impactul excepțiilor legate de capacitatea de supraviețuire de la obligația de debarcare în al treilea an de aplicare a prezentului regulament.

| (15) | Deoarece Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014 expiră la 31 decembrie 2017, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2018, |
| --- | --- |

(15)

Deoarece Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014 expiră la 31 decembrie 2017, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2018,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Prezentul regulament precizează detaliile pentru punerea în aplicare a obligației de debarcare în ceea ce privește capturile de cambulă de Baltica și cod efectuate în cadrul activităților de pescuit care vizează heringul, șprotul și codul în Marea Baltică.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarea definiție:

| | „Marea Baltică” înseamnă diviziunile ICES IIIb, IIIc și IIId, astfel cum sunt specificate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

„Marea Baltică” înseamnă diviziunile ICES IIIb, IIIc și IIId, astfel cum sunt specificate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

5

Articolul 3

Excepția legată de capacitatea de supraviețuire

(1)   Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare nu se aplică în cazul capturilor de cambulă de Baltica și cod efectuate cu taliane, coșuri/vârșe, vintire și capcane din plasă fixă în cadrul activităților de pescuit care vizează heringul, șprotul și codul.

(2)   Sunt eliberate înapoi în mare speciile capturate pentru care nu este disponibilă o cotă sau care se află sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare în condițiile menționate la alineatul (1).

Articolul 4

Dimensiuni minime de referință pentru conservare

Dimensiunea minimă de referință pentru conservare pentru codul din Marea Baltică este de 35 cm.

Articolul 5

Dispoziții finale

(1)   Până la 1 martie 2019, statele membre care au un interes direct de gestionare furnizează Comisiei informații care permit evaluarea caracterului reprezentativ și a calității estimărilor privind rata de supraviețuire a capturilor aruncate înapoi în mare pentru capturile de cambulă de Baltica efectuate cu taliane, coșuri/vârșe, vintire și capcane din plasă fixă.

(2)   Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) evaluează informațiile menționate la alineatul (1) până la 1 august 2019 cel târziu.

Articolul 6

Revizuirea excepției legate de capacitatea de supraviețuire

Pe baza avizelor CSTEP, Comisia evaluează, în al treilea an de aplicare a prezentului regulament, impactul excepției legate de capacitatea de supraviețuire asupra stocurilor în cauză și asupra activităților de pescuit care exploatează aceste stocuri.

Articolul 7

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 191, 15.7.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1396/2014 al Comisiei din 20 octombrie 2014 de stabilire a unui plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru Marea Baltică (JO L 370, 30.12.2014, p. 40).

3

(4)  
  „Recomandarea comună a Grupului la nivel înalt BALTFISH referitoare la elementele fundamentale ale unui plan privind aruncarea capturilor înapoi în mare pentru Marea Baltică” (BALTFISH High Level Group Joint Recommendation on the Outline of a Discard Plan for the Baltic Sea), transmisă la 31 mai 2017.

4

BALTFISH High Level Group Joint Recommendation on the Outline of a Discard Plan for the Baltic Sea

(5)  Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind comunicarea datelor statistice referitoare la capturile nominale de către statele membre care practică pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (JO L 87, 31.3.2009, p. 70).

5

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/307 AL COMISIEI

din 28 februarie 2018

de extindere a garanțiilor speciale referitoare la Salmonella spp. stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului la carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) destinată Danemarcei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (1), în special articolul 8 alineatul (3) litera (b),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește norme specifice privind igiena produselor alimentare de origine animală vizând operatorii din sectorul alimentar, stipulând anumite garanții speciale pentru anumite produse alimentare de origine animală destinate piețelor din Finlanda și Suedia. În consecință, operatorii din sectorul alimentar care intenționează să introducă pe piața statelor membre respective carne provenită de la animale specificate trebuie să respecte anumite norme în ceea ce privește Salmonella. Mai mult, transporturile de acest tip de carne trebuie să fie însoțite de un document comercial care să confirme efectuarea unui test microbiologic, cu rezultat negativ, în conformitate cu legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește norme specifice privind igiena produselor alimentare de origine animală vizând operatorii din sectorul alimentar, stipulând anumite garanții speciale pentru anumite produse alimentare de origine animală destinate piețelor din Finlanda și Suedia. În consecință, operatorii din sectorul alimentar care intenționează să introducă pe piața statelor membre respective carne provenită de la animale specificate trebuie să respecte anumite norme în ceea ce privește Salmonella. Mai mult, transporturile de acest tip de carne trebuie să fie însoțite de un document comercial care să confirme efectuarea unui test microbiologic, cu rezultat negativ, în conformitate cu legislația Uniunii.

| (2) | În plus, Regulamentul (CE) nr. 1688/2005 al Comisiei (2) specifică respectivele garanții speciale, stabilind norme privind prelevarea de eșantioane de carne provenită de la respectivele animale și metodele microbiologice de examinare a eșantioanelor respective. De asemenea, regulamentul instituie un document comercial care trebuie să însoțească transporturile de carne. |
| --- | --- |

(2)

În plus, Regulamentul (CE) nr. 1688/2005 al Comisiei (2) specifică respectivele garanții speciale, stabilind norme privind prelevarea de eșantioane de carne provenită de la respectivele animale și metodele microbiologice de examinare a eșantioanelor respective. De asemenea, regulamentul instituie un document comercial care trebuie să însoțească transporturile de carne.

| (3) | La 5 octombrie 2007, Administrația veterinară și alimentară din Danemarca a transmis Comisiei o cerere de autorizare a acordării de garanții speciale pentru Danemarca în ceea ce privește prezența Salmonella în carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) pentru întreg teritoriul Danemarcei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 853/2004. Cererea cuprinde și o descriere a Programului danez de control al Salmonella pentru carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus). |
| --- | --- |

(3)

La 5 octombrie 2007, Administrația veterinară și alimentară din Danemarca a transmis Comisiei o cerere de autorizare a acordării de garanții speciale pentru Danemarca în ceea ce privește prezența Salmonella în carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) pentru întreg teritoriul Danemarcei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 853/2004. Cererea cuprinde și o descriere a Programului danez de control al Salmonella pentru carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus).

| (4) | La ședința din 18 iunie 2008, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală a aprobat un document de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Document de orientare privind cerințele minime în ceea ce privește programele de control al Salmonella pentru recunoașterea echivalenței lor cu cele aprobate pentru Suedia și Finlanda pentru carne și ouă de Gallus gallus” (3) („documentul de orientare”). |
| --- | --- |

(4)

La ședința din 18 iunie 2008, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală a aprobat un document de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Document de orientare privind cerințele minime în ceea ce privește programele de control al Salmonella pentru recunoașterea echivalenței lor cu cele aprobate pentru Suedia și Finlanda pentru carne și ouă de Gallus gallus” (3) („documentul de orientare”).

| (5) | Programul danez de control al Salmonella pentru carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) este considerat echivalent cu cel aprobat pentru Finlanda și Suedia și respectă prevederile documentului de orientare. Cu toate acestea, prevalența Salmonella în efectivele de păsări de reproducție din specia Gallus gallus din Danemarca a fost mai mare decât limita superioară propusă în documentul de orientare, ea neputând fi, prin urmare, considerată a fi echivalentă cu cea din Finlanda și Suedia. |
| --- | --- |

(5)

Programul danez de control al Salmonella pentru carnea provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) este considerat echivalent cu cel aprobat pentru Finlanda și Suedia și respectă prevederile documentului de orientare. Cu toate acestea, prevalența Salmonella în efectivele de păsări de reproducție din specia Gallus gallus din Danemarca a fost mai mare decât limita superioară propusă în documentul de orientare, ea neputând fi, prin urmare, considerată a fi echivalentă cu cea din Finlanda și Suedia.

| (6) | La 6 februarie 2017, Administrația veterinară și alimentară din Danemarca a trimis informații cu privire la prevalența Salmonella în efectivele de păsări de reproducție pentru producție, de păsări de reproducție adulte și de pui pentru îngrășare din specia Gallus gallus și în carnea provenită de la păsări din specia Gallus gallus pentru perioada 2011-2016. Prevalențele pentru perioada 2015-2016 sunt în conformitate cu limitele superioare stabilite în documentul de orientare. |
| --- | --- |

(6)

La 6 februarie 2017, Administrația veterinară și alimentară din Danemarca a trimis informații cu privire la prevalența Salmonella în efectivele de păsări de reproducție pentru producție, de păsări de reproducție adulte și de pui pentru îngrășare din specia Gallus gallus și în carnea provenită de la păsări din specia Gallus gallus pentru perioada 2011-2016. Prevalențele pentru perioada 2015-2016 sunt în conformitate cu limitele superioare stabilite în documentul de orientare.

| (7) | Prin urmare, garanțiile speciale ar trebui extinse la transporturile de carne provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) destinate Danemarcei. În plus, acestor transporturi ar trebui să li se aplice normele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1688/2005 privind eșantionarea cărnii respective, metodele microbiologice de examinare a eșantioanelor și documentul comercial. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, garanțiile speciale ar trebui extinse la transporturile de carne provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus) destinate Danemarcei. În plus, acestor transporturi ar trebui să li se aplice normele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1688/2005 privind eșantionarea cărnii respective, metodele microbiologice de examinare a eșantioanelor și documentul comercial.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se acordă Danemarcei autorizația de a aplica garanțiile speciale referitoare la Salmonella spp. stabilite la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 transporturilor de carne provenită de la pui pentru îngrășare (Gallus gallus), astfel cum este definită la punctul 1.1 din anexa I la respectivul regulament, destinate Danemarcei.

Articolul 2

Transporturile de carne menționate la articolul 1 sunt însoțite de un document comercial care respectă modelul prevăzut în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1688/2005.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 februarie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1688/2005 al Comisiei din 14 octombrie 2005 privind aplicarea Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește garanțiile speciale în materie de Salmonella pentru loturile de anumite cărnuri și ouă către Finlanda și Suedia (JO L 271, 15.10.2005, p. 17).

2

Salmonella

(3)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_salmonella_guidance_min-req_eggs-poultry-meat.pdf

3

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/308 AL COMISIEI

din 1 martie 2018

de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește formatele, modelele și definițiile pentru identificarea și transmiterea de informații de către autoritățile de rezoluție pentru a informa Autoritatea Bancară Europeană cu privire la cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (1), în special articolul 45 alineatul (17),

întrucât:

| (1) | Autoritățile de rezoluție au primit sarcina de a stabili, pentru fiecare instituție, cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile („MREL”), în conformitate cu cerințele și procedurile prevăzute la articolul 45 din Directiva 2014/59/UE și detaliate în Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

Autoritățile de rezoluție au primit sarcina de a stabili, pentru fiecare instituție, cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile („MREL”), în conformitate cu cerințele și procedurile prevăzute la articolul 45 din Directiva 2014/59/UE și detaliate în Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei (2).

| (2) | Autoritățile de rezoluție au obligația, în temeiul articolului 45 alineatul (16) din Directiva 2014/59/UE, să informeze Autoritatea Bancară Europeană (ABE), în colaborare cu autoritățile competente, cu privire la cerințele pe care le-au stabilit. Formatele, modelele și definițiile uniforme pentru identificarea și transmiterea de informații către ABE ar trebui să fie concepute în așa fel încât să faciliteze monitorizarea de către ABE a deciziilor referitoare la MREL și să asigure o evaluare pertinentă a convergenței abordărilor pe întregul teritoriu al Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Autoritățile de rezoluție au obligația, în temeiul articolului 45 alineatul (16) din Directiva 2014/59/UE, să informeze Autoritatea Bancară Europeană (ABE), în colaborare cu autoritățile competente, cu privire la cerințele pe care le-au stabilit. Formatele, modelele și definițiile uniforme pentru identificarea și transmiterea de informații către ABE ar trebui să fie concepute în așa fel încât să faciliteze monitorizarea de către ABE a deciziilor referitoare la MREL și să asigure o evaluare pertinentă a convergenței abordărilor pe întregul teritoriu al Uniunii.

| (3) | În ceea ce privește grupurile care fac obiectul MREL la nivel consolidat, este necesar să se clarifice care este autoritatea de rezoluție care ar trebui să transmită ABE în primul rând informații privind MREL stabilită pentru întreprinderea-mamă în cauză și în al doilea rând informații privind MREL care se aplică filialelor, fie pe baza unei decizii comune la care s-a ajuns între autoritatea de rezoluție la nivel de grup și autoritatea de rezoluție responsabilă pentru filială pe bază individuală, fie pe baza unei decizii luate de autoritatea de rezoluție a filialei în absența unei decizii comune. Pentru a garanta că ABE obține informațiile necesare în ceea ce privește atât întreprinderea-mamă, cât și filialele, autoritatea de rezoluție la nivel de grup relevantă ar trebui să aibă obligația să informeze ABE, în colaborare cu supraveghetorul consolidant, atât cu privire la MREL stabilită pe bază individuală, cât și la MREL stabilită pe bază consolidată pentru întreprinderea-mamă în cauză, iar autoritățile de rezoluție responsabile pentru filialele grupului, în colaborare cu autoritățile competente, ar trebui să aibă obligația să informeze ABE cu privire la MREL care a fost stabilită pentru fiecare instituție aflată sub jurisdicția lor. |
| --- | --- |

(3)

În ceea ce privește grupurile care fac obiectul MREL la nivel consolidat, este necesar să se clarifice care este autoritatea de rezoluție care ar trebui să transmită ABE în primul rând informații privind MREL stabilită pentru întreprinderea-mamă în cauză și în al doilea rând informații privind MREL care se aplică filialelor, fie pe baza unei decizii comune la care s-a ajuns între autoritatea de rezoluție la nivel de grup și autoritatea de rezoluție responsabilă pentru filială pe bază individuală, fie pe baza unei decizii luate de autoritatea de rezoluție a filialei în absența unei decizii comune. Pentru a garanta că ABE obține informațiile necesare în ceea ce privește atât întreprinderea-mamă, cât și filialele, autoritatea de rezoluție la nivel de grup relevantă ar trebui să aibă obligația să informeze ABE, în colaborare cu supraveghetorul consolidant, atât cu privire la MREL stabilită pe bază individuală, cât și la MREL stabilită pe bază consolidată pentru întreprinderea-mamă în cauză, iar autoritățile de rezoluție responsabile pentru filialele grupului, în colaborare cu autoritățile competente, ar trebui să aibă obligația să informeze ABE cu privire la MREL care a fost stabilită pentru fiecare instituție aflată sub jurisdicția lor.

| (4) | Pentru a promova convergența practicilor în ceea ce privește deciziile referitoare la MREL și a consolida rolul de monitorizare al ABE, ar trebui stabilite perioade de raportare uniforme și date uniforme pentru transmiterea informațiilor de către autoritățile de rezoluție către ABE. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a promova convergența practicilor în ceea ce privește deciziile referitoare la MREL și a consolida rolul de monitorizare al ABE, ar trebui stabilite perioade de raportare uniforme și date uniforme pentru transmiterea informațiilor de către autoritățile de rezoluție către ABE.

| (5) | Prezentul regulament are la bază proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare transmis Comisiei de către ABE. |
| --- | --- |

(5)

Prezentul regulament are la bază proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare transmis Comisiei de către ABE.

| (6) | ABE a efectuat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(6)

ABE a efectuat consultări publice cu privire la proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Informații cuprinse în modele

(1)   În scopul de a informa ABE cu privire la cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile („MREL”) și, dacă este relevant, cu privire la cerința prevăzută la articolul 45 alineatul (13) din Directiva 2014/59/UE, care au fost stabilite pentru fiecare instituție aflată sub jurisdicția lor în conformitate cu articolul 45 alineatul (16) din directiva respectivă, pe bază individuală și pe bază consolidată, autoritățile de rezoluție, în colaborare cu autoritățile competente, transmit ABE informațiile menționate în modelele prevăzute în anexele I și II la prezentul regulament.

(2)   În ceea ce privește instituțiile care fac parte dintr-un grup ce face obiectul MREL la nivel consolidat, autoritățile de rezoluție, în colaborare cu autoritățile competente, transmit ABE, de asemenea, informațiile specificate în modelul prevăzut în anexa III.

(3)   În sensul alineatelor (1) și (2), atunci când acest lucru se precizează în modelul prevăzut în anexa II, autoritățile de rezoluție oferă informații calitative, explicând, cât mai fundamentat, motivele care au stat la baza deciziilor referitoare la MREL și făcând trimiteri, dacă este cazul, la planurile de rezoluție individuale sau de rezoluție a grupului, la decizii publice sau declarații de politică ale autorității de rezoluție sau la alte documente justificative.

(4)   Termenii utilizați în anexa II au înțelesul care le este atribuit în dispozițiile relevante menționate în coloana corespunzătoare din tabelul inclus în anexa respectivă.

Articolul 2

Cerința de raportare simplificată pentru instituțiile care fac obiectul derogărilor și pentru instituțiile în cazul cărora valoarea recapitalizării este egală cu zero

(1)   Prin derogare de la articolul 1 din prezentul regulament, în ceea ce privește instituțiile scutite de la aplicarea MREL, în temeiul articolului 45 alineatul (11) sau (12) din Directiva 2014/59/UE, autoritățile de rezoluție transmit ABE informațiile menționate în anexa I, în coloanele 10-90 din anexa II și, în ceea ce privește instituțiile care fac parte dintr-un grup ce face obiectul MREL la nivel consolidat, în anexa III la prezentul regulament.

(2)   Prin derogare de la articolul 1 din prezentul regulament, în ceea ce privește instituțiile în cazul cărora valoarea recapitalizării este egală cu zero, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450, autoritățile de rezoluție transmit ABE informațiile prevăzute în anexa I, în coloanele 10-120 din anexa II și, în ceea ce privește instituțiile care fac parte dintr-un grup ce face obiectul MREL la nivel consolidat, în anexa III la prezentul regulament.

Articolul 3

Autoritatea raportoare cu privire la grupuri

În ceea ce privește grupurile care fac obiectul MREL la nivel consolidat, informațiile menționate la articolele 1 și 2 se prezintă în felul următor:

| (a) | autoritatea de rezoluție la nivel de grup relevantă, în colaborare cu supraveghetorul consolidant, informează ABE atât cu privire la MREL stabilită pe bază individuală, cât și la MREL stabilită pe bază consolidată pentru întreprinderea-mamă din Uniune sau întreprinderea-mamă menționată la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (4); |
| --- | --- |

(a)

autoritatea de rezoluție la nivel de grup relevantă, în colaborare cu supraveghetorul consolidant, informează ABE atât cu privire la MREL stabilită pe bază individuală, cât și la MREL stabilită pe bază consolidată pentru întreprinderea-mamă din Uniune sau întreprinderea-mamă menționată la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (4);

4

| (b) | autoritățile de rezoluție relevante, în colaborare cu autoritatea competentă, informează ABE cu privire la MREL care se aplică filialelor grupului aflate sub jurisdicția lor, pe bază individuală. |
| --- | --- |

(b)

autoritățile de rezoluție relevante, în colaborare cu autoritatea competentă, informează ABE cu privire la MREL care se aplică filialelor grupului aflate sub jurisdicția lor, pe bază individuală.

Articolul 4

Perioade de raportare și termene pentru transmiterea informațiilor

(1)   Autoritățile de rezoluție transmit informațiile menționate la articolul 1, fără întârzieri nejustificate, după luarea sau actualizarea deciziei de stabilire a MREL.

(2)   Autoritățile de rezoluție transmit informațiile menționate la articolul 2 în ceea ce privește MREL care a fost determinată și care rămâne aplicabilă de la data de 1 aprilie a fiecărui an, cel târziu până la data de 30 aprilie a anului respectiv.

Articolul 5

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 martie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 190.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei din 23 mai 2016 de completare a Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează criteriile metodologiei de stabilire a cerinței minime privind fondurile proprii și pasivele eligibile (JO L 237, 3.9.2016, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană), de modificare a Deciziei 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 225, 30.7.2014, p. 1).

4

---

ANEXA I

Informații privind autoritatea de rezoluție raportoare

| Autoritatea de rezoluție raportoare | |
| --- | --- |
| | |
| Data transmiterii | |
| | |
| Persoana de contact | |
| Nume | |
| E-mail | |
| Telefon | |
| | |
| Comentarii generale (dacă este cazul) | |

Autoritatea de rezoluție raportoare

Data transmiterii

Persoana de contact

Nume

E-mail

Telefon

Comentarii generale (dacă este cazul)

---

ANEXA II

Informații despre MREL

| Obligatoriu | Modelul de raportare simplificată
  (dacă în câmpul 90 este „Da”) | Nu este obligatoriu pentru instituțiile pentru care valoarea recapitalizării este egală cu zero, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei |
| --- | --- | --- |
| A se completa pentru toate instituțiile | Pentru instituțiile pentru care valoarea recapitalizării este egală cu zero, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Tipul de cerință | Datorii totale și fonduri proprii | Valoarea totală a expunerii la risc | Numitorul indicatorului efectului de levier | Valoarea de acoperire a pierderilor | Valoarea de recapitalizare | Ajustări pentru dificultățile în ceea ce privește posibilitatea de rezoluție, dimensiunea, riscul sistemic și contribuțiile la fondul de garantare a depozitelor | Evaluarea combinată a MREL | Mecanisme tranzitorii sau ulterioare rezoluției (dacă este cazul) | |
| Referința juridică | Articolul 45 alineatele (7) și (8) din Directiva 2014/59/UE sau articolul 12 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 | Informații generale | Articolul 45 alineatele (11) și (12) din Directiva 2014/59/UE sau articolul 12 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 | Modelul de raportare simplificată
  (dacă este cazul) | Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/962 al Comisiei | Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 1 alineatul (5) litera (b) punctul (i) și/sau articolul 1 alineatul (5) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 45 alineatele (9) și (10) din Directiva 2014/59/UE | Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei și articolul 92 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 (1) | Articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei și articolul 429 alineatele (4) - (11) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 | Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 1 alineatul (5) litera (b) punctul (i) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 1 alineatul (5) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | | Articolul 2 alineatele (5) și (6) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 2 alineatele (7) și (8) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 2 alineatul (9) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 2 alineatul (10) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | | Articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 5 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | | Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 45 alineatul (13) din Directiva 2014/59/UE | | Articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei |
| Identificatorul entității juridice (codul LEI) | Cerințe consolidate sau individuale? | Denumirea entității | Statul membru în care este înregistrată | Autoritatea de rezoluție raportoare este autoritatea de rezoluție la nivel de grup? | Data deciziei privind MREL sau a deciziei de derogare | Autoritatea de rezoluție aprobă derogarea de la aplicarea MREL? | Observații | Modelul de raportare simplificată (dacă este cazul) | Categoria instituției (dacă este cazul) | MREL egale cu valoarea implicită de acoperire a pierderilor? | Tipurile de ajustări ale valorii de acoperire a pierderilor (dacă este cazul) | MREL prevăzute de decizia comună | În prezent | Data de referință pentru raportarea din câmpul 140 | În prezent | Data de referință pentru raportarea din câmpul 160 | Valoarea asumată după rezoluție | Observații | În prezent | Data de referință pentru raportarea din câmpul 200 | Valoarea asumată după rezoluție | Observații | Valoarea implicită de acoperire a pierderilor conform articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei | Ajustarea prin majorare | Tipul/tipurile de ajustare prin majorare | Observații | Ajustarea prin reducere | Tipul/tipurile de ajustare prin reducere | Observații | Total (240 + 250 + 280) | Pentru a respecta condițiile de autorizare | Valoarea suplimentară implicită pentru a menține încrederea pieței prin respectarea amortizoarelor | Ajustarea pentru a menține încrederea pieței în urma comparării cu grupuri asemănătoare | Observații | Ajustarea prin reducere luând în considerare informațiile primite de la autoritățile competente în ceea ce privește modelul de afaceri, planul de finanțare și profilul general de risc al instituției | Observații | Ajustarea coloanei 330 pentru filialele din grup | Observații | Total (320 + 330 + 340 + 360 + 380) | Pentru excluderile din recapitalizarea internă | Observații | Pentru dimensiune și riscul sistemic | Observații | Pentru contribuțiile fondului de garantare a depozitelor la finanțarea procesului de rezoluție | Observații | Total (410 + 430 + 450) | Total (310 + 400 + 470) | MREL ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii (480/140) | Procentul din MREL respectat prin instrumente contractuale de recapitalizare internă | Data la care trebuie îndeplinită cerința menționată în câmpul 490 | Tipul de mecanisme tranzitorii | MREL planificate (ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii) | Data prognozată pentru aplicare | MREL planificate (ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii) | Data prognozată pentru aplicare | MREL planificate (ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii) | Data prognozată pentru aplicare | MREL planificate (ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii) | Data prognozată pentru aplicare | Cadrul de contabilitate |
| 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 | 460 | 470 | 480 | 490 | 500 | 510 | 520 | 530 | 540 | 550 | 560 | 570 | 580 | 590 | 600 | 610 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Obligatoriu

Modelul de raportare simplificată

(dacă în câmpul 90 este „Da”)

Nu este obligatoriu pentru instituțiile pentru care valoarea recapitalizării este egală cu zero, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

A se completa pentru toate instituțiile

Pentru instituțiile pentru care valoarea recapitalizării este egală cu zero, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Tipul de cerință

Datorii totale și fonduri proprii

Valoarea totală a expunerii la risc

Numitorul indicatorului efectului de levier

Valoarea de acoperire a pierderilor

Valoarea de recapitalizare

Ajustări pentru dificultățile în ceea ce privește posibilitatea de rezoluție, dimensiunea, riscul sistemic și contribuțiile la fondul de garantare a depozitelor

Evaluarea combinată a MREL

Mecanisme tranzitorii sau ulterioare rezoluției (dacă este cazul)

Referința juridică

Articolul 45 alineatele (7) și (8) din Directiva 2014/59/UE sau articolul 12 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014

Informații generale

Articolul 45 alineatele (11) și (12) din Directiva 2014/59/UE sau articolul 12 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014

Modelul de raportare simplificată

(dacă este cazul)

Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/962 al Comisiei

Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 1 alineatul (5) litera (b) punctul (i) și/sau articolul 1 alineatul (5) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 45 alineatele (9) și (10) din Directiva 2014/59/UE

Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei și articolul 92 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 (1)

Articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei și articolul 429 alineatele (4) - (11) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013

Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 1 alineatul (5) litera (b) punctul (i) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 1 alineatul (5) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 2 alineatele (5) și (6) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 2 alineatele (7) și (8) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 2 alineatul (9) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 2 alineatul (10) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 5 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 45 alineatul (13) din Directiva 2014/59/UE

Articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Identificatorul entității juridice (codul LEI)

Cerințe consolidate sau individuale?

Denumirea entității

Statul membru în care este înregistrată

Autoritatea de rezoluție raportoare este autoritatea de rezoluție la nivel de grup?

Data deciziei privind MREL sau a deciziei de derogare

Autoritatea de rezoluție aprobă derogarea de la aplicarea MREL?

Observații

Modelul de raportare simplificată (dacă este cazul)

Categoria instituției (dacă este cazul)

MREL egale cu valoarea implicită de acoperire a pierderilor?

Tipurile de ajustări ale valorii de acoperire a pierderilor (dacă este cazul)

MREL prevăzute de decizia comună

În prezent

Data de referință pentru raportarea din câmpul 140

În prezent

Data de referință pentru raportarea din câmpul 160

Valoarea asumată după rezoluție

Observații

În prezent

Data de referință pentru raportarea din câmpul 200

Valoarea asumată după rezoluție

Observații

Valoarea implicită de acoperire a pierderilor conform articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1450 al Comisiei

Ajustarea prin majorare

Tipul/tipurile de ajustare prin majorare

Observații

Ajustarea prin reducere

Tipul/tipurile de ajustare prin reducere

Observații

Total (240 + 250 + 280)

Pentru a respecta condițiile de autorizare

Valoarea suplimentară implicită pentru a menține încrederea pieței prin respectarea amortizoarelor

Ajustarea pentru a menține încrederea pieței în urma comparării cu grupuri asemănătoare

Observații

Ajustarea prin reducere luând în considerare informațiile primite de la autoritățile competente în ceea ce privește modelul de afaceri, planul de finanțare și profilul general de risc al instituției

Observații

Ajustarea coloanei 330 pentru filialele din grup

Observații

Total (320 + 330 + 340 + 360 + 380)

Pentru excluderile din recapitalizarea internă

Observații

Pentru dimensiune și riscul sistemic

Observații

Pentru contribuțiile fondului de garantare a depozitelor la finanțarea procesului de rezoluție

Observații

Total (410 + 430 + 450)

Total (310 + 400 + 470)

MREL ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii (480/140)

Procentul din MREL respectat prin instrumente contractuale de recapitalizare internă

Data la care trebuie îndeplinită cerința menționată în câmpul 490

Tipul de mecanisme tranzitorii

MREL planificate (ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii)

Data prognozată pentru aplicare

MREL planificate (ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii)

Data prognozată pentru aplicare

MREL planificate (ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii)

Data prognozată pentru aplicare

MREL planificate (ca procent din totalul datoriilor și fondurilor proprii)

Data prognozată pentru aplicare

Cadrul de contabilitate

10

20

30

40

50

60

70

80

90

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

400

410

420

430

440

450

460

470

480

490

500

510

520

530

540

550

560

570

580

590

600

610

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1)

---

ANEXA III

Localizarea MREL

| Instituția | Societate-mamă de cel mai înalt rang | Societate-mamă din Uniune | Societatea-mamă cea mai apropiată relevantă |
| --- | --- | --- | --- |
| Identificatorul entității juridice (codul LEI) | Denumirea entității | Statul membru în care este înregistrată | Codul LEI | Denumirea entității | Statul în care este înregistrată | Codul LEI | Denumirea entității | Statul membru în care este înregistrată | Codul LEI | Denumirea entității | Statul în care este înregistrată |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Instituția

Societate-mamă de cel mai înalt rang

Societate-mamă din Uniune

Societatea-mamă cea mai apropiată relevantă

Identificatorul entității juridice (codul LEI)

Denumirea entității

Statul membru în care este înregistrată

Codul LEI

Denumirea entității

Statul în care este înregistrată

Codul LEI

Denumirea entității

Statul membru în care este înregistrată

Codul LEI

Denumirea entității

Statul în care este înregistrată

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/16

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/309 AL COMISIEI

din 1 martie 2018

privind nereînnoirea aprobării substanței active propineb, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 20 alineatul (1) și articolul 78 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Prin Directiva 2003/39/CE a Comisiei (2), propinebul a fost inclus ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Prin Directiva 2003/39/CE a Comisiei (2), propinebul a fost inclus ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3).

| (2) | Substanțele active incluse în anexa I la Directiva 91/414/CEE se consideră a fi fost aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și sunt enumerate în partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(2)

Substanțele active incluse în anexa I la Directiva 91/414/CEE se consideră a fi fost aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și sunt enumerate în partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (4).

| (3) | Aprobarea substanței active propineb, în condițiile menționate în partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, expiră la 31 ianuarie 2019. |
| --- | --- |

(3)

Aprobarea substanței active propineb, în condițiile menționate în partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, expiră la 31 ianuarie 2019.

| (4) | A fost depusă o cerere de reînnoire a aprobării substanței propineb, în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (5), în termenul prevăzut la articolul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

A fost depusă o cerere de reînnoire a aprobării substanței propineb, în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (5), în termenul prevăzut la articolul respectiv.

| (5) | Solicitantul a transmis dosarele suplimentare necesare în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Statul membru raportor a constatat că cererea este completă. |
| --- | --- |

(5)

Solicitantul a transmis dosarele suplimentare necesare în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Statul membru raportor a constatat că cererea este completă.

| (6) | Statul membru raportor, în colaborare cu statul membru coraportor, a pregătit un raport de evaluare a reînnoirii, pe care l-a transmis, la data de 1 octombrie 2015, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei. |
| --- | --- |

(6)

Statul membru raportor, în colaborare cu statul membru coraportor, a pregătit un raport de evaluare a reînnoirii, pe care l-a transmis, la data de 1 octombrie 2015, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei.

| (7) | Autoritatea a comunicat solicitantului și statelor membre raportul de evaluare a reînnoirii, în vederea formulării de observații, și a transmis Comisiei observațiile primite. De asemenea, autoritatea a pus dosarul suplimentar rezumativ la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea a comunicat solicitantului și statelor membre raportul de evaluare a reînnoirii, în vederea formulării de observații, și a transmis Comisiei observațiile primite. De asemenea, autoritatea a pus dosarul suplimentar rezumativ la dispoziția publicului.

| (8) | La 15 noiembrie 2016, autoritatea a comunicat Comisiei concluzia sa (6) cu privire la probabilitatea ca substanța propineb să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Autoritatea a ajuns la concluzia că evaluarea riscurilor pentru consumatori prin aportul alimentar nu poate fi efectuată pentru produsele de origine vegetală sau animală. Pe baza datelor disponibile în dosar, nu a fost posibil să se finalizeze evaluarea pentru metaboliții relevanți ai substanței propineb. |
| --- | --- |

(8)

La 15 noiembrie 2016, autoritatea a comunicat Comisiei concluzia sa (6) cu privire la probabilitatea ca substanța propineb să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Autoritatea a ajuns la concluzia că evaluarea riscurilor pentru consumatori prin aportul alimentar nu poate fi efectuată pentru produsele de origine vegetală sau animală. Pe baza datelor disponibile în dosar, nu a fost posibil să se finalizeze evaluarea pentru metaboliții relevanți ai substanței propineb.

| (9) | În plus, autoritatea a subliniat o zonă critică de îngrijorare în ceea ce privește proprietățile de perturbare a sistemului endocrin ale metabolitului relevant 4-metilimidazolidin-2-tionă (PTU), care este clasificat ca fiind o substanță toxică pentru reproducere din categoria 2, având glanda tiroidă ca organ țintă al toxicității. |
| --- | --- |

(9)

În plus, autoritatea a subliniat o zonă critică de îngrijorare în ceea ce privește proprietățile de perturbare a sistemului endocrin ale metabolitului relevant 4-metilimidazolidin-2-tionă (PTU), care este clasificat ca fiind o substanță toxică pentru reproducere din categoria 2, având glanda tiroidă ca organ țintă al toxicității.

| (10) | În plus, autoritatea nu a putut finaliza evaluarea riscului pentru puietul de albine și a ajuns la concluzia că nu poate fi exclusă existența unui risc ridicat pentru dezvoltarea puietului de albine în cazul propinebului. |
| --- | --- |

(10)

În plus, autoritatea nu a putut finaliza evaluarea riscului pentru puietul de albine și a ajuns la concluzia că nu poate fi exclusă existența unui risc ridicat pentru dezvoltarea puietului de albine în cazul propinebului.

| (11) | Comisia a invitat solicitantul să își prezinte observațiile privind concluzia autorității. În plus, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) al treilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012, Comisia a invitat solicitantul să prezinte observații privind proiectul de raport de reînnoire. Solicitantul și-a prezentat observațiile, acestea fiind examinate cu atenție. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a invitat solicitantul să își prezinte observațiile privind concluzia autorității. În plus, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) al treilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012, Comisia a invitat solicitantul să prezinte observații privind proiectul de raport de reînnoire. Solicitantul și-a prezentat observațiile, acestea fiind examinate cu atenție.

| (12) | Cu toate acestea, în pofida argumentelor prezentate de solicitant, aspectele problematice legate de substanță nu au putut fi eliminate. |
| --- | --- |

(12)

Cu toate acestea, în pofida argumentelor prezentate de solicitant, aspectele problematice legate de substanță nu au putut fi eliminate.

| (13) | Având în vedere aceste riscuri identificate, nu s-a putut stabili, cu privire la una sau mai multe utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor, îndeplinirea criteriilor de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Prin urmare, este oportun să nu se reînnoiască aprobarea substanței active propineb, în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) litera (b) din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere aceste riscuri identificate, nu s-a putut stabili, cu privire la una sau mai multe utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor, îndeplinirea criteriilor de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Prin urmare, este oportun să nu se reînnoiască aprobarea substanței active propineb, în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) litera (b) din regulamentul menționat.

| (14) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei ar trebui modificat în consecință.

| (15) | Statelor membre ar trebui să li se acorde timp suficient pentru a retrage autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin propineb. |
| --- | --- |

(15)

Statelor membre ar trebui să li se acorde timp suficient pentru a retrage autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin propineb.

| (16) | În ceea ce privește produsele de protecție a plantelor care conțin propineb, în cazul în care statele membre acordă o perioadă de grație în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, respectiva perioadă ar trebui să expire cel târziu la 22 iunie 2019. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește produsele de protecție a plantelor care conțin propineb, în cazul în care statele membre acordă o perioadă de grație în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, respectiva perioadă ar trebui să expire cel târziu la 22 iunie 2019.

| (17) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/84 al Comisiei (7) a amânat data de expirare a substanței propineb până la 31 ianuarie 2019 pentru a permite ca procesul de reînnoire să fie finalizat înainte de expirarea aprobării substanței respective. Cu toate acestea, având în vedere faptul că a fost luată o decizie înainte de acest termen de expirare prelungit, prezentul regulament ar trebui să se aplice cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(17)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/84 al Comisiei (7) a amânat data de expirare a substanței propineb până la 31 ianuarie 2019 pentru a permite ca procesul de reînnoire să fie finalizat înainte de expirarea aprobării substanței respective. Cu toate acestea, având în vedere faptul că a fost luată o decizie înainte de acest termen de expirare prelungit, prezentul regulament ar trebui să se aplice cât mai curând posibil.

| (18) | Prezentul regulament nu exclude prezentarea unei noi cereri pentru aprobarea substanței propineb, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(18)

Prezentul regulament nu exclude prezentarea unei noi cereri pentru aprobarea substanței propineb, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (19) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(19)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Nereînnoirea aprobării substanței active

Nu se reînnoiește aprobarea substanței active propineb.

Articolul 2

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

În partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, se elimină rândul 54 referitor la propineb.

Articolul 3

Măsuri tranzitorii

Statele membre retrag autorizațiile acordate pentru produsele de protecție a plantelor care conțin propineb ca substanță activă până cel târziu la 22 iunie 2018.

Articolul 4

Perioada de grație

Orice perioadă de grație acordată de statele membre în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 este cât mai scurtă posibil și expiră cel târziu la 22 iunie 2019.

Articolul 5

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 martie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Directiva 2003/39/CE a Comisiei din 15 mai 2003 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea includerii substanțelor active propineb și propizamid (JO L 124, 20.5.2003, p. 30).

2

(3)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active aprobate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).

5

(6)  EFSA (Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propineb (Concluzia evaluării inter pares a riscului utilizării substanței active propineb ca pesticid). EFSA Journal 2016;14(11):4605, 26 pp. doi:10.2903/j.efsa.2016.4605.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propineb

inter pares

EFSA Journal

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/84 al Comisiei din 19 ianuarie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active clorpirifos, clorpirifos-metil, clotianidin, compuși de cupru, dimoxistrobin, mancozeb, mecoprop-p, metiram, oxamil, petoxamid, propiconazol, propineb, propizamid, piraclostrobin și zoxamid (JO L 16, 20.1.2018, p. 8).

7

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/19

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/310 AL COMISIEI

din 1 martie 2018

de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor aplicabile de la 2 martie 2018

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 183,

întrucât:

| (1) | Articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei (2) prevede că, pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (grâu comun, destinat însămânțării), ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 și 1007 90 00, taxa de import este egală cu prețul de intervenție valabil pentru astfel de produse la data importării, majorat cu 55 % și diminuat cu prețul CIF de import aplicabil expedierii în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxei din Tariful vamal comun. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei (2) prevede că, pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (grâu comun, destinat însămânțării), ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 și 1007 90 00, taxa de import este egală cu prețul de intervenție valabil pentru astfel de produse la data importării, majorat cu 55 % și diminuat cu prețul CIF de import aplicabil expedierii în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxei din Tariful vamal comun.

| (2) | Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 prevede că, pentru calcularea taxei de import menționate la alineatul (1) de la articolul respectiv, se stabilesc periodic prețuri CIF de import reprezentative pentru produsele vizate de respectivul alineat. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 prevede că, pentru calcularea taxei de import menționate la alineatul (1) de la articolul respectiv, se stabilesc periodic prețuri CIF de import reprezentative pentru produsele vizate de respectivul alineat.

| (3) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul de import care trebuie utilizat pentru calcularea taxei de import pentru produsele vizate la articolul 1 alineatul (1) din respectivul regulament este prețul CIF de import reprezentativ zilnic stabilit în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul de import care trebuie utilizat pentru calcularea taxei de import pentru produsele vizate la articolul 1 alineatul (1) din respectivul regulament este prețul CIF de import reprezentativ zilnic stabilit în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat.

| (4) | Începând de la 21 septembrie 2017, taxa de import pentru produsele originare din Canada și care se încadrează la codurile NC 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00 și 1002 90 00 se calculează în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010. |
| --- | --- |

(4)

Începând de la 21 septembrie 2017, taxa de import pentru produsele originare din Canada și care se încadrează la codurile NC 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00 și 1002 90 00 se calculează în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010.

| (5) | Este necesar să se stabilească taxele de import pentru perioada începând cu 2 martie 2018, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unor noi taxe. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se stabilească taxele de import pentru perioada începând cu 2 martie 2018, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unor noi taxe.

| (6) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării, |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Începând de la 2 martie 2018, taxele de import în sectorul cerealelor menționate la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament, pe baza elementelor menționate în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 martie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei din 20 iulie 2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor (JO L 187, 21.7.2010, p. 5).

2

---

ANEXA I

| Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 aplicabile de la 2 martie 2018 |
| --- |
| Codul NC | Denumirea mărfurilor | Taxa la import (1)
   (2)

  (EUR/tonă) |
| 1001 11 00 | GRÂU dur, destinat însămânțării | 0,00 |
| 1001 19 00 | GRÂU dur de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării | 0,00 |
| de calitate medie, cu excepția grâului destinat însămânțării | 0,00 |
| de calitate inferioară, cu excepția grâului destinat însămânțării | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | GRÂU comun, destinat însămânțării | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | GRÂU comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării | 0,00 |
| 1002 10 00 | SECARĂ, destinată însămânțării | 0,56 |
| 1002 90 00 | SECARĂ, cu excepția secarei destinate însămânțării | 0,56 |
| 1005 10 90 | PORUMB destinat însămânțării, cu excepția porumbului hibrid | 0,56 |
| 1005 90 00 | PORUMB, cu excepția porumbului destinat însămânțării (3) | 0,56 |
| 1007 10 90 | SORG boabe, cu excepția sorgului hibrid, destinat însămânțării | 0,56 |
| 1007 90 00 | Sorg boabe, cu excepția sorgului destinat însămânțării | 0,56 |

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 aplicabile de la 2 martie 2018

Codul NC

Denumirea mărfurilor

Taxa la import (1)
   (2)

(EUR/tonă)

1001 11 00

GRÂU dur, destinat însămânțării

0,00

1001 19 00

GRÂU dur de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării

0,00

de calitate medie, cu excepția grâului destinat însămânțării

0,00

de calitate inferioară, cu excepția grâului destinat însămânțării

0,00

ex 1001 91 20

GRÂU comun, destinat însămânțării

0,00

ex 1001 99 00

GRÂU comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării

0,00

1002 10 00

SECARĂ, destinată însămânțării

0,56

1002 90 00

SECARĂ, cu excepția secarei destinate însămânțării

0,56

1005 10 90

PORUMB destinat însămânțării, cu excepția porumbului hibrid

0,56

1005 90 00

PORUMB, cu excepția porumbului destinat însămânțării (3)

0,56

1007 10 90

SORG boabe, cu excepția sorgului hibrid, destinat însămânțării

0,56

1007 90 00

Sorg boabe, cu excepția sorgului destinat însămânțării

0,56

---

(1)  Importatorul poate beneficia, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, de o reducere a taxelor de:

| — | 3 EUR per tonă dacă portul de descărcare se află în Marea Mediterană (dincolo de Strâmtoarea Gibraltar) sau în Marea Neagră și dacă mărfurile sosesc în Uniune prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul Suez; |
| --- | --- |

—

3 EUR per tonă dacă portul de descărcare se află în Marea Mediterană (dincolo de Strâmtoarea Gibraltar) sau în Marea Neagră și dacă mărfurile sosesc în Uniune prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul Suez;

| — | 2 EUR per tonă dacă portul de descărcare se află în Danemarca, în Estonia, în Irlanda, în Letonia, în Lituania, în Polonia, în Finlanda, în Suedia, în Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice și dacă mărfurile sosesc în Uniune prin Oceanul Atlantic. |
| --- | --- |

—

2 EUR per tonă dacă portul de descărcare se află în Danemarca, în Estonia, în Irlanda, în Letonia, în Lituania, în Polonia, în Finlanda, în Suedia, în Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice și dacă mărfurile sosesc în Uniune prin Oceanul Atlantic.

(2)  Pentru produsele originare din Canada și care se încadrează la codurile NC 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00 și 1002 90 00, taxa se calculează în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010.

(3)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/tonă atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 642/2010.

---

ANEXA II

ELEMENTE PENTRU CALCULAREA TAXELOR PREVĂZUTE ÎN ANEXA I

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:







  (EUR/tonă) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb |
| Bursa | Minneapolis | Chicago |
| Cotația | 193,300 | 117,450 |
| Primă pentru Golf | 84,902 | 21,549 |
| Primă pentru Marile Lacuri | — | — |

1.

(EUR/tonă)

Grâu comun (1)

Porumb

Bursa

Minneapolis

Chicago

Cotația

193,300

117,450

Primă pentru Golf

84,902

21,549

Primă pentru Marile Lacuri

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:






  Costuri de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 17,471 EUR/tonă |
| --- | --- | --- |
| Costuri de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | — EUR/tonă |

2.

Costuri de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

17,471 EUR/tonă

Costuri de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

— EUR/tonă

---

(1)  Primă pozitivă de 14 EUR/tonă încorporată [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

---

DECIZII

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/23

---

DECIZIA (UE) 2018/311 A CONSILIULUI

din 27 februarie 2018

de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (a), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Decizia 2014/242/UE a Consiliului din 14 aprilie 2014 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 12 din Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (2) (denumit în continuare „acordul”) instituie un comitet mixt (denumit în continuare „Comitetul mixt”). Acest articol prevede, în special, atribuția Comitetului mixt de a monitoriza punerea în aplicare a acordului. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 12 din Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (2) (denumit în continuare „acordul”) instituie un comitet mixt (denumit în continuare „Comitetul mixt”). Acest articol prevede, în special, atribuția Comitetului mixt de a monitoriza punerea în aplicare a acordului.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a stabilit procedurile și condițiile de eliberare a vizelor de tranzit sau pentru șederi pe teritoriul statelor membre cu o durată prevăzută de cel mult 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a stabilit procedurile și condițiile de eliberare a vizelor de tranzit sau pentru șederi pe teritoriul statelor membre cu o durată prevăzută de cel mult 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile.

| (3) | Orientările comune sunt necesare pentru a se asigura o aplicare pe deplin consecventă a acordului de către misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre și pentru a se clarifica relația dintre prevederile acordului și dispozițiile din legislația părților contractante care se aplică în continuare cu privire la acele aspecte legate de vize care nu sunt reglementate de acord. |
| --- | --- |

(3)

Orientările comune sunt necesare pentru a se asigura o aplicare pe deplin consecventă a acordului de către misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre și pentru a se clarifica relația dintre prevederile acordului și dispozițiile din legislația părților contractante care se aplică în continuare cu privire la acele aspecte legate de vize care nu sunt reglementate de acord.

| (4) | Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului. |
| --- | --- |

(4)

Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului.

| (5) | Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (4); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(5)

Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (4); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

| (6) | Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

| (7) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică, |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin articolul 12 din Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea orientărilor comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord se bazează pe Proiectul de decizie a Comitetului mixt atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 27 februarie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  JO L 128, 30.4.2014, p. 47.

1

(2)  
  JO L 128, 30.4.2014, p. 49.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO L 243, 15.9.2009, p. 1).

3

(4)  Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).

4

(5)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

5

---

PROIECT

DECIZIA NR. .../201... A COMITETULUI MIXT INSTITUIT ÎN TEMEIUL ACORDULUI DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI REPUBLICA AZERBAIDJAN PRIVIND FACILITAREA ELIBERĂRII VIZELOR

din ...

cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (1) (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 12,

întrucât acordul a intrat în vigoare la 1 septembrie 2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Orientările comune pentru punerea în aplicare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor sunt stabilite în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la...

Pentru Uniunea Europeană

Pentru Republica Azerbaidjan

---

(1)  
  JO UE L 128, 30.4.2014, p. 49.

1

---

ANEXĂ

ORIENTĂRI COMUNE PENTRU PUNEREA ÎN APLICARE A ACORDULUI DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI REPUBLICA AZERBAIDJAN PRIVIND FACILITAREA ELIBERĂRII VIZELOR

Scopul Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (denumit în continuare „acordul”), care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2014, este de a facilita, în baza principiului reciprocității, procedurile de eliberare a vizelor pentru cetățenii Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan, în cazul unei șederi planificate cu o durată de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.

Acordul stabilește, pe bază de reciprocitate, drepturile și obligațiile cu caracter juridic obligatoriu în scopul simplificării procedurilor de eliberare a vizelor pentru cetățenii Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan.

Prezentele orientări, adoptate de Comitetul mixt instituit în temeiul articolului 12 din acord (denumit în continuare„Comitetul mixt”), urmăresc să asigure o punere în aplicare armonizată a acordului de către misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre ale Uniunii („statele membre”) și ale Republicii Azerbaidjan. Prezentele orientări nu fac parte din acord și, prin urmare, nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic. Cu toate acestea, este foarte recomandat ca personalul diplomatic și consular să le urmeze în mod consecvent atunci când pune în aplicare acordul.

Prezentele orientări urmează să fie actualizate, sub responsabilitatea Comitetului mixt, pentru a ține seama de experiența dobândită în urma punerii în aplicare a acordului.

Pentru a asigura aplicarea continuă și armonizată a dispozițiilor acordului și în conformitate cu regulamentul de procedură al Comitetului mixt de facilitare a eliberării vizelor, părțile au convenit că vor exista contacte informale între reuniunile oficiale ale Comitetului mixt în vederea soluționării chestiunilor urgente. Rapoarte detaliate cu privire la aceste chestiuni și la contactele informale vor fi depuse în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului mixt.

I.   ASPECTE GENERALE.

1.1.   Scopul și domeniul de aplicare

Articolul 1 din acord prevede: „Scopul prezentului acord este de a facilita, pe bază de reciprocitate, eliberarea vizelor pentru cetățenii Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan, în cazul unei șederi planificate cu o durată de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.”

Acordul se aplică tuturor cetățenilor Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan care solicită o viză de scurtă ședere, indiferent de țara în care își au reședința.

Acordul nu se aplică apatrizilor care dețin un permis de ședere valabil eliberat de oricare dintre statele membre sau de Republica Azerbaidjan. Respectivei categorii de persoane i se aplică normele acquis-ului Uniunii în materie de vize și dreptul intern al Republicii Azerbaidjan.

1.2.   Domeniul de aplicare al acordului

Articolul 2 din acord prevede:

„(1)   Facilitarea eliberării vizelor prevăzută în prezentul acord se aplică cetățenilor Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan numai în măsura în care aceștia nu sunt exonerați de obligația de a deține viză în baza legilor și a regulamentelor Republicii Azerbaidjan, ale Uniunii sau ale statelor membre ori în baza prezentului acord sau a altor acorduri internaționale.

(2)   Dreptul intern al Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre sau dreptul Uniunii se aplică în cazul aspectelor care nu fac obiectul dispozițiilor prezentului acord, cum ar fi refuzul de eliberare a unei vize, recunoașterea documentelor de călătorie, dovada mijloacelor suficiente de subzistență, refuzul intrării și măsurile de expulzare.”

Fără a aduce atingere articolului 10 (care prevede exonerarea cetățenilor Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan, care sunt titulari de pașapoarte diplomatice valabile, de obligația de a deține viză), acordul nu afectează normele existente privind obligațiile în materie de vize și exonerările de obligația de a deține viză. De exemplu, articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (1) permite statelor membre să exonereze de obligația de a deține viză, printre alte categorii de persoane, echipajele civile ale aeronavelor și ale navelor.

1

În acest context, trebuie menționat că, în conformitate cu articolul 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 între guvernele statelor din Uniunea Economică Benelux, Republica Federală Germania și Republica Franceză privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele lor comune (2), toate statele membre Schengen trebuie să recunoască vizele de lungă ședere și permisele de ședere eliberate de fiecare dintre ele ca fiind valabile pentru șederi pe termen scurt pe teritoriile celorlalte state membre Schengen. Toate statele membre Schengen acceptă permisele de ședere, vizele de tip „D” și vizele de scurtă ședere eliberate de țările asociate Schengen pentru intrarea și șederea pe termen scurt și viceversa.

2

Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3) (denumit în continuare „Codul de vize”) se aplică tuturor aspectelor nereglementate de acord, cum ar fi stabilirea statului membru Schengen responsabil de prelucrarea unei cereri de viză, motivarea unui refuz de eliberare a vizei, dreptul de exercitare a unei căi de atac împotriva unei decizii negative și regula generală privind interviul personal cu solicitantul de viză, precum și furnizarea tuturor informațiilor relevante cu privire la cererea de viză. În plus, normele Schengen, în special Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (4), (și anume: refuzul intrării, dovada mijloacelor suficiente de subzistență etc.) și dreptul intern, dacă este cazul, continuă să se aplice aspectelor nereglementate de acord, cum ar fi recunoașterea documentelor de călătorie, dovada mijloacelor suficiente de subzistență, refuzul intrării pe teritoriul statelor membre și măsurile de expulzare.

3

4

Chiar și în cazul îndeplinirii condițiilor prevăzute în acord, de exemplu, prezentarea de către solicitantul de viză a documentelor justificative privind scopul călătoriei pentru categoriile prevăzute la articolul 4, este posibil totuși ca eliberarea vizei să fie refuzată dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „Codul frontierelor Schengen”), și anume dacă persoana nu deține un document de călătorie valabil, dacă a fost emisă o semnalare în Sistemul de informații Schengen (SIS), dacă persoana este considerată a fi o amenințare pentru ordinea publică, securitatea internă, etc.

Alte posibilități de flexibilitate în ceea ce privește eliberarea vizelor, prevăzute de Codul de vize, se aplică în continuare. De exemplu, vizele cu intrări multiple cu o perioadă îndelungată de valabilitate – până la cinci ani – pot fi eliberate pentru alte categorii de persoane decât cele menționate la articolul 5 din acord, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute în articolul 24 din Codul de vize. În același mod, dispozițiile articolului 16 alineatele (5) și (6) din Codul de vize care permit eliminarea sau reducerea taxei de viză vor continua să se aplice.

În ceea ce privește Republica Azerbaidjan, Codul privind migrația (5) și alte acte juridice cu caracter normativ corespunzătoare ale Republicii Azerbaidjan se aplică tuturor aspectelor nereglementate de acord, cum ar fi motivarea refuzului de eliberare a vizei, dreptul de exercitare a unei căi de atac împotriva unei decizii negative sau regula generală privind interviul personal cu solicitantul și furnizarea de informații în legătură cu cererea de viză, recunoașterea documentelor de călătorie, dovada mijloacelor suficiente de subzistență, refuzul intrării pe teritoriul Republicii Azerbaidjan și măsurile de expulzare.

5

Alte posibilități de flexibilitate în ceea ce privește eliberarea vizelor, prevăzute de dreptul intern al Republicii Azerbaidjan, se aplică în continuare în cazul în care acestea stabilesc un regim mai favorabil pentru solicitant. De exemplu, dispozițiile cuprinse în articolul 17 alineatul (2) din Legea „privind taxele de stat” a Republicii Azerbaidjan, care permit eliminarea taxei de viză, și în articolul 38 din Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan, care permit eliberarea de vize electronice, vor continua să se aplice.

Chiar și în cazul îndeplinirii condițiilor prevăzute în acord, de exemplu, prezentarea de către solicitantul de viză a documentelor justificative privind scopul călătoriei pentru categoriile prevăzute la articolul 4, este posibil totuși ca eliberarea vizei să fie refuzată dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 36 din Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan (cu excepția alineatului (36).1.7) sau în cazul situațiilor enumerate la articolul 16 din Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan.

1.3.   Tipuri de vize care intră în domeniul de aplicare al acordului

Articolul 3 litera (d) din acord definește o „viză” ca însemnând „o autorizație emisă de un stat membru sau de Republica Azerbaidjan în vederea tranzitării sau șederii planificate pe teritoriul statelor membre sau al Republicii Azerbaidjan, cu o durată de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile”.

Facilitările prevăzute de acord se aplică atât în cazul vizelor uniforme valabile pentru întregul teritoriu al statelor membre, cât și în cazul vizelor cu valabilitate teritorială limitată.

Facilitările prevăzute de acord se aplică tuturor vizelor menționate în capitolul 5 din Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan.

1.4.   Calcularea duratei de ședere autorizate de o viză

Codul frontierelor Schengen definește noțiunea de ședere pe termen scurt după cum urmează: „maximum 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile, ceea ce implică luarea în considerare a ultimei perioade de 180 de zile precedente fiecărei zile de ședere”.

Această definiție se aplică și vizelor de scurtă ședere emise de Republica Azerbaidjan, în conformitate cu acordul.

Data intrării va fi calculată ca prima zi de ședere pe teritoriul statelor membre, iar data ieșirii va fi calculată ca ultima zi de ședere pe teritoriul statelor membre. Termenul „orice” presupune aplicarea unei perioade de referință „mobile” de 180 de zile; aceasta înseamnă că trebuie calculată retroactiv fiecare zi de ședere din ultima perioadă de 180 de zile, pentru a se verifica dacă cerința privind durata de ședere de 90 de zile în decursul unei perioade de 180 de zile continuă să fie îndeplinită. Aceasta înseamnă că o absență de pe teritoriul statelor membre pentru o perioadă neîntreruptă de 90 de zile permite o nouă ședere de până la 90 de zile.

Un calculator pentru șederile pe termen scurt, care poate fi folosit pentru a calcula perioada de ședere permisă în temeiul noilor norme, este disponibil online la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Exemplu de calculare a șederii pe baza actualei definiții:

O persoană care deține o viză cu intrări multiple valabilă 1 an (18 aprilie 2014 – 18 aprilie 2015) intră pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru la 19 aprilie 2014 pentru o ședere de trei zile. Apoi, aceeași persoană intră din nou la 18 iunie 2014 pentru o ședere de 86 de zile. Care este situația persoanei în cauză la aceste date? Când i se va permite persoanei respective să intre din nou pe teritoriul unui stat membru?

La 11 septembrie 2014: în cursul ultimelor 180 de zile (16 martie 2014 – 11 septembrie 2014), persoana în cauză a rămas pe teritoriul statelor membre timp de 3 zile (19-21 aprilie 2014), urmate de alte 86 de zile (18 iunie 2014 – 11 septembrie 2014) = 89 de zile = nu a depășit durata maximă de ședere autorizată. Persoana poate să mai rămână încă cel mult o zi.

Începând cu data de 16 octombrie 2014: persoana ar putea intra pe teritoriul unui stat membru pentru o ședere de trei zile suplimentare. La 16 octombrie 2014, șederea din 19 aprilie 2014 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile); la 17 octombrie 2014, șederea din 20 aprilie 2014 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile etc.).

Începând cu data de 15 decembrie 2014: persoana ar putea intra pe teritoriul unui stat membru pentru o ședere de 86 de zile suplimentare. La 15 decembrie 2014, șederea din 18 iunie 2014 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile); la 16 decembrie 2014, șederea din 19 iunie 2014 nu mai este relevantă etc.

1.5.   Situația statelor membre care nu aplică încă integral acquis-ul Schengen, a statelor membre care nu participă la politica comună a Uniunii în domeniul vizelor și a țărilor asociate

Statele membre care au aderat la Uniune în 2004 (Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, Slovenia și Slovacia), în 2007 (Bulgaria și România) și în 2013 (Croația) au obligații în temeiul acordului de la data intrării în vigoare a acestuia.

Bulgaria, Croația, Cipru și România nu aplică încă integral acquis-ul Schengen. Aceste țări vor continua să elibereze vize naționale a căror valabilitate se limitează la propriul teritoriu. După ce vor fi aplicat integral acquis-ul Schengen, statele membre menționate anterior vor aplica integral acordul.

Dreptul intern continuă să se aplice în cazul tuturor aspectelor care nu sunt reglementate de acord până la data aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către aceste state membre. Începând cu data respectivă, normele Schengen și/sau dreptul intern se aplică în cazul aspectelor care nu sunt acoperite de acord.

Bulgaria, Croația, Cipru și România sunt autorizate să recunoască permisele de ședere, vizele de tip „D” și vizele de scurtă ședere eliberate de toate statele membre Schengen și de țările asociate pentru șederi pe termen scurt pe teritoriul lor (6).

6

În conformitate cu articolul 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune, toate părțile la convenție trebuie să recunoască vizele de lungă ședere și permisele de ședere eliberate de fiecare dintre ele ca fiind valabile pentru șederi pe termen scurt pe teritoriile celorlalte state Schengen. Aceste state acceptă permisele de ședere, vizele de tip „D” și vizele de scurtă ședere ale țărilor asociate pentru intrarea și șederea pe termen scurt și viceversa.

Acordul nu se aplică Danemarcei, Irlandei și Regatului Unit, însă include declarații comune în care se precizează că ar fi de dorit ca statele membre respective să încheie acorduri bilaterale privind facilitarea eliberării vizelor cu Republica Azerbaidjan.

Deși sunt asociate spațiului Schengen, acordul nu este obligatoriu pentru Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția. Cu toate acestea, acordul include o declarație comună în care se precizează că ar fi de dorit ca respectivele țări asociate spațiului Schengen să încheie, fără întârziere, acorduri bilaterale privind facilitarea eliberării vizelor cu Republica Azerbaidjan.

Acordul dintre Guvernul Republicii Azerbaidjan și Guvernul Regatului Norvegiei privind facilitarea eliberării vizelor a fost semnat la 3 decembrie 2013 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2015. Acordul dintre Guvernul Republicii Azerbaidjan și Consiliul Federal al Elveției privind facilitarea eliberării vizelor a fost semnat la 10 octombrie 2016 și a intrat în vigoare la 1 aprilie 2017. În plus, Acordul dintre Guvernul Republicii Azerbaidjan și Guvernul Principatului Liechtenstein privind aplicarea reciprocă a normelor, menționat în Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, a intrat în vigoare la 15 februarie 2017.

1.6.   Acordul și acordurile bilaterale

Articolul 13 din acord prevede:

„De la intrarea sa în vigoare, prezentul acord prevalează în fața dispozițiilor oricăror acorduri sau regimuri bilaterale sau multilaterale încheiate între un stat membru și Republica Azerbaidjan, în măsura în care dispozițiile acestor acorduri sau regimuri se referă la aceleași aspecte ca și prezentul acord.”

De la data intrării în vigoare a acordului, dispozițiile acordurilor bilaterale în vigoare dintre statele membre și Republica Azerbaidjan cu privire la aspectele care fac obiectul acordului încetează să se mai aplice. În conformitate cu dreptul Uniunii, statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a elimina incompatibilitățile dintre acordurile lor bilaterale și acord.

În cazul în care există un acord bilateral sau o înțelegere între un stat membru și Republica Azerbaidjan cu privire la aspecte care nu sunt reglementate de acord, cum ar fi exonerarea titularilor de pașapoarte de serviciu de obligația de a deține viză, respectiva exonerare va continua să se aplice după intrarea în vigoare a acordului.

Următoarele state membre au semnat un acord bilateral cu Republica Azerbaidjan care prevede exonerarea titularilor de pașapoarte de serviciu de obligația de a deține viză: Austria, Bulgaria, Croația, Ungaria, Italia, Portugalia, România, Slovenia, Letonia și Slovacia (7).

7

Exonerarea de obligația de a deține viză acordată de un stat membru titularilor de pașapoarte de serviciu se aplică numai pentru călătoriile pe teritoriul statului membru respectiv și nu pentru călătoriile pe teritoriul altor state membre Schengen.

II.   DISPOZIȚII SPECIFICE

2.1.   Norme care se aplică tuturor solicitanților de viză

Se reamintește faptul că facilitățile menționate mai jos privind taxa de viză, durata procedurilor de prelucrare a cererilor de viză, călătoriile în cazul documentelor pierdute sau furate și prelungirea vizei în circumstanțe excepționale se aplică tuturor solicitanților de viză și titularilor de viză care sunt cetățeni ai Republicii Azerbaidjan sau ai statelor membre pentru care acordul este obligatoriu, inclusiv turiștilor.

2.1.1.   Taxe pentru prelucrarea cererilor de viză

Articolul 6 alineatul (1) din acord prevede:

„(1)   Taxa pentru prelucrarea cererilor de viză este de 35 EUR.”

În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din acord, taxa pentru prelucrarea unei cereri de viză este de 35 EUR. Respectiva taxă se percepe tuturor solicitanților de viză cetățeni ai Republicii Azerbaidjan sau ai Uniunii (inclusiv în cazul turiștilor) și se referă la vizele de scurtă ședere, indiferent de numărul intrărilor.

Articolul 6 alineatul (2) din acord prevede:

„(2)   Fără a aduce atingere alineatului (3), următoarele categorii de persoane sunt scutite de plata taxelor pentru prelucrarea cererilor de viză:

| (a) | rudele apropiate – soți (soții), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici și nepoți – ale cetățenilor Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau ale cetățenilor Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau ale cetățenilor Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau ale cetățenilor Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia; |
| --- | --- |

(a)

rudele apropiate – soți (soții), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici și nepoți – ale cetățenilor Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau ale cetățenilor Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau ale cetățenilor Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau ale cetățenilor Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia;

| (b) | membrii delegațiilor oficiale, inclusiv membrii permanenți ai acestor delegații care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb oficiale, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre; |
| --- | --- |

(b)

membrii delegațiilor oficiale, inclusiv membrii permanenți ai acestor delegații care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb oficiale, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre;

| (c) | elevii, studenții instituțiilor universitare și postuniversitare și profesorii însoțitori care efectuează călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități educaționale conexe; |
| --- | --- |

(c)

elevii, studenții instituțiilor universitare și postuniversitare și profesorii însoțitori care efectuează călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități educaționale conexe;

| (d) | persoanele cu handicap și persoanele care le însoțesc, dacă este cazul;” |
| --- | --- |

(d)

persoanele cu handicap și persoanele care le însoțesc, dacă este cazul;”

Pentru a beneficia de scutirea de taxă, ar trebui să fie prezentate dovezi că ambii solicitanți de viză se încadrează în această categorie. În cazul în care handicapul solicitantului de viză este evident (persoane nevăzătoare, persoane cu un membru amputat), se acceptă recunoașterea vizuală la oficiul consular.

În cazuri justificate, cererea de viză poate fi depusă de un reprezentant sau de tutorele persoanei cu handicap.

| „(e) | participanții la evenimente sportive internaționale și persoanele care îi însoțesc în scop profesional; (N.B. Suporterii nu sunt considerați persoane însoțitoare.) |
| --- | --- |

„(e)

participanții la evenimente sportive internaționale și persoanele care îi însoțesc în scop profesional; (N.B. Suporterii nu sunt considerați persoane însoțitoare.)

| (f) | persoanele care participă la activități științifice, culturale și artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte tipuri de programe de schimb; |
| --- | --- |

(f)

persoanele care participă la activități științifice, culturale și artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte tipuri de programe de schimb;

| (g) | persoanele care au prezentat documente ce atestă necesitatea călătoriei lor în scopuri umanitare, inclusiv pentru a primi tratament medical de urgență, precum și persoanele care îi însoțesc sau persoanele care participă la funeraliile unei rude apropiate sau care vizitează o rudă apropiată grav bolnavă; |
| --- | --- |

(g)

persoanele care au prezentat documente ce atestă necesitatea călătoriei lor în scopuri umanitare, inclusiv pentru a primi tratament medical de urgență, precum și persoanele care îi însoțesc sau persoanele care participă la funeraliile unei rude apropiate sau care vizitează o rudă apropiată grav bolnavă;

| (h) | reprezentanții organizațiilor societății civile care efectuează călătorii în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb;” |
| --- | --- |

(h)

reprezentanții organizațiilor societății civile care efectuează călătorii în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb;”

Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte o dovadă că sunt membri ai organizațiilor societății civile sau ai organizațiilor fără scop lucrativ înregistrate în statele membre sau în Republica Azerbaidjan - a se vedea articolul 4 din acord.

| „(i) | pensionarii;” |
| --- | --- |

„(i)

Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente justificative care să ateste statutul lor de pensionari. Scutirea de taxă nu este justificată atunci când călătoria este întreprinsă în scopul realizării unei activități remunerate.

| „(j) | copiii sub 12 ani; |
| --- | --- |

„(j)

copiii sub 12 ani;

| (k) | jurnaliștii și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional;” |
| --- | --- |

(k)

jurnaliștii și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional;”

Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte o dovadă că sunt membri ai unei organizații profesionale de jurnalism sau mass-media - a se vedea articolul 4 din acord.

În ceea ce privește statele membre, categoriile de persoane menționate mai sus sunt scutite de taxă. În plus, sunt scutite de taxă, în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Codul de vize, următoarele categorii de persoane:

| — | cercetătorii din țări terțe care se deplasează în Uniunea Europeană în scopul desfășurării cercetării științifice, astfel cum au fost definiți în Recomandarea 2005/761/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) din 28 septembrie 2005; |
| --- | --- |

—

cercetătorii din țări terțe care se deplasează în Uniunea Europeană în scopul desfășurării cercetării științifice, astfel cum au fost definiți în Recomandarea 2005/761/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) din 28 septembrie 2005;

8

| — | reprezentanții organizațiilor fără scop lucrativ cu vârsta de 25 de ani sau sub 25 de ani care participă la seminarii, conferințe, evenimente sportive, culturale sau educaționale, organizate de organizații fără scop lucrativ. |
| --- | --- |

—

reprezentanții organizațiilor fără scop lucrativ cu vârsta de 25 de ani sau sub 25 de ani care participă la seminarii, conferințe, evenimente sportive, culturale sau educaționale, organizate de organizații fără scop lucrativ.

Articolul 16 alineatul (6) din Codul de vize prevede:

„(6)   În cazuri particulare, se poate renunța la perceperea taxei de viză sau valoarea acesteia poate fi redusă dacă acest lucru contribuie la promovarea unor interese de ordin cultural sau sportiv, precum și a unor interese din domeniul politicii externe, al politicii de dezvoltare și alte domenii de interes public vital sau din motive umanitare”.

Articolul 16 alineatul (7) din Codul de vize prevede că taxa de viză se încasează în euro, în moneda națională a țării terțe sau în moneda utilizată în mod curent în țara terță în care se depune cererea de viză și că taxa nu este rambursabilă, exceptând cazurile în care o cerere este inadmisibilă sau consulatul nu are competența necesară.

Pentru a se evita discrepanțe care ar putea conduce la introducerea de cereri multiple de viză (fenomenul de „visa shopping”), misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre în Republica Azerbaidjan ar trebui să depună eforturi pentru a se asigura că taxele de viză percepute în monedă străină sunt similare pentru toți solicitanții de viză azeri.

În mod similar, în ceea ce privește Republica Azerbaidjan, sunt scutite de taxă, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din Legea „privind taxele de stat” a Republicii Azerbaidjan, următoarele categorii de străini:

| — | membrii delegațiilor naționale și funcționarii; |
| --- | --- |

—

membrii delegațiilor naționale și funcționarii;

| — | reprezentanții organizațiilor umanitare internaționale din Republica Azerbaidjan; |
| --- | --- |

—

reprezentanții organizațiilor umanitare internaționale din Republica Azerbaidjan;

| — | persoanele care își urmează studiile sau care sunt implicate în activități pedagogice prin intermediul unor programe de stat; |
| --- | --- |

—

persoanele care își urmează studiile sau care sunt implicate în activități pedagogice prin intermediul unor programe de stat;

| — | persoanele care efectuează călătorii în scopuri de apărare. |
| --- | --- |

—

persoanele care efectuează călătorii în scopuri de apărare.

Solicitanților din Uniune și din Republica Azerbaidjan li se eliberează o chitanță pentru taxa de viză achitată.

Articolul 6 alineatul (3) din acord prevede:

„(3)   Dacă un stat membru sau Republica Azerbaidjan cooperează cu un prestator extern de servicii în vederea eliberării vizelor, prestatorul extern de servicii poate percepe o taxă pentru servicii. Această taxă este proporțională cu costurile suportate de prestatorul extern de servicii în îndeplinirea sarcinilor sale și nu depășește 30 EUR. Statele membre și Republica Azerbaidjan mențin posibilitatea, pentru toți solicitanții, de a-și depune cererile direct la consulatele lor.

În cazul Uniunii, prestatorul extern de servicii își desfășoară activitatea în conformitate cu dispozițiile Codului de vize și cu respectarea deplină a legislației Republicii Azerbaidjan.

În cazul Republicii Azerbaidjan, prestatorul extern de servicii își desfășoară activitatea în conformitate cu dispozițiile prevăzute de legislația Republicii Azerbaidjan și a statelor membre ale UE.”

În ceea ce privește aranjamentele de cooperare cu prestatorii externi de servicii, articolul 43 din Codul de vize detaliază sarcinile acestora.

2.1.2.   Durata procedurilor pentru prelucrarea cererilor de viză

Articolul 7 din acord prevede:

„(1)   Misiunile diplomatice și posturile consulare ale statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan iau o decizie privind cererea de eliberare a unei vize în termen de 10 zile calendaristice de la data primirii cererii și a documentelor necesare pentru eliberarea vizei.

(2)   Perioada de timp pentru luarea deciziei privind cererea de viză se poate prelungi până la 30 de zile calendaristice în cazuri individuale, mai ales atunci când este necesară o verificare suplimentară a cererii.

(3)   Perioada de timp pentru luarea deciziei privind cererea de viză se poate reduce la 2 zile lucrătoare sau mai puțin, în situații urgente.”

Decizia privind cererea de viză se ia, în principiu, în termen de 10 zile calendaristice de la data primirii unei cereri de viză admisibile.

Respectiva perioadă poate fi prelungită la cel mult 30 de zile calendaristice în cazuri individuale, și anume atunci când este necesară examinarea mai aprofundată a cererii sau în cazul reprezentării, când sunt consultate autoritățile statului membru reprezentat.

Toate termenele respective încep să curgă numai din momentul în care dosarul de cerere este complet, adică de la data primirii cererii de viză și a documentelor justificative.

În principiu, pentru misiunile diplomatice și oficiile consulare care au un sistem de programare, perioada de așteptare pentru obținerea unei programări nu este inclusă în timpul de prelucrare. Normele generale prevăzute la articolul 9 din Codul de vize și în Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan se aplică acestui aspect, precum și altor aranjamente practice pentru depunerea unei cereri de viză.

Articolul 7 alineatul (3) din acord prevede că:

„În cazul în care solicitanții au obligația de a obține o programare pentru depunerea unei cereri, programarea se face, de regulă, în termen de două săptămâni de la data solicitării acesteia.”

„În cazuri de urgență justificate (în cazul în care nu s-a putut depune o cerere de viză mai devreme din motive care nu ar fi putut fi prevăzute de solicitant), consulatul poate permite solicitanților să își depună cererile fără programare prealabilă sau cu acordarea unei programări pe loc.”

La stabilirea programării, ar trebui să se țină cont de posibilele situații urgente invocate de solicitantul de viză, în vederea punerii în aplicare a articolului 7 alineatul (3) din acord. Decizia privind reducerea termenului pentru luarea unei decizii cu privire la o cerere de viză este luată de către funcționarul consular.

2.1.3.   Părăsirea țării în cazul pierderii sau al furtului documentelor de identitate

Articolul 8 din acord prevede:

„Cetățenii Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan, care și-au pierdut sau cărora le-au fost furate documentele de identitate pe perioada șederii pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre, pot părăsi teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre în baza unor acte de identitate valabile, care le conferă dreptul să traverseze frontiera, eliberate de misiuni diplomatice sau de posturi consulare ale statelor membre sau ale Republicii Azerbaidjan, fără viză sau altă autorizație.”

În cazul pierderii sau al furtului documentelor de identitate, actele de identitate valabile, care le conferă titularilor de viză dreptul să traverseze frontiera, eliberate de misiuni diplomatice sau de oficii consulare, vor fi suficiente ca bază pentru părăsirea teritoriului Republicii Azerbaidjan sau a spațiului Schengen. Autoritățile țării-gazdă nu îi pot pretinde titularului de viză sau oficiului consular să furnizeze acte, autorizații sau formalități suplimentare, indiferent de natura acestora.

2.1.4.   Prelungirea vizelor în situații excepționale

Articolul 9 din acord prevede:

„Cetățenii Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan, care nu sunt în măsură să părăsească teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre până la data menționată pe viză din motive de forță majoră beneficiază gratuit de prelungirea perioadei de valabilitate și/sau a duratei de ședere acordate prin viza eliberată, în conformitate cu legislația aplicată de Republica Azerbaidjan sau de statul membru de destinație, pentru perioada necesară întoarcerii acestora în statul în care își au reședința.”

În ceea ce privește prelungirea perioadei de valabilitate a vizei din motive personale justificate, în cazul în care titularul vizei nu poate părăsi teritoriul statului membru până la data menționată pe autocolantul de viză, se aplică dispozițiile articolului 33 din Codul de vize în măsura în care acestea sunt compatibile cu acordul. Cu toate acestea, în temeiul acordului, prelungirea vizei se efectuează gratuit în situațiile de forță majoră sau din motive umanitare.

În ceea ce privește Republica Azerbaidjan, Codul privind migrația se aplică aspectelor referitoare la prelungirea perioadei de ședere temporară a cetățenilor străini în Republica Azerbaidjan.

Decizia privind prelungirea perioadei de ședere temporară a cetățenilor străini în Republica Azerbaidjan este un act oficial prin care cetățenii străini sunt autorizați să exercite dreptul de ședere temporară în Republica Azerbaidjan.

Străinii a căror perioadă de ședere temporară în Republica Azerbaidjan a fost prelungită pot ieși din țară la punctele de trecere a frontierelor de stat prin prezentarea pașapoartelor lor sau a altor documente necesare pentru trecerea frontierei, precum și a deciziei privind prelungirea perioadei de ședere temporară.

2.2.   Norme care se aplică anumitor categorii de solicitanți de viză

2.2.1.   Documente justificative privind scopul călătoriei

Pentru categoriile de persoane enumerate la articolul 4 alineatul (1) din acord sunt necesare doar documentele justificative privind scopul călătoriei care au fost indicate. Astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (3), nu se va mai solicita nicio altă justificare, invitație sau validare referitoare la scopul călătoriei.

Aceasta nu înseamnă, însă, că se renunță la cerința generală de a depune în persoană cererea de viză și documentele justificative referitoare, de exemplu, la mijloacele de subzistență.

Dacă, în cazuri individuale, persistă îndoieli cu privire la autenticitatea documentului care face dovada scopului călătoriei, în conformitate cu articolul 21 alineatul (8) din Codul de vize și cu Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan, solicitantul de viză poate fi convocat pentru un interviu suplimentar la ambasadă și/sau consulat, în cadrul căruia respectivului solicitant i se vor adresa întrebări privind scopul real al vizitei sau intenția sa de întoarcere în țara de origine. În astfel de cazuri individuale, solicitantul de viză poate furniza documente suplimentare sau funcționarul consular poate să îi solicite, în mod excepțional, să prezinte astfel de documente. Cu toate acestea, practica respectivă nu trebuie să fie sistematică și va fi monitorizată îndeaproape de Comitetul mixt.

În principiu, versiunea originală a documentului prevăzut la articolul 4 alineatul (1) din acord este prezentată împreună cu cererea de viză. Cu toate acestea, consulatul poate începe prelucrarea cererii de viză pe baza unor copii ale documentelor. Totuși, consulatul poate solicita documentul original în cazul în care se depune pentru prima dată o cerere de viză, precum și în cazuri individuale în care există îndoieli.

Pentru categoriile de persoane care nu sunt menționate la articolul 4 din acord (cum ar fi turiștii), se aplică în continuare normele generale privind documentele care fac dovada scopului călătoriei. Același lucru este valabil și pentru documentele referitoare la consimțământul părinților pentru călătoria copiilor cu vârsta sub 18 ani.

Normele Schengen și dreptul intern se aplică în cazul aspectelor care nu sunt reglementate de acord, cum ar fi recunoașterea documentelor de călătorie și garanțiile privind întoarcerea în țara de origine și privind existența unor mijloace de subzistență suficiente.

Articolul 4 alineatul (1) din acord prevede:

„(1)   În ceea ce privește următoarele categorii de cetățeni ai Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan, documentele enumerate mai jos sunt suficiente pentru a justifica scopul călătoriei pe teritoriul celeilalte părți:

| (a) | pentru rudele apropiate – soți (soții), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici și nepoți – care vizitează cetățeni ai Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau cetățeni ai Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia:






  — | o cerere scrisă din partea gazdei;” |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru rudele apropiate – soți (soții), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici și nepoți – care vizitează cetățeni ai Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau cetățeni ai Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia:

—

o cerere scrisă din partea gazdei;”

Autenticitatea semnăturii persoanei care face invitația trebuie să fie confirmată de autoritatea competentă în conformitate cu legislația națională a țării de reședință. Invitația de participare ar trebui validată de autoritățile competente.

Această dispoziție se aplică și rudelor personalului misiunilor diplomatice și al consulatelor care călătoresc pentru a efectua o vizită de familie de până la 90 de zile pe teritoriul statelor membre sau al Republicii Azerbaidjan, însă nu este necesar să se facă dovada șederii legale și a legăturii de familie.

| „(b) | fără a aduce atingere articolului 10, pentru membrii delegațiilor oficiale, inclusiv membrii permanenți ai acestor delegații care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb oficiale, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre:






  — | o scrisoare din partea unei autorități competente a unuia dintre statele membre sau a Republicii Azerbaidjan sau din partea unei instituții a Uniunii Europene, care să confirme că solicitantul este un membru al delegației sale sau, respectiv, un membru permanent al delegației sale, care călătorește pe teritoriul celeilalte părți cu scopul de a participa la evenimentele menționate anterior, însoțită de o copie a invitației oficiale;” |
| --- | --- | --- |

„(b)

—

o scrisoare din partea unei autorități competente a unuia dintre statele membre sau a Republicii Azerbaidjan sau din partea unei instituții a Uniunii Europene, care să confirme că solicitantul este un membru al delegației sale sau, respectiv, un membru permanent al delegației sale, care călătorește pe teritoriul celeilalte părți cu scopul de a participa la evenimentele menționate anterior, însoțită de o copie a invitației oficiale;”

Numele solicitantului de viză trebuie să fie indicat în scrisoarea emisă de autoritatea competentă care confirmă că persoana respectivă face parte din delegația care călătorește pe teritoriul celeilalte părți în scopul participării la reuniunea oficială. Numele solicitantului de viză nu trebuie să fie indicat în mod obligatoriu în invitația oficială de participare la reuniune, deși aceasta s-ar impune atunci când invitația oficială se adresează în mod specific unei anumite persoane.

Respectiva prevedere se aplică membrilor delegațiilor oficiale, indiferent de tipul de pașaport (de serviciu sau obișnuit) pe care îl dețin.

| „(c) | pentru oamenii de afaceri și reprezentanții organizațiilor de afaceri:






  — | o cerere scrisă din partea persoanei juridice-gazdă, a societății-gazdă, a organizației-gazdă, a biroului sau a filialei unei astfel de persoane juridice sau societăți, din partea autorităților naționale sau locale ale Republicii Azerbaidjan sau ale statelor membre sau a comitetelor de organizare a târgurilor și a expozițiilor industriale, a conferințelor și simpozioanelor desfășurate pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre, aprobată de autoritățile competente în conformitate cu legislația națională;”. |
| --- | --- | --- |

„(c)

—

o cerere scrisă din partea persoanei juridice-gazdă, a societății-gazdă, a organizației-gazdă, a biroului sau a filialei unei astfel de persoane juridice sau societăți, din partea autorităților naționale sau locale ale Republicii Azerbaidjan sau ale statelor membre sau a comitetelor de organizare a târgurilor și a expozițiilor industriale, a conferințelor și simpozioanelor desfășurate pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre, aprobată de autoritățile competente în conformitate cu legislația națională;”.

În plus, registrul național al comerțului va emite un document care să confirme existența organizațiilor de afaceri.

| „(d) | pentru conducătorii auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri între teritoriile Republicii Azerbaidjan și cele ale statelor membre, cu vehicule înmatriculate în statele membre sau în Republica Azerbaidjan:






  — | o cerere scrisă din partea societății sau a asociației (uniunii) naționale a transportatorilor din Republica Azerbaidjan sau din partea asociațiilor naționale ale transportatorilor din statele membre care prestează servicii de transport rutier internațional, în care să se precizeze scopul, itinerarul, durata și frecvența călătoriilor;”. |
| --- | --- | --- |

„(d)

—

o cerere scrisă din partea societății sau a asociației (uniunii) naționale a transportatorilor din Republica Azerbaidjan sau din partea asociațiilor naționale ale transportatorilor din statele membre care prestează servicii de transport rutier internațional, în care să se precizeze scopul, itinerarul, durata și frecvența călătoriilor;”.

Asociația competentă să emită cererea scrisă este asociația națională din țara de origine a conducătorului auto. De asemenea, sucursalele regionale sau alte sucursale ale asociațiilor naționale ale statelor membre pot emite cererile scrise.

| „(e) | pentru elevii, studenții instituțiilor universitare și postuniversitare și profesorii însoțitori care efectuează călătorii de studii sau formare profesională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități educaționale conexe:






  — | o cerere scrisă sau o adeverință de înscriere din partea universității, academiei, institutului, colegiului sau școlii-gazdă sau legitimații de student sau certificate pentru cursurile care vor fi urmate;”. |
| --- | --- | --- |

„(e)

—

o cerere scrisă sau o adeverință de înscriere din partea universității, academiei, institutului, colegiului sau școlii-gazdă sau legitimații de student sau certificate pentru cursurile care vor fi urmate;”.

Carnetul de student se acceptă ca document justificativ pentru scopul călătoriei doar dacă este emis de universitatea, colegiul sau școala-gazdă în care urmează să se desfășoare studiile sau formarea educațională.

| „(f) | pentru persoanele care participă la activități științifice, academice, culturale sau artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte programe de schimb:






  — | o cerere scrisă din partea organizației-gazdă privind participarea la aceste activități; |
| --- | --- | --- |

„(f)

pentru persoanele care participă la activități științifice, academice, culturale sau artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte programe de schimb:

—

o cerere scrisă din partea organizației-gazdă privind participarea la aceste activități;

| (g) | pentru jurnaliști și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional:






  — | un certificat sau un alt document eliberat de o organizație profesională sau de angajatorul solicitantului, din care să reiasă faptul că persoana în cauză este un jurnalist calificat și în care să se indice că scopul călătoriei este desfășurarea unei activități de natură jurnalistică sau din care să reiasă faptul că persoana în cauză este membru al personalului tehnic care îl însoțește pe jurnalist în scop profesional;” |
| --- | --- | --- |

(g)

pentru jurnaliști și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional:

—

un certificat sau un alt document eliberat de o organizație profesională sau de angajatorul solicitantului, din care să reiasă faptul că persoana în cauză este un jurnalist calificat și în care să se indice că scopul călătoriei este desfășurarea unei activități de natură jurnalistică sau din care să reiasă faptul că persoana în cauză este membru al personalului tehnic care îl însoțește pe jurnalist în scop profesional;”

Această categorie nu include jurnaliștii independenți și asistenții acestora.

Trebuie să se prezinte certificatul sau documentul eliberat de o organizație profesională de jurnalism sau de angajatorul solicitantului de viză care să ateste faptul că solicitantul de viză este un jurnalist calificat sau că îl însoțește pe jurnalist în scop profesional și din care să reiasă că scopul călătoriei este de a desfășura o activitate jurnalistică sau de a furniza asistență în vederea desfășurării unei astfel de activități.

| „(h) | pentru participanții la evenimente sportive internaționale și persoanele care îi însoțesc în scop profesional:






  — | o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, a autorităților competente, a federațiilor sportive naționale ale statelor membre sau ale Republicii Azerbaidjan sau a comitetului olimpic național al Republicii Azerbaidjan sau a comitetelor olimpice naționale ale statelor membre;” |
| --- | --- | --- |

„(h)

—

o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, a autorităților competente, a federațiilor sportive naționale ale statelor membre sau ale Republicii Azerbaidjan sau a comitetului olimpic național al Republicii Azerbaidjan sau a comitetelor olimpice naționale ale statelor membre;”

Lista persoanelor însoțitoare în cazul evenimentelor sportive internaționale se va limita la persoanele care însoțesc sportivul/sportiva în scop profesional: antrenori, maseuri, manageri, personal medical și șeful clubului sportiv. Astfel, suporterii nu sunt considerați drept persoane însoțitoare.

| „(i) | pentru participanții la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite:






  — | o cerere scrisă din partea șefilor administrației/primarilor acestor orașe;” |
| --- | --- | --- |

„(i)

—

o cerere scrisă din partea șefilor administrației/primarilor acestor orașe;”

Șefii administrației/primarii orașelor sau ai altor localități care au competența de a elibera cererea scrisă sunt șefii administrației/primarii orașelor sau ai localităților în care urmează să se desfășoare activitatea programului de înfrățire. Respectiva categorie include doar programele oficiale de înfrățire.

| „(j) | pentru persoanele care călătoresc în scopuri medicale și persoanele care trebuie să le însoțească:






  — | un document oficial din partea instituției medicale, care să confirme necesitatea îngrijirii medicale în această instituție, necesitatea de a fi însoțite și dovada mijloacelor financiare suficiente pentru achitarea tratamentului medical;” |
| --- | --- | --- |

„(j)

—

un document oficial din partea instituției medicale, care să confirme necesitatea îngrijirii medicale în această instituție, necesitatea de a fi însoțite și dovada mijloacelor financiare suficiente pentru achitarea tratamentului medical;”

Este obligatoriu a fi prezentat un document emis de instituția medicală, care confirmă cele trei puncte (necesitatea îngrijirii medicale în respectiva instituție, necesitatea ca persoana să fie însoțită și dovada mijloacelor financiare suficiente pentru achitarea tratamentului medical, de exemplu dovada plății în avans).

| „(k) | pentru membrii profesiilor liberale care participă la expoziții, conferințe, simpozioane, seminare internaționale sau la alte evenimente similare organizate pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre:






  — | o cerere scrisă din partea organizației-gazdă care să confirme că persoana în cauză participă la eveniment; |
| --- | --- | --- |

„(k)

pentru membrii profesiilor liberale care participă la expoziții, conferințe, simpozioane, seminare internaționale sau la alte evenimente similare organizate pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre:

—

o cerere scrisă din partea organizației-gazdă care să confirme că persoana în cauză participă la eveniment;

| (l) | pentru reprezentanții organizațiilor societății civile atunci când efectuează călătorii în scopul formării educaționale sau în scopul participării la seminare și conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb:






  — | o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, o confirmare că persoana respectivă reprezintă organizația societății civile și certificatul privind constituirea unei astfel de organizații de la registrul competent, eliberat de o autoritate de stat, în conformitate cu legislația națională;” |
| --- | --- | --- |

(l)

pentru reprezentanții organizațiilor societății civile atunci când efectuează călătorii în scopul formării educaționale sau în scopul participării la seminare și conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb:

—

o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, o confirmare că persoana respectivă reprezintă organizația societății civile și certificatul privind constituirea unei astfel de organizații de la registrul competent, eliberat de o autoritate de stat, în conformitate cu legislația națională;”

Trebuie să se prezinte un document din partea unei organizații a societății civile care să confirme că solicitantul de viză reprezintă organizația în cauză.

Membrii simpli ai organizațiilor societății civile nu fac obiectul acordului.

| „(m) | pentru rudele care participă la ceremonii funerare:






  — | un document oficial care să confirme decesul, precum și legătura de rudenie sau de alt tip dintre solicitant și decedat; |
| --- | --- | --- |

„(m)

pentru rudele care participă la ceremonii funerare:

—

un document oficial care să confirme decesul, precum și legătura de rudenie sau de alt tip dintre solicitant și decedat;

| (n) | pentru vizitarea cimitirelor civile și militare:






  — | un document oficial care să confirme existența și conservarea mormântului, precum și legătura de rudenie sau alt tip de legătură dintre solicitant și decedat.” |
| --- | --- | --- |

(n)

pentru vizitarea cimitirelor civile și militare:

—

un document oficial care să confirme existența și conservarea mormântului, precum și legătura de rudenie sau alt tip de legătură dintre solicitant și decedat.”

Acordul nu specifică dacă documentul oficial menționat mai sus ar trebui să fie eliberat de autoritățile din țara în care este situat cimitirul sau de autoritățile din țara în care persoana care dorește să viziteze cimitirul își are reședința. Ar trebui să se accepte posibilitatea ca autoritățile competente din oricare dintre țări să poată elibera un astfel de document oficial.

Trebuie să se prezinte documentul oficial menționat mai sus, care să confirme existența și conservarea mormântului, precum și legătura de rudenie sau de alt tip dintre solicitantul de viză și decedat.

Acordul nu instituie noi norme în materie de răspundere pentru persoanele fizice sau juridice care emit cererile scrise. În cazul emiterii unor cereri false, se va aplica dreptul Uniunii și/sau dreptul intern.

2.2.2.   Eliberarea vizelor cu intrări multiple

În cazul în care solicitantul de viză trebuie să călătorească în mod frecvent în statele membre sau în Republica Azerbaidjan, se pot elibera vize de scurtă ședere pentru mai multe vizite, cu condiția ca durata totală a respectivelor vizite să nu depășească 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.

Articolul 5 din acord prevede:

„(1)   Misiunile diplomatice și posturile consulare ale statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan eliberează vize cu intrări multiple cu un termen de valabilitate de 5 ani pentru următoarele categorii de cetățeni:

| (a) | soții/soțiile, copiii (inclusiv copiii adoptați), care nu au împlinit vârsta de 21 de ani sau care sunt în îngrijire, și părinții (inclusiv tutorii) care vizitează cetățeni ai Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau cetățeni ai Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia; |
| --- | --- |

(a)

soții/soțiile, copiii (inclusiv copiii adoptați), care nu au împlinit vârsta de 21 de ani sau care sunt în îngrijire, și părinții (inclusiv tutorii) care vizitează cetățeni ai Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau cetățeni ai Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia;

| (b) | membrii permanenți ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, vor participa în mod periodic la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre. |
| --- | --- |

(b)

membrii permanenți ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, vor participa în mod periodic la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre.

Prin derogare de la prima teză, atunci când necesitatea sau intenția de a călători în mod frecvent sau regulat este vădit limitată la o perioadă mai scurtă, termenul de valabilitate al vizei cu intrări multiple este limitat la perioada respectivă, în special atunci când:

| — | în cazul persoanelor menționate la litera (a), perioada de valabilitate a autorizației de ședere legală a cetățenilor Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul unuia dintre statele membre sau a cetățenilor Uniunii aflați în situație de ședere legală în Republica Azerbaidjan; și |
| --- | --- |

—

în cazul persoanelor menționate la litera (a), perioada de valabilitate a autorizației de ședere legală a cetățenilor Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul unuia dintre statele membre sau a cetățenilor Uniunii aflați în situație de ședere legală în Republica Azerbaidjan; și

| — | în cazul persoanelor menționate la litera (b), durata statutului de membru permanent al unei delegații oficiale |
| --- | --- |

—

în cazul persoanelor menționate la litera (b), durata statutului de membru permanent al unei delegații oficiale

nu depășește cinci ani.”

Ținând seama de statutul profesional al respectivelor categorii de persoane sau de legătura de rudenie cu un cetățean al Republicii Azerbaidjan care are dreptul de ședere legală pe teritoriul statelor membre, cu un cetățean al Uniunii care are dreptul de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau cu un cetățean al Uniunii care își are reședința într-un stat membru al cărui resortisant este, se justifică acordarea unei vize cu intrări multiple cu un termen de valabilitate de cinci ani sau cu valabilitate limitată la durata mandatului sau la durata șederii legale în cazul în care acestea nu depășesc cinci ani.

Persoanele care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (a) din acord trebuie să facă dovada șederii legale a gazdei.

În ceea ce privește persoanele care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (b) din acord, acestea ar trebui să furnizeze un document care să ateste statutul lor profesional și durata mandatului lor.

Această dispoziție nu se aplică persoanelor care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (b) din acord dacă sunt exonerate, în temeiul acordului, de obligația de a deține viză, și anume dacă sunt titulari de pașapoarte diplomatice.

În cazurile în care necesitatea sau intenția de a călători în mod frecvent sau regulat este vădit limitată la o perioadă mai scurtă, valabilitatea vizei cu intrări multiple se va limita la acea perioadă.

„(2)   Misiunile diplomatice și posturile consulare ale statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan eliberează vize cu intrări multiple cu un termen de valabilitate de un an pentru următoarele categorii de cetățeni, cu condiția ca pe parcursul anului precedent aceștia să fi obținut cel puțin o viză și să o fi utilizat în conformitate cu legislația statului vizitat privind intrarea și șederea:

| (a) | studenții instituțiilor universitare și postuniversitare care efectuează în mod regulat călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb; |
| --- | --- |

(a)

studenții instituțiilor universitare și postuniversitare care efectuează în mod regulat călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb;

| (b) | jurnaliștii și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional; |
| --- | --- |

(b)

jurnaliștii și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional;

| (c) | participanții la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite; |
| --- | --- |

(c)

participanții la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite;

| (d) | conducătorii auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri între teritoriile Republicii Azerbaidjan și cele ale statelor membre, cu vehicule înmatriculate în statele membre sau în Republica Azerbaidjan; |
| --- | --- |

(d)

conducătorii auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri între teritoriile Republicii Azerbaidjan și cele ale statelor membre, cu vehicule înmatriculate în statele membre sau în Republica Azerbaidjan;

| (e) | persoanele care trebuie să călătorească în mod periodic în scopuri medicale și persoanele care trebuie să le însoțească; |
| --- | --- |

(e)

persoanele care trebuie să călătorească în mod periodic în scopuri medicale și persoanele care trebuie să le însoțească;

| (f) | membrii profesiilor liberale care participă la expoziții internaționale, conferințe, simpozioane, seminarii sau alte evenimente similare, care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre; |
| --- | --- |

(f)

membrii profesiilor liberale care participă la expoziții internaționale, conferințe, simpozioane, seminarii sau alte evenimente similare, care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre;

| (g) | reprezentanții organizațiilor societății civile care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb; |
| --- | --- |

(g)

reprezentanții organizațiilor societății civile care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb;

| (h) | persoanele care participă la activități științifice, culturale și artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte tipuri de programe de schimb, care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre; |
| --- | --- |

(h)

persoanele care participă la activități științifice, culturale și artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte tipuri de programe de schimb, care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre;

| (i) | participanții la evenimente sportive internaționale și persoanele care îi însoțesc în scop profesional; |
| --- | --- |

(i)

participanții la evenimente sportive internaționale și persoanele care îi însoțesc în scop profesional;

| (j) | membrii delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, participă în mod periodic la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre; |
| --- | --- |

(j)

membrii delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, participă în mod periodic la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre;

| (k) | oamenii de afaceri și reprezentanții organizațiilor de afaceri care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre. |
| --- | --- |

(k)

oamenii de afaceri și reprezentanții organizațiilor de afaceri care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre.

Prin derogare de la prima teză, atunci când necesitatea sau intenția de a călători în mod frecvent sau periodic este vădit limitată la o perioadă mai scurtă, termenul de valabilitate al vizei cu intrări multiple este limitat la perioada respectivă.”

În principiu, vize cu intrări multiple cu durată de valabilitate de un an se eliberează categoriilor de solicitanți de viză menționate mai sus dacă solicitantul de viză a obținut în anul precedent (12 luni) cel puțin o viză și a utilizat-o în conformitate cu legislația privind intrarea și șederea pe teritoriul (teritoriile) statului (statelor) vizitat(e) (de exemplu, persoana nu a depășit perioada legală de ședere) și dacă există motive pentru a solicita o viză cu intrări multiple.

În cazurile în care nu se justifică eliberarea unei vize valabile timp de un an, de exemplu, dacă programul de schimb durează mai puțin de un an sau dacă persoana nu trebuie să călătorească pentru un an complet, durata de valabilitate a vizei va fi mai mică de un an, cu condiția ca celelalte cerințe pentru eliberarea vizei să fie îndeplinite.

„(3)   Misiunile diplomatice și posturile consulare ale statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan eliberează vize cu intrări multiple cu un termen de valabilitate de cel puțin 2 ani și de cel mult 5 ani pentru categoriile de persoane menționate la alineatul (2) din prezentul articol, cu condiția ca în ultimii 2 ani acestea să fi utilizat vizele cu intrări multiple de un an în conformitate cu legislația statului vizitat privind intrarea și șederea, cu excepția cazului în care necesitatea sau intenția de a călători în mod frecvent sau periodic este vădit limitată la o perioadă mai scurtă, situație în care termenul de valabilitate al vizei cu intrări multiple este limitat la perioada respectivă.

(4)   Perioada totală de ședere pe teritoriul statelor membre sau al Republicii Azerbaidjan a persoanelor menționate la alineatele (1)-(3) din prezentul articol nu depășește 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.”

Categoriilor de solicitanți de viză menționate la articolul 5 alineatul (2) din acord li se vor elibera vize cu intrări multiple cu durata de valabilitate de minimum doi ani și maximum cinci ani, cu condiția ca în precedenții doi ani (24 de luni) acești solicitanți să fi utilizat cele două vize cu intrări multiple valabile un an în conformitate cu legislația statului (statelor) vizitat(e) privind intrarea și șederea pe teritoriul/teritoriile respectiv(e) și ca motivele pentru solicitarea vizei cu intrări multiple să fie în continuare valabile. Trebuie remarcat faptul că o viză cu cu durata de valabilitate de minimum doi ani și maximum cinci ani se eliberează numai dacă solicitantului de viză i s-au eliberat două vize cu durata de valabilitate de minimum un an în cursul celor doi ani (24 de luni) precedenți și dacă solicitantul respectiv a utilizat respectivele vize în conformitate cu legislația privind intrarea și șederea pe teritoriul (teritoriile) statului (statelor) vizitat(e) respectiv(e). Misiunile diplomatice și oficiile consulare vor decide, pe baza evaluării fiecărei cereri de viză, perioada de valabilitate a respectivelor vize, și anume de la doi la cinci ani.

Nu există nicio obligație de a elibera o viză cu intrări multiple dacă solicitantul de viză nu a utilizat o viză eliberată anterior.

2.2.3.   Titularii pașapoartelor diplomatice

Articolul 10 din acord prevede:

„(1)   Cetățenii Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan care sunt titulari de pașapoarte diplomatice valabile pot intra, ieși și tranzita teritoriile Republicii Azerbaidjan sau ale statelor membre fără viză.

(2)   Persoanele menționate la alineatul (1) au drept de ședere pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau pe teritoriile statelor membre pentru o perioadă de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.”

Procedurile de trimitere la post a diplomaților în statele membre nu sunt reglementate de acord. Se aplică procedura de acreditare obișnuită.

III.   COOPERAREA ÎN MATERIE DE DOCUMENTE DE CĂLĂTORIE

Într-o declarație comună anexată la acord, părțile convin că impactul nivelului de securitate al respectivelor documente de călătorie asupra funcționării acordului ar trebui să fie evaluat de Comitetul mixt. În acest scop, părțile au căzut de acord să se informeze reciproc, cu regularitate, cu privire la măsurile luate pentru a se evita proliferarea documentelor de călătorie, pentru a se dezvolta aspectele tehnice ale securității documentelor de călătorie, precum și cele referitoare la procesul de personalizare a eliberării documentelor de călătorie.

IV.   STATISTICI

Pentru a permite Comitetului mixt să monitorizeze în mod eficace aplicarea acordului, misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre transmit semestrial statistici Comisiei. În măsura în care este posibil, respectivele statistici trebuie să cuprindă, sub formă de defalcare lunară:

| — | numărul de refuzuri de eliberare a vizei; |
| --- | --- |

—

numărul de refuzuri de eliberare a vizei;

| — | numărul de vize cu intrări multiple eliberate; |
| --- | --- |

—

numărul de vize cu intrări multiple eliberate;

| — | durata de valabilitate a vizelor cu intrări multiple eliberate; |
| --- | --- |

—

durata de valabilitate a vizelor cu intrări multiple eliberate;

| — | numărul de vize eliberate fără taxe. |
| --- | --- |

—

numărul de vize eliberate fără taxe.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO UE L 81, 21.3.2001, p. 1).

1

(2)  
  JO UE L 239, 22.9.2000, p. 19.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO UE L 243, 15.9.2009, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

4

(5)  Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan a fost adoptat la 2 iulie 2013 prin Legea nr. 713-IVQ a Republicii Azerbaidjan și a intrat în vigoare la 1 august 2013.

5

(6)  Decizia nr. 565/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de introducere a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Croația, Cipru și România a anumitor documente ca fiind echivalente cu vizele naționale ale acestora pentru tranzitul sau șederea preconizată pe teritoriile lor pentru o perioadă care nu depășește 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile și de abrogare a Deciziilor nr. 895/2006/CE și nr. 582/2008/CE (JO L 157, 27.5.2014, p. 23). În absența unor relații diplomatice, Cipru îi scutește în prezent pe titularii de pașapoarte emise în Azerbaidjan (cu excepția titularilor de pașapoarte diplomatice) de aplicarea dispozițiilor Deciziei nr. 565/2014/UE.

6

(7)  Exceptare de la obligativitatea vizelor în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001.

7

(8)  Recomandarea 2005/761/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 de facilitare a eliberării de către statele membre de vize uniforme de scurtă ședere pentru cercetătorii din țări terțe care călătoresc în cadrul Comunității în scopul desfășurării cercetării științifice(JO UE L 289, 3.11.2005, p. 23).

8

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/39

---

DECIZIA (UE) 2018/312 A CONSILIULUI

din 27 februarie 2018

de numire a unui membru, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere propunerea guvernului spaniol,

întrucât:

| (1) | La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. |
| --- | --- |

(1)

La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020.

| (2) | Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Iñigo de la SERNA HERNÁIZ, |
| --- | --- |

(2)

Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Iñigo de la SERNA HERNÁIZ,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Este numită în calitatea de membru în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:

| — | Doamna Concepción GAMARRA RUIZ-CLAVIJO, Alcaldesa de Logroño. |
| --- | --- |

—

Doamna Concepción GAMARRA RUIZ-CLAVIJO, Alcaldesa de Logroño.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 27 februarie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

E. ZAHARIEVA

---

(1)  Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).

1

(2)  Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).

2

(3)  Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).

3

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/40

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/313 A COMISIEI

din 28 februarie 2018

de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește lista punctelor de control la frontieră și unitățile veterinare în Traces

[notificată cu numărul C(2018) 1149]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 20 alineatele (1) și (3),

având în vedere Directiva 91/496/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor sanitar-veterinare ale animalelor provenite din țări terțe introduse în Comunitate și de modificare a Directivelor 89/662/CEE, 90/425/CEE și 90/675/CEE (2), în special articolul 6 alineatul (4) paragraful al doilea teza a doua și articolul 6 alineatul (5),

având în vedere Directiva 97/78/CE a Consiliului din 18 decembrie 1997 de stabilire a principiilor de bază ale organizării controalelor veterinare pentru produsele care provin din țări terțe și sunt introduse în Comunitate (3), în special articolul 6 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Decizia 2009/821/CE a Comisiei (4) stabilește o listă cu punctele de control la frontieră autorizate în conformitate cu Directivele 91/496/CEE și 97/78/CE. Lista respectivă figurează în anexa I la decizia menționată anterior. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2009/821/CE a Comisiei (4) stabilește o listă cu punctele de control la frontieră autorizate în conformitate cu Directivele 91/496/CEE și 97/78/CE. Lista respectivă figurează în anexa I la decizia menționată anterior.

| (2) | Belgia a informat Comisia că autorizarea centrelor de control Avia Partner și WFS la aeroportul Bruxelles-Zaventem ar trebui să fie limitată la produse aflate la anumite temperaturi controlate. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Belgia a informat Comisia că autorizarea centrelor de control Avia Partner și WFS la aeroportul Bruxelles-Zaventem ar trebui să fie limitată la produse aflate la anumite temperaturi controlate. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință.

| (3) | În urma propunerii înaintate de Danemarca, autorizarea punctului de control la frontieră din portul din Copenhaga ar trebui limitată numai la produse ambalate. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

În urma propunerii înaintate de Danemarca, autorizarea punctului de control la frontieră din portul din Copenhaga ar trebui limitată numai la produse ambalate. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință.

| (4) | Germania a informat Comisia că a retras autorizația punctului de control la frontieră din aeroportul Hannover-Langenhagen în ceea ce privește produsele. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Germania a informat Comisia că a retras autorizația punctului de control la frontieră din aeroportul Hannover-Langenhagen în ceea ce privește produsele. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Irlanda a informat Comisia că a retras autorizația punctului de control la frontieră din aeroportul Shannon în ceea ce privește ungulatele vii. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Irlanda a informat Comisia că a retras autorizația punctului de control la frontieră din aeroportul Shannon în ceea ce privește ungulatele vii. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință.

| (6) | Spania a informat Comisia că a suspendat autorizația punctului de control la frontieră din aeroportul Alicante în ceea ce privește animalele vii și produsele care nu sunt destinate consumului uman. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Spania a informat Comisia că a suspendat autorizația punctului de control la frontieră din aeroportul Alicante în ceea ce privește animalele vii și produsele care nu sunt destinate consumului uman. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | În urma propunerii Spaniei, ar trebui adăugată aprobarea noului centru de control Alaire de la punctul de control la frontieră din aeroportul din Madrid și ar trebui reinstituită aprobarea centrului de control Frigalsa de la punctul de control la frontieră din portul Vigo. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(7)

În urma propunerii Spaniei, ar trebui adăugată aprobarea noului centru de control Alaire de la punctul de control la frontieră din aeroportul din Madrid și ar trebui reinstituită aprobarea centrului de control Frigalsa de la punctul de control la frontieră din portul Vigo. Prin urmare, anexa I la Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință.

| (8) | Anexa II la Decizia 2009/821/CE conține lista unităților centrale, regionale și locale din sistemul veterinar computerizat integrat (Traces). |
| --- | --- |

(8)

Anexa II la Decizia 2009/821/CE conține lista unităților centrale, regionale și locale din sistemul veterinar computerizat integrat (Traces).

| (9) | În urma informațiilor primite din partea Croației, ar trebui aduse anumite modificări listei conținând unitățile locale din TRACES pentru acest stat membru. Prin urmare, Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

În urma informațiilor primite din partea Croației, ar trebui aduse anumite modificări listei conținând unitățile locale din TRACES pentru acest stat membru. Prin urmare, Decizia 2009/821/CE ar trebui modificată în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexele I și II la Decizia 2009/821/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 28 februarie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

1

(2)  
  JO L 268, 24.9.1991, p. 56.

2

(3)  
  JO L 24, 30.1.1998, p. 9.

3

(4)  Decizia 2009/821/CE a Comisiei din 28 septembrie 2009 de stabilire a unei liste de puncte de control la frontieră, de fixare a anumitor reguli privind controalele efectuate de către experții veterinari ai Comisiei și de determinare a unităților veterinare în cadrul sistemului Traces (JO L 296, 12.11.2009, p. 1).

4

---

ANEXĂ

Anexele I și II la Decizia 2009/821/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | în partea privind Belgia, rubrica pentru aeroportul Bruxelles-Zaventem se înlocuiește cu următorul text:










  „Brussel-Zaventem
  Bruxelles-Zaventem | BE BRU 4 | A | Flight Care 2 | NHC(2) | U, E, O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avia Partner | HC-T(2) | |
| WFS | HC-T(CH)(2) | |
| Swiss Port | HC(2)”; | |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

în partea privind Belgia, rubrica pentru aeroportul Bruxelles-Zaventem se înlocuiește cu următorul text:

„Brussel-Zaventem

Bruxelles-Zaventem

BE BRU 4

A

Flight Care 2

NHC(2)

U, E, O

Avia Partner

HC-T(2)

WFS

HC-T(CH)(2)

Swiss Port

HC(2)”;

| (b) | în partea privind Danemarca, rubrica pentru portul din Copenhaga se înlocuiește cu următorul text:










  „København | DK CPH 1 | P | | HC(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

în partea privind Danemarca, rubrica pentru portul din Copenhaga se înlocuiește cu următorul text:

„København

DK CPH 1

P

HC(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)”;

| (c) | în partea privind Germania, rubrica pentru aeroportul Hannover-Langenhagen se înlocuiește cu următorul text:










  „Hannover-Langenhagen | DE HAJ 4 | A | | | O(10)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

în partea privind Germania, rubrica pentru aeroportul Hannover-Langenhagen se înlocuiește cu următorul text:

„Hannover-Langenhagen

DE HAJ 4

A

O(10)”;

| (d) | în partea referitoare la Irlanda, rubrica pentru aeroportul Shannon se înlocuiește cu următorul text:










  „Shannon | IE SNN 4 | A | | HC(2), NHC(2) | E”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

în partea referitoare la Irlanda, rubrica pentru aeroportul Shannon se înlocuiește cu următorul text:

„Shannon

IE SNN 4

A

HC(2), NHC(2)

E”;

| (e) | partea privind Spania se modifică după cum urmează:






  (i) | rubrica pentru aeroportul Alicante se înlocuiește cu următorul text:










  „Alicante | ES ALC 4 | A | | HC(2), NHC(2) (*) | O(10) (*)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

partea privind Spania se modifică după cum urmează:

(i)

rubrica pentru aeroportul Alicante se înlocuiește cu următorul text:

„Alicante

ES ALC 4

A

HC(2), NHC(2) (*)

O(10) (*)”;

| (ii) | rubrica pentru aeroportul din Madrid se înlocuiește cu următorul text:










  „Madrid | ES MAD 4 | A | Iberia | HC-T(FR)(2) (*), HC-NT(2) (*), NHC(2) | U, E, O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Swissport | HC(2), NHC(2) | O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| WFS: World Wide Flight Services | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT | O |
| Alaire | HC-T(2)”; | |

(ii)

rubrica pentru aeroportul din Madrid se înlocuiește cu următorul text:

„Madrid

ES MAD 4

A

Iberia

HC-T(FR)(2) (*), HC-NT(2) (*), NHC(2)

U, E, O

Swissport

HC(2), NHC(2)

O

PER4

HC-T(CH)(2)

WFS: World Wide Flight Services

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT

O

Alaire

HC-T(2)”;

| (iii) | rubrica pentru portul din Vigo se înlocuiește cu următorul text:










  „Vigo | ES VGO 1 | P | T.C. Guixar | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Frioya | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Fandicosta (*) | HC-T(FR)(2)(3) (*) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3)”. | |

(iii)

rubrica pentru portul din Vigo se înlocuiește cu următorul text:

„Vigo

ES VGO 1

P

T.C. Guixar

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Frioya

HC-T(FR)(2)(3)

Frigalsa

HC-T(FR)(3)

Pescanova

HC-T(FR)(2)(3)

Fandicosta (*)

HC-T(FR)(2)(3) (*)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)”.

| 2. | În anexa II, în partea privind Croația, rubricile se înlocuiesc cu următorul text:






  „HR00001 | BJELOVAR |
| --- | --- | --- |
| HR00007 | GRAD ZAGREB |
| HR00002 | VUKOVAR |
| HR00003 | PULA |
| HR00009 | ŠIBENIK |
| HR00008 | SLAVONSKI BROD |
| HR00004 | SPLIT |
| HR00005 | VARAŽDIN |
| HR00006 | ZAGREB |
| HR00010 | KARLOVAC |
| HR00011 | SISAK |
| HR00012 | VIROVITICA”. |

2.

În anexa II, în partea privind Croația, rubricile se înlocuiesc cu următorul text:

„HR00001

BJELOVAR

HR00007

GRAD ZAGREB

HR00002

VUKOVAR

HR00003

PULA

HR00009

ŠIBENIK

HR00008

SLAVONSKI BROD

HR00004

SPLIT

HR00005

VARAŽDIN

HR00006

ZAGREB

HR00010

KARLOVAC

HR00011

SISAK

HR00012

VIROVITICA”.

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/44

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/314 A COMISIEI

din 1 martie 2018

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre

[notificată cu numărul C(2018) 1401]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4).

| (2) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, faptul că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, faptul că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare.

| (3) | De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluția situației epidemiologice a gripei aviare în Uniune. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole. |
| --- | --- |

(3)

De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluția situației epidemiologice a gripei aviare în Uniune. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole.

| (4) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost, de asemenea, modificată ulterior prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care trebuie să se aplice în zonele respective. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește în prezent și norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a modificat, de asemenea, articolul 5 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 în sensul de a prelungi perioada de aplicare a actului respectiv până la 31 mai 2018. |
| --- | --- |

(4)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost, de asemenea, modificată ulterior prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care trebuie să se aplice în zonele respective. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește în prezent și norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a modificat, de asemenea, articolul 5 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 în sensul de a prelungi perioada de aplicare a actului respectiv până la 31 mai 2018.

| (5) | În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(5)

În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (6) | Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2412 a Comisiei (7), ca urmare a notificării de către Țările de Jos și Italia a unor noi focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în statele membre respective. Respectivele state membre au notificat Comisiei și faptul că au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a izbucnirii respectivelor focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(6)

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2412 a Comisiei (7), ca urmare a notificării de către Țările de Jos și Italia a unor noi focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în statele membre respective. Respectivele state membre au notificat Comisiei și faptul că au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a izbucnirii respectivelor focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (7) | De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2412, Țările de Jos au notificat Comisiei apariția unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N6 într-o exploatație avicolă situată în provincia Groningen din partea de nord a statului membru respectiv. Țările de Jos au notificat Comisiei și faptul că au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a respectivului focar epidemic recent, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(7)

De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2412, Țările de Jos au notificat Comisiei apariția unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N6 într-o exploatație avicolă situată în provincia Groningen din partea de nord a statului membru respectiv. Țările de Jos au notificat Comisiei și faptul că au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a respectivului focar epidemic recent, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (8) | Comisia a examinat măsurile respective în colaborare cu Țările de Jos și admite faptul că limitele zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de autoritatea competentă din statul membru respectiv se află la o distanță suficientă față de exploatația avicolă în care a fost confirmat focarul epidemic. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a examinat măsurile respective în colaborare cu Țările de Jos și admite faptul că limitele zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de autoritatea competentă din statul membru respectiv se află la o distanță suficientă față de exploatația avicolă în care a fost confirmat focarul epidemic.

| (9) | Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Țările de Jos, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în statul membru respectiv, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recente a focarului epidemic de gripă aviară înalt patogenă în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Țările de Jos, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în statul membru respectiv, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recente a focarului epidemic de gripă aviară înalt patogenă în statul membru respectiv.

| (10) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui, prin urmare, să fie actualizată pentru a se ține seama de situația epidemiologică actualizată a gripei aviare înalt patogene din Țările de Jos. În particular, în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui incluse zonele de protecție și de supraveghere din Țările de Jos care, în prezent, fac obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(10)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui, prin urmare, să fie actualizată pentru a se ține seama de situația epidemiologică actualizată a gripei aviare înalt patogene din Țările de Jos. În particular, în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui incluse zonele de protecție și de supraveghere din Țările de Jos care, în prezent, fac obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (11) | Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în sensul de a se actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Țările de Jos în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentului focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru, precum și durata restricțiilor aplicabile în zona respectivă. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în sensul de a se actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Țările de Jos în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentului focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru, precum și durata restricțiilor aplicabile în zona respectivă.

| (12) | În plus, ținând seama de confirmarea recentului focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă în Țările de Jos și de riscul continuu al apariției unor noi focare epidemice de respectiva boală în Uniune, care pot persista perioade îndelungate de timp, chiar și în timpul lunilor de vară, măsurile prevăzute în respectiva decizie de punere în aplicare ar trebui să continue să se aplice până la sfârșitul anului. Prin urmare, este adecvat să se prelungească perioada de aplicare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(12)

În plus, ținând seama de confirmarea recentului focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă în Țările de Jos și de riscul continuu al apariției unor noi focare epidemice de respectiva boală în Uniune, care pot persista perioade îndelungate de timp, chiar și în timpul lunilor de vară, măsurile prevăzute în respectiva decizie de punere în aplicare ar trebui să continue să se aplice până la sfârșitul anului. Prin urmare, este adecvat să se prelungească perioada de aplicare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 până la 31 decembrie 2018.

| (13) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință.

| (14) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 5, data „31 mai 2018” se înlocuiește cu data „31 decembrie 2018”. |
| --- | --- |

1.

La articolul 5, data „31 mai 2018” se înlocuiește cu data „31 decembrie 2018”.

| 2. | Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 1 martie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei din 9 februarie 2017 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 36, 11.2.2017, p. 62).

3

(4)  Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei din 11 aprilie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 101, 13.4.2017, p. 80).

5

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei din 10 octombrie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 261, 11.10.2017, p. 26).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2412 a Comisiei din 20 decembrie 2017 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 342, 21.12.2017, p. 29).

7

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare (EU) 2017/247 se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea A, rubrica pentru Țările de Jos se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Stat membru: Țările de Jos







  Zona care cuprinde | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| În provincia Groningen |
| — | Vanaf de kruising van Heirweg (Visvliet) en de N355, de N355 volgend in oostelijke richting tot aan de Bosscherweg. |

1.

În partea A, rubrica pentru Țările de Jos se înlocuiește cu următorul text:

„
  Stat membru: Țările de Jos

Zona care cuprinde

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

În provincia Groningen

—

Vanaf de kruising van Heirweg (Visvliet) en de N355, de N355 volgend in oostelijke richting tot aan de Bosscherweg.

| — | De Bosscherweg volgend in noordelijke richting tot aan de Westerwaarddijk. |
| --- | --- |

—

De Bosscherweg volgend in noordelijke richting tot aan de Westerwaarddijk.

| — | De Westwaarddijk volgend in oostelijke richting overgaand in de Oosterwaarddijk overgaand in zuidelijke richting tot aan de Pamaweg. |
| --- | --- |

—

De Westwaarddijk volgend in oostelijke richting overgaand in de Oosterwaarddijk overgaand in zuidelijke richting tot aan de Pamaweg.

| — | De Pamaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Heereburen. |
| --- | --- |

—

De Pamaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Heereburen.

| — | De Heereburen volgend in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Frijtumerweg. |
| --- | --- |

—

De Heereburen volgend in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Frijtumerweg.

| — | De Frijtumerweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Balmahuisterweg. |
| --- | --- |

—

De Frijtumerweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Balmahuisterweg.

| — | De Balmahuisterweg volgend in zuidelijke richting tot aan de N355. |
| --- | --- |

—

De Balmahuisterweg volgend in zuidelijke richting tot aan de N355.

| — | De N355 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Van Starkenborghkanaal ZZ. |
| --- | --- |

—

De N355 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Van Starkenborghkanaal ZZ.

| — | De Van Starkenborghkanaal ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Hoendiep Oostzijde. |
| --- | --- |

—

De Van Starkenborghkanaal ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Hoendiep Oostzijde.

| — | De Hoendiep Oostzijde volgend in zuidelijke richting tot aan de Niekerkerdiep ZZ. |
| --- | --- |

—

De Hoendiep Oostzijde volgend in zuidelijke richting tot aan de Niekerkerdiep ZZ.

| — | De Niekerkerdiep ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Millinghaweg. |
| --- | --- |

—

De Niekerkerdiep ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Millinghaweg.

| — | De Millinghaweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Fanerweg tot aan de Maarsdijk. |
| --- | --- |

—

De Millinghaweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Fanerweg tot aan de Maarsdijk.

| — | De Maarsdijk volgend in westelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de N980. |
| --- | --- |

—

De Maarsdijk volgend in westelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de N980.

| — | De N980 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de De Noord. |
| --- | --- |

—

De N980 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de De Noord.

| — | De De Noord volgend in noordelijke richting tot aan de Caspar Roblesdijk. |
| --- | --- |

—

De De Noord volgend in noordelijke richting tot aan de Caspar Roblesdijk.

| — | De Caspar Roblesdijk volgend in westelijke richting tot aan de De Wieren. |
| --- | --- |

—

De Caspar Roblesdijk volgend in westelijke richting tot aan de De Wieren.

| — | De De Wieren volgend in noordelijke richting tot aan de Abel Tasmanweg. |
| --- | --- |

—

De De Wieren volgend in noordelijke richting tot aan de Abel Tasmanweg.

| — | De Abel Tasmanweg volgend in westelijke richting tot aan de Stationsweg. |
| --- | --- |

—

De Abel Tasmanweg volgend in westelijke richting tot aan de Stationsweg.

| — | De Stationsweg volgend in noordelijke richting tot aan de Heirweg. |
| --- | --- |

—

De Stationsweg volgend in noordelijke richting tot aan de Heirweg.

| — | De Heirweg volgend in oostelijke richting tot aan de kruising met de N355. |
| --- | --- |

—

De Heirweg volgend in oostelijke richting tot aan de kruising met de N355.

29.3.2018”

| 2. | În partea B, rubrica pentru Țările de Jos se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Stat membru: Țările de Jos







  În provincia Groningen: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| În provincia Groningen |
| — | Vanaf de kruising van de Kuipersweg en de N355 (Buitenpost), de N355 volgen in oostelijke richting tot aan de Steenharts. |

2.

În partea B, rubrica pentru Țările de Jos se înlocuiește cu următorul text:

„
  Stat membru: Țările de Jos

În provincia Groningen:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

În provincia Groningen

—

Vanaf de kruising van de Kuipersweg en de N355 (Buitenpost), de N355 volgen in oostelijke richting tot aan de Steenharts.

| — | De Steenharst volgend in noordelijke richting tot aan de Zevenhuisterweg. |
| --- | --- |

—

De Steenharst volgend in noordelijke richting tot aan de Zevenhuisterweg.

| — | De Zevenhuisterweg volgend in west noordelijke richting tot aan de Hesseweg. |
| --- | --- |

—

De Zevenhuisterweg volgend in west noordelijke richting tot aan de Hesseweg.

| — | De Hesseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Brongersmaweg. |
| --- | --- |

—

De Hesseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Brongersmaweg.

| — | De Brongersmaweg volgend in noordelijke richting tot aan de Foijingaweg. |
| --- | --- |

—

De Brongersmaweg volgend in noordelijke richting tot aan de Foijingaweg.

| — | De Foijingaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Wester-Nieuwkruisland. |
| --- | --- |

—

De Foijingaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Wester-Nieuwkruisland.

| — | De Wester-Nieuwkruisland volgend in noordelijke richting tot aan de Kwelderweg. |
| --- | --- |

—

De Wester-Nieuwkruisland volgend in noordelijke richting tot aan de Kwelderweg.

| — | De Kwelderweg volgend in oostelijke richting tot aan de W. van der Ploegweg. |
| --- | --- |

—

De Kwelderweg volgend in oostelijke richting tot aan de W. van der Ploegweg.

| — | De W. van der Ploegweg volgend in noordelijke richting tot aan de Hooge Zuidwal. |
| --- | --- |

—

De W. van der Ploegweg volgend in noordelijke richting tot aan de Hooge Zuidwal.

| — | De Hooge Zuidwal volgend in oostzuidelijke richting tot aan de N388. |
| --- | --- |

—

De Hooge Zuidwal volgend in oostzuidelijke richting tot aan de N388.

| — | De N388 volgend in noordelijke richting tot aan de Stationsstraat. |
| --- | --- |

—

De N388 volgend in noordelijke richting tot aan de Stationsstraat.

| — | De Stationsstraat volgend in noordoostelijke richting tot aan het Hunsingokanaal (Water). |
| --- | --- |

—

De Stationsstraat volgend in noordoostelijke richting tot aan het Hunsingokanaal (Water).

| — | Het Hunsingokanaal (Water) volgend in oostelijke richting tot aan de Kanaalstraat. |
| --- | --- |

—

Het Hunsingokanaal (Water) volgend in oostelijke richting tot aan de Kanaalstraat.

| — | De Kanaalstraat volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Hoofdstraat. |
| --- | --- |

—

De Kanaalstraat volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Hoofdstraat.

| — | De Hoofdstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Vlakkeriet. |
| --- | --- |

—

De Hoofdstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Vlakkeriet.

| — | De Vlakkeriet volgend in oostelijke richting tot aan de Kattenburgerweg. |
| --- | --- |

—

De Vlakkeriet volgend in oostelijke richting tot aan de Kattenburgerweg.

| — | De Kattenburgerweg volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Zuurdijksterweg. |
| --- | --- |

—

De Kattenburgerweg volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Zuurdijksterweg.

| — | De Zuurdijksterweg volgend in oostelijke richting tot aan de N983. |
| --- | --- |

—

De Zuurdijksterweg volgend in oostelijke richting tot aan de N983.

| — | De N983 volgend in zuidelijke richting tot aan het Reitdiep (Water). |
| --- | --- |

—

De N983 volgend in zuidelijke richting tot aan het Reitdiep (Water).

| — | Het Reitdiep (Water) volgend in oostelijke richting tot aan het Aduarderdiep (Water) |
| --- | --- |

—

Het Reitdiep (Water) volgend in oostelijke richting tot aan het Aduarderdiep (Water)

| — | Het Aduarderdiep (Water) volgend in zuidelijke richting tot aan het van Starkenborgh Kanaal (Water). |
| --- | --- |

—

Het Aduarderdiep (Water) volgend in zuidelijke richting tot aan het van Starkenborgh Kanaal (Water).

| — | Het Starkenborgh Kanaal (Water) volgend in oostelijke richting tot aan de Gaaikemadijk. |
| --- | --- |

—

Het Starkenborgh Kanaal (Water) volgend in oostelijke richting tot aan de Gaaikemadijk.

| — | De Gaaikemadijk volgend in zuidelijke richting tot aan de N355. |
| --- | --- |

—

De Gaaikemadijk volgend in zuidelijke richting tot aan de N355.

| — | De N355 volgend in oostelijke richting tot aan de N977. |
| --- | --- |

—

De N355 volgend in oostelijke richting tot aan de N977.

| — | De N977 volgend in zuidelijke richting tot aan de Hoendiep. |
| --- | --- |

—

De N977 volgend in zuidelijke richting tot aan de Hoendiep.

| — | De Hoendiep volgend in westelijke richting tot aan de Roderwolderdijk. |
| --- | --- |

—

De Hoendiep volgend in westelijke richting tot aan de Roderwolderdijk.

| — | De Roderwolderdijk volgend in zuidelijke richting tot aan de A7. |
| --- | --- |

—

De Roderwolderdijk volgend in zuidelijke richting tot aan de A7.

| — | De A7 volgend in westelijke richting tot aan de Matsloot. |
| --- | --- |

—

De A7 volgend in westelijke richting tot aan de Matsloot.

| — | De Matsloot volgend in zuidelijke richting tot aan de Sandebuur. |
| --- | --- |

—

De Matsloot volgend in zuidelijke richting tot aan de Sandebuur.

| — | De Sandebuur volgend in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Sandebuursedijk. |
| --- | --- |

—

De Sandebuur volgend in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Sandebuursedijk.

| — | De Sandebuursedijk volgend in westelijke richting tot aan de Aan De Vaart. |
| --- | --- |

—

De Sandebuursedijk volgend in westelijke richting tot aan de Aan De Vaart.

| — | De Aan de Vaart volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

—

De Aan de Vaart volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| — | De Damweg volgend in westelijke richting overgaand in de Turfweg tot aan de N372. |
| --- | --- |

—

De Damweg volgend in westelijke richting overgaand in de Turfweg tot aan de N372.

| — | De N372 volgend in west noordelijke richting tot aan de Van Panhuijslaan. |
| --- | --- |

—

De N372 volgend in west noordelijke richting tot aan de Van Panhuijslaan.

| — | De Van Panhuijslaan volgend in zuidelijke richting tot aan de Lindensteinlaan. |
| --- | --- |

—

De Van Panhuijslaan volgend in zuidelijke richting tot aan de Lindensteinlaan.

| — | De Lindensteinlaan volgend in westelijke richting tot aan de Auwemalaan. |
| --- | --- |

—

De Lindensteinlaan volgend in westelijke richting tot aan de Auwemalaan.

| — | De Auwemalaan volgend in zuidelijke richting tot aan de Pastoor Hopperlaan. |
| --- | --- |

—

De Auwemalaan volgend in zuidelijke richting tot aan de Pastoor Hopperlaan.

| — | De Pastoor Hopperlaan volgend in westelijke richting overgaand in de Veenderij tot aan de Turfring. |
| --- | --- |

—

De Pastoor Hopperlaan volgend in westelijke richting overgaand in de Veenderij tot aan de Turfring.

| — | De Turfring volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Tolbertervaart. |
| --- | --- |

—

De Turfring volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Tolbertervaart.

| — | De Tolbertervaart volgend in zuidelijke richting tot aan de N979. |
| --- | --- |

—

De Tolbertervaart volgend in zuidelijke richting tot aan de N979.

| — | De N979 volgend in westzuidelijke richting tot aan de Carolieweg. |
| --- | --- |

—

De N979 volgend in westzuidelijke richting tot aan de Carolieweg.

| — | De Carolieweg volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Grouwweg tot aan de Jonkersweg. |
| --- | --- |

—

De Carolieweg volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Grouwweg tot aan de Jonkersweg.

| — | De Jonkersweg volgend in noordelijke richting tot aan de Nieuweweg. |
| --- | --- |

—

De Jonkersweg volgend in noordelijke richting tot aan de Nieuweweg.

| — | De Nieuweweg volgend in westelijke richting overgaand in de Kruisweg tot aan de N980. |
| --- | --- |

—

De Nieuweweg volgend in westelijke richting overgaand in de Kruisweg tot aan de N980.

| — | De N980 volgend in noordelijke richting tot aan de Leidijk. |
| --- | --- |

—

De N980 volgend in noordelijke richting tot aan de Leidijk.

| — | De Leidijk volgend in westelijke richting tot aan de Zuiderweg. |
| --- | --- |

—

De Leidijk volgend in westelijke richting tot aan de Zuiderweg.

| — | De Zuiderweg volgend in westelijke richting tot aan de Oude Dijk. |
| --- | --- |

—

De Zuiderweg volgend in westelijke richting tot aan de Oude Dijk.

| — | De Oude Dijk volgend in noordelijke richting tot aan de N981. |
| --- | --- |

—

De Oude Dijk volgend in noordelijke richting tot aan de N981.

| — | De N981 volgend in westelijke richting tot aan de N358. |
| --- | --- |

—

De N981 volgend in westelijke richting tot aan de N358.

| — | De N358 volgend in noordelijke richting overgaand in Lutkepost overgaand in de Kuipersweg tot aan de kruising met de N355. |
| --- | --- |

—

De N358 volgend in noordelijke richting overgaand in Lutkepost overgaand in de Kuipersweg tot aan de kruising met de N355.

29.3.2018

| — | Vanaf de kruising van Heirweg (Visvliet) en de N355, de N355 volgend in oostelijke richting tot aan de Bosscherweg. |
| --- | --- |

—

Vanaf de kruising van Heirweg (Visvliet) en de N355, de N355 volgend in oostelijke richting tot aan de Bosscherweg.

| — | De Bosscherweg volgend in noordelijke richting tot aan de Westerwaarddijk. |
| --- | --- |

—

De Bosscherweg volgend in noordelijke richting tot aan de Westerwaarddijk.

| — | De Westwaarddijk volgend in oostelijke richting overgaand in de Oosterwaarddijk overgaand in zuidelijke richting tot aan de Pamaweg. |
| --- | --- |

—

De Westwaarddijk volgend in oostelijke richting overgaand in de Oosterwaarddijk overgaand in zuidelijke richting tot aan de Pamaweg.

| — | De Pamaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Heereburen. |
| --- | --- |

—

De Pamaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Heereburen.

| — | De Heereburen volgend in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Frijtumerweg. |
| --- | --- |

—

De Heereburen volgend in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Frijtumerweg.

| — | De Frijtumerweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Balmahuisterweg. |
| --- | --- |

—

De Frijtumerweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Balmahuisterweg.

| — | De Balmahuisterweg volgend in zuidelijke richting tot aan de N355. |
| --- | --- |

—

De Balmahuisterweg volgend in zuidelijke richting tot aan de N355.

| — | De N355 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Van Starkenborghkanaal ZZ. |
| --- | --- |

—

De N355 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Van Starkenborghkanaal ZZ.

| — | De Van Starkenborghkanaal ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Hoendiep Oostzijde. |
| --- | --- |

—

De Van Starkenborghkanaal ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Hoendiep Oostzijde.

| — | De Hoendiep Oostzijde volgend in zuidelijke richting tot aan de Niekerkerdiep ZZ. |
| --- | --- |

—

De Hoendiep Oostzijde volgend in zuidelijke richting tot aan de Niekerkerdiep ZZ.

| — | De Niekerkerdiep ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Millinghaweg. |
| --- | --- |

—

De Niekerkerdiep ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Millinghaweg.

| — | De Millinghaweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Fanerweg tot aan de Maarsdijk. |
| --- | --- |

—

De Millinghaweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Fanerweg tot aan de Maarsdijk.

| — | De Maarsdijk volgend in westelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de N980. |
| --- | --- |

—

De Maarsdijk volgend in westelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de N980.

| — | De N980 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de De Noord. |
| --- | --- |

—

De N980 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de De Noord.

| — | De De Noord volgend in noordelijke richting tot aan de Caspar Roblesdijk. |
| --- | --- |

—

De De Noord volgend in noordelijke richting tot aan de Caspar Roblesdijk.

| — | De Caspar Roblesdijk volgend in westelijke richting tot aan de De Wieren. |
| --- | --- |

—

De Caspar Roblesdijk volgend in westelijke richting tot aan de De Wieren.

| — | De De Wieren volgend in noordelijke richting tot aan de Abel Tasmanweg. |
| --- | --- |

—

De De Wieren volgend in noordelijke richting tot aan de Abel Tasmanweg.

| — | De Abel Tasmanweg volgend in westelijke richting tot aan de Stationsweg. |
| --- | --- |

—

De Abel Tasmanweg volgend in westelijke richting tot aan de Stationsweg.

| — | De Stationsweg volgend in noordelijke richting tot aan de Heirweg. |
| --- | --- |

—

De Stationsweg volgend in noordelijke richting tot aan de Heirweg.

| — | De Heirweg volgend in oostelijke richting tot aan de kruising met de N355. |
| --- | --- |

—

De Heirweg volgend in oostelijke richting tot aan de kruising met de N355.

29.3.2018”

---

RECOMANDĂRI

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/51

---

RECOMANDAREA NR. 1/2017 A CONSILIULUI DE COOPERARE UE-ARMENIA

din 20 noiembrie 2017

privind prioritățile parteneriatului UE-Armenia [2018/315]

CONSILIUL DE COOPERARE UE-ARMENIA,

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte, în special articolul 78,

întrucât:

| (1) | Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 22 aprilie 1996 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999. |
| --- | --- |

(1)

Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 22 aprilie 1996 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999.

| (2) | În conformitate cu articolul 78 din acord, Consiliul de cooperare poate formula recomandări adecvate în vederea atingerii obiectivelor acordului. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 78 din acord, Consiliul de cooperare poate formula recomandări adecvate în vederea atingerii obiectivelor acordului.

| (3) | În temeiul articolului 95 alineatul (1) din acord, părțile adoptă toate măsurile cu caracter general sau special necesare pentru a-și îndeplini obligațiile care le revin în temeiul acordului și se asigură de îndeplinirea obiectivelor prevăzute de acord. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 95 alineatul (1) din acord, părțile adoptă toate măsurile cu caracter general sau special necesare pentru a-și îndeplini obligațiile care le revin în temeiul acordului și se asigură de îndeplinirea obiectivelor prevăzute de acord.

| (4) | Revizuirea politicii europene de vecinătate a propus o nouă etapă de cooperare cu partenerii, care să permită o mai mare asumare a responsabilității de către ambele părți. |
| --- | --- |

(4)

Revizuirea politicii europene de vecinătate a propus o nouă etapă de cooperare cu partenerii, care să permită o mai mare asumare a responsabilității de către ambele părți.

| (5) | Uniunea și Armenia au convenit să își consolideze parteneriatul prin stabilirea unui set de priorități pentru perioada 2017-2020, cu scopul de a susține și de a consolida reziliența și stabilitatea Armeniei. |
| --- | --- |

(5)

Uniunea și Armenia au convenit să își consolideze parteneriatul prin stabilirea unui set de priorități pentru perioada 2017-2020, cu scopul de a susține și de a consolida reziliența și stabilitatea Armeniei.

| (6) | Prin urmare, părțile la acord au convenit asupra textului priorităților parteneriatului UE-Armenia, care vor sprijini punerea în aplicare a acordului, cu axarea cooperării pe interesele comune identificate împreună, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, părțile la acord au convenit asupra textului priorităților parteneriatului UE-Armenia, care vor sprijini punerea în aplicare a acordului, cu axarea cooperării pe interesele comune identificate împreună,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Articolul 1

Consiliul de cooperare recomandă ca părțile să pună în aplicare prioritățile parteneriatului UE-Armenia, astfel cum figurează în anexă.

Articolul 2

Prezenta recomandare produce efecte la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 20 noiembrie 2017.

Pentru Consiliul de cooperare

Uniunea Europeană

F. MOGHERINI

Republica Armenia

E. NALBANDIAN

---

(1)  
  JO L 239, 9.9.1999, p. 3.

1

---

ANEXĂ

PRIORITĂȚILE PARTENERIATULUI DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI ARMENIA

I.   CONTEXT

Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (denumit în continuare „Acordul de parteneriat și cooperare”) a fost semnat la 22 aprilie 1996 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999. La data de 27 februarie 2017, UE și statele sale membre, pe de o parte, și Armenia, pe de altă parte, au încheiat negocierile privind un acord de parteneriat cuprinzător și consolidat (APCC), al cărui text este în curs de finalizare în vederea semnării. Prioritățile parteneriatului UE-Armenia urmăresc să faciliteze punerea în aplicare a cooperării între parteneri, inclusiv în contextul noului acord. Prioritățile parteneriatului vizează consolidarea relațiilor dintre UE și Armenia și promovarea valorilor universale și a stabilității, rezilienței, securității și prosperității bazate pe democrație, drepturile omului, statul de drept, o creștere economică durabilă și pe deschidere. Acestea sunt în consonanță cu prioritățile stabilite de Republica Armenia și UE, inclusiv cu cele prevăzute în revizuirea politicii europene de vecinătate (PEV) (1). Prioritățile parteneriatului respectă principiile responsabilității comune și diferențierii și decurg din cele patru priorități (2) convenite de comun acord la Summitul de la Riga al Parteneriatului estic din 2015, care au fost confirmate de ambele părți în cadrul reuniunii miniștrilor afacerilor externe din UE și din țările Parteneriatului estic din mai 2016, drept cadru de referință pentru lucrările viitoare. În fine, prioritățile parteneriatului, sunt, de asemenea, conforme cu obiectivele de dezvoltare durabilă în perspectiva anului 2030 și cu Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, precum și cu angajamentele asumate în cadrul acestora în materie de durabilitate economică, de mediu și socială și privind schimbările climatice.

UE și Armenia au interese și valori comune, având în vedere mai ales reformele economice și politice inițiate de Armenia, precum și cooperarea regională, inclusiv în cadrul Parteneriatului estic. Noul acord cuprinzător va reînnoi și va defini temeiul juridic al relațiilor bilaterale și va trebui să se profite de această dinamică în vederea consolidării relațiilor dintre UE și Armenia, inclusiv prin ajungerea la un acord cu privire la prioritățile parteneriatului. Acest nou cadru general și domeniile prioritare de cooperare se vor baza pe interesul reciproc față de consolidarea angajamentului nostru ținând seama de celelalte angajamente internaționale asumate de UE și Armenia.

Prioritățile parteneriatului se bazează pe o cooperare fructuoasă din trecut, inclusiv în contextul punerii în aplicare a planului de acțiune PEV, pe care îl vor înlocui. Aceste priorități ale parteneriatului ar trebui să ghideze ordinea de zi a reuniunilor desfășurate periodic în cadrul dialogului politic și a dialogurilor sectoriale, astfel cum sunt definite în noul acord, care va constitui, de asemenea, cadrul pentru punerea în aplicare și monitorizarea priorităților.

Viitoarea cooperare și programare financiară UE-Armenia, în special următorul cadru unic de sprijin pentru Armenia pentru perioada 2017-2020, se vor baza pe aceste priorități ale parteneriatului.

II.   PRIORITĂȚI

Prioritățile parteneriatului reflectă interesele comune și se concentrează asupra domeniilor în care cooperarea este reciproc avantajoasă. Armenia și UE vor continua să urmărească îndeplinirea obiectivului principal, și anume sprijinirea stabilității regionale pe baza unor valori comune și a angajamentului ferm în favoarea democrației și a drepturilor omului. Societatea civilă este un actor important în contextul Parteneriatului estic, iar UE și Armenia vor facilita și mai mult participarea sa la punerea în practică a acestor priorități. Cooperarea economică orientată către creșterea durabilă este un domeniu în care interesele reciproce sunt puternice. Vom analiza toate posibilitățile de îmbunătățire a mediului de afaceri existente în acest domeniu. Pentru o creștere economică mai rapidă și mai favorabilă incluziunii, va fi necesar să se consolideze capitalul uman și competențele adecvate ale instituțiilor publice și să se aducă noi îmbunătățiri guvernanței și conexiunilor infrastructurii. Soluționarea acestor probleme va crea condiții propice intensificării cooperării în sectoarele-cheie și creșterii mobilității, în folosul cetățenilor, atât în UE, cât și în Armenia. Prioritățile sunt strâns legate între ele și se susțin reciproc. Fiecare temă prioritară include mai multe elemente, ca parte a unei abordări multidisciplinare și transversale, necesară pentru atingerea obiectivului urmărit. Această abordare cuprinde participarea activă în comun la forurile de cooperare multilaterală, inclusiv în cadrul Parteneriatului estic.

1.   Consolidarea instituțiilor și a bunei guvernanțe

UE și Armenia sunt decise să coopereze în continuare pentru a atinge obiectivul promovării drepturilor omului, a statului de drept și a libertăților fundamentale. Ele vor acționa împreună pentru a îmbunătăți în mod continuu administrația publică, buna guvernanță și sistemul judiciar din Armenia, intensificând lupta împotriva corupției și consolidând societatea civilă. Egalitatea de gen și aspectele de mediu și sociale vor fi integrate în toate domeniile.

Se va pune accentul pe aplicarea și asigurarea respectării legislației relevante, inclusiv a noii Constituții. Începând cu alegerile parlamentare din 2 aprilie 2017 se aplică reforma electorală aprobată în septembrie 2016 și bazată, printre altele, pe recomandările Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa și ale Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului din cadrul acesteia. De asemenea, părțile vor depune eforturi pentru a crea un climat și mai favorabil pentru societatea civilă, inclusiv organizațiile partenerilor sociali, precum și pentru participarea acesteia la procesul decizional. Societatea civilă a fost consultată cu ocazia definirii acestor priorități ale parteneriatului și va juca, la rândul său, un rol important contribuind la monitorizarea punerii în aplicare a priorităților respective.

Părțile își vor intensifica eforturile pentru a reforma administrația publică, inclusiv în ceea ce privește autoritățile locale și asigurarea respectării legii. Se va acorda o importanță deosebită statului de drept, promovării independenței sistemului judiciar, accesului la justiție și dreptului la un proces echitabil. Această reformă va începe prin adoptarea unui cadru strategic pentru reforma administrației publice. Cooperarea noastră urmărește să responsabilizeze și să eficientizeze într-o mai mare măsură administrația publică, prin mijloace precum o gestionare modernă a resurselor umane care să ia în considerare dimensiunea de gen și utilizarea pe scară largă a e-guvernării, inclusiv în sectorul sănătății. Elaborarea și evaluarea politicilor se vor baza pe date concrete și clare furnizate, printre altele, de un serviciu de statistică de înaltă calitate.

Combaterea corupției se va afla în centrul reformei administrative și al eforturilor depuse de această țară pentru a consolida statul de drept. Cooperarea se va axa atât pe consolidarea organismelor anticorupție, cât și pe revizuirea legislației, în special în ceea ce privește sistemul de achiziții publice, sistemul declarațiilor de avere, a cărei aplicare corectă trebuie asigurată, și gestionarea funcțiilor publice în domeniile în care sunt în joc cele mai importante interese economice și de alt tip (achiziții publice, vămi, autorizații), cu scopul de a asigura standarde înalte de etică și de a evita conflictele de interese. Părțile pun în aplicare asistența în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și cooperează pentru apărarea intereselor financiare ale UE și ale Armeniei în conformitate cu dispozițiile pertinente din acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat.

Cooperarea din sectorul securității va urmări să consolideze asumarea răspunderii de către operatorii din acest sector și să răspundă preocupărilor comune legate de combaterea criminalității organizate, drogurilor și terorismului, inclusiv finanțarea terorismului și spălarea de bani, prin mijloace care să respecte dispozițiile în materie de justiție, libertate și securitate din diversele acorduri care reglementează relațiile UE-Armenia. Modernizarea în continuare a gestionării frontierelor va contribui atât la securitatea țării și a regiunii, cât și la dezvoltarea economică prin facilitarea schimburilor legitime. Părțile vor coopera, de asemenea, în vederea recuperării bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni, prin îmbunătățirea cadrului juridic al Republicii Armenia și înființarea unui birou de recuperare a activelor de sine stătător.

2.   Dezvoltarea economică și oportunitățile de piață

Obiectivul comun al părților este dezvoltarea economică durabilă și favorabilă incluziunii a Armeniei. O creștere economică susținută necesită politici economice solide, care să asigure stabilitatea macroeconomică și financiară. Aceste politici ar trebui să cuprindă un angajament permanent în favoarea unor politici bugetare sustenabile, în paralel cu menținerea cheltuielilor de capital și de protecție socială și cu întărirea rezervelor menite să amortizeze șocurile externe. Gestionarea finanțelor publice (element important atât pentru guvernare și democrație, cât și pentru dezvoltarea economică) va respecta principiile celor mai bune practici internaționale. Supravegherea bancară va fi consolidată în continuare în conformitate cu normele internaționale și cele mai bune practici, pentru a spori soliditatea și reziliența sectorului financiar. Modernizarea administrațiilor vamală și fiscală și reforma acestora, inclusiv cooperarea internațională și consolidarea luptei împotriva fraudei, vor impulsiona colectarea veniturilor.

Îmbunătățirea mediului de afaceri este o condiție fundamentală pentru dezvoltarea economică. În această privință, se va pune accentul pe continuarea măsurilor de simplificare a procedurilor administrative și de reducere a costurilor administrative, pe îmbunătățirea accesului la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) pe o piață financiară solidă și diversificată, precum și pe consolidarea protecției și asigurării respectării drepturilor de proprietate. Organizații de sprijinire a întreprinderilor și asociații de întreprinderi puternice ar ajuta operatorii economici să profite de noile oportunități și să își facă mai bine auzită vocea în procesul de elaborare a politicilor economice. UE și Armenia vor urmări să consolideze capacitatea întreprinderilor armene de a participa la lanțurile valorice internaționale, angrenând operatori economici atât din UE, cât și din Armenia, ceea ce va încuraja transferul de tehnologie și de cunoștințe. Rolul exercitat în acest sens de organizațiile de sprijinire a întreprinderilor este determinant, iar sprijinul acordat de UE acțiunilor de punere în legătură a întreprinderilor armene cu cele europene poate impulsiona eforturile depuse la nivel național. Participarea Armeniei la lanțurile valorice internaționale poate include investițiile străine directe, fiind totodată intensificată și accelerată de aceste investiții, care pot contribui totodată la dezvoltarea și consolidarea aptitudinilor și competențelor locale; în acest scop, este esențial să se îmbunătățească cadrul de investiții prin sporirea transparenței, fiabilității și eficienței sale. Un mediu investițional favorabil întreprinderilor implică, de asemenea, o concurență reală pe piețele de produse și servicii, asigurată de o autoritate de resort puternică și independentă care să își desfășoare activitatea cu respectarea celor mai înalte standarde de etică și care să aibă acces la un mecanism eficace de asigurare a respectării legislației antitrust, precum și o protecție efectivă a drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a indicațiilor geografice. Includerea ușurinței de a dezvolta o afacere în rândul criteriilor care stau la baza tuturor politicilor va fi esențială pentru stimularea creșterii economice. Vor fi necesare politici moderne în domeniile protecției sociale și ocupării forței de muncă, astfel încât dezvoltarea economică să fie favorabilă incluziunii și să contribuie la creșterea nivelului de bunăstare a tuturor cetățenilor armeni. De asemenea, sunt necesare instituții adecvate care să asigure supravegherea efectivă a condițiilor de muncă, inclusiv în materie de sănătate și securitate la locul de muncă.

Este important ca Armenia să își pună în aplicare strategia globală de dezvoltare, precum și strategiile sectoriale (strategia pentru IMM-uri și recomandările formulate în cadrul evaluării inițiativei „Small Business Act”, strategia de promovare a exporturilor, cea de dezvoltarea rurală etc.), să participe în mod activ la programele UE pentru IMM-uri (COSME) și pentru cercetare și inovare (Orizont 2020) și să își modernizeze mediul de reglementare și infrastructura din domeniul tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC), utilizând pe deplin sprijinul disponibil din partea UE în aceste domenii.

Pentru a moderniza economia și societatea armeană ar fi important să se promoveze economia digitală, inclusiv prin apropierea mediului digital din Armenia de piața unică digitală a UE.

Pentru monitorizarea și punerea în aplicare a acestor strategii ar trebui să se prevadă un dialog public-privat și consultarea cu organizațiile relevante ale societății civile, inclusiv cu organizații ale partenerilor sociali.

Economia verde oferă o traiectorie de creștere importantă pentru dezvoltarea durabilă. Aspectele de mediu, inclusiv schimbările climatice, vor fi integrate în toate politicile pertinente.

UE și Armenia au stabilit o cooperare eficace în domeniile agriculturii și dezvoltării rurale și regionale pentru a promova constituirea de asociații de agricultori și de lanțuri valorice pe întregul teritoriu al acestei țări. Deși sectorul agricol și agricultura de subzistență oferă oportunități în ceea ce privește securitatea alimentară și ocuparea informală a forței de muncă, este important să se dezvolte în continuare competitivitatea acestui sector, inclusiv prin consolidarea capacităților și asigurarea accesului la finanțare. Pornind de la realizările anterioare și coordonându-și acțiunile cu procesul de reformă a administrației publice la toate nivelurile, părțile vor continua să consolideze coeziunea economică, socială și teritorială în toate regiunile.

3.   Conectivitate, eficiență energetică, mediu și politici climatice

Neavând ieșire la mare, Armenia trebuie să depășească provocările cu care se confruntă în materie de conectivitate. De asemenea, în interiorul țării există zone care au de suferit din cauza izolării geografice și a legăturilor limitate cu centrele de activitate economică, politică și socială. Cooperarea cu UE și cu alte țări membre ale Parteneriatului estic, în special cu Georgia, în domeniile menționate mai sus poate contribui la atenuarea consecințelor situației geografice a acestei țări.

Potențialul de creștere economică al Armeniei s-ar dezvolta datorită îmbunătățirii oportunităților de afaceri și a legăturilor de transport, de logistică și de-a lungul lanțului valoric, favorizate de o mai bună conectivitate internă și transfrontalieră. În Armenia, principalele moduri de transport sunt legăturile rutiere, feroviare și aeriene. Dat fiind că principalii parteneri comerciali ai acestei țări sunt UE, Rusia și China, mărfurile sunt tranzitate în general din porturile georgiene prin intermediul unui serviciu de feriboturi și de transport feroviar. Părțile vor coopera în vederea instituirii unor proceduri rapide de vămuire la frontiere, care sunt esențiale în cazul tuturor modurilor de transport pentru a se evita întârzierile costisitoare.

Părțile vor coopera, de asemenea, în cadrul rețelei centrale transeuropene de transport extinse (TEN-T), pe baza unei ierarhizări clare a priorităților, cu scopul de a îmbunătăți accesul Armeniei la piețele internaționale. De asemenea, va fi promovată cooperarea în domeniul siguranței rutiere, care va viza atât infrastructura, cât și aspectele de politică. Investițiile în infrastructură ar trebui să respecte mediul și să fie imune la schimbările climatice.

Pentru a se asigura legături eficiente și dezvoltarea pieței dincolo de vecinătatea imediată, este important să se continue reforma aviației civile care, în final, ar urma să conducă la încheierea unui acord în domeniul aviației cu UE.

Buna guvernanță în materie de mediu (constând mai ales în utilizarea evaluării impactului asupra mediului și a evaluărilor strategice ale impactului, în accesul la informațiile de mediu și accesul la justiție în probleme de mediu) și integrarea politicilor de mediu și a celor climatice în domeniile pertinente de politică vor crea o bază solidă pentru dezvoltarea durabilă. Angajamentele în materie de mediu incluse în noul acord vor sta la baza reformelor necesare. Creșterea eficienței energetice va permite obținerea de economii rapide, semnificative și durabile în paralel cu promovarea tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și rezilientă la schimbările climatice; în sectorul rezidențial, aceste acțiuni pot fi corelate cu lucrările Convenției primarilor. În măsura în care energia nucleară este utilizată pentru a menține un nivel adecvat de aprovizionare cu energie în țară, este necesar să se asigure un nivel ridicat de securitate nucleară: standardele Agenției Internaționale a Energiei Atomice (AIEA) și standardele și practicile UE, astfel cum sunt menționate în APCC, sunt de bază.

Aprovizionarea cu energie sigură și la prețuri accesibile reprezintă o condiție necesară pentru funcționarea unei societăți moderne, a cărei durabilitate este condiționată de limitarea impactului acestei aprovizionări asupra mediului și a climei. Îmbunătățirea eficienței energetice și a utilizării eficiente a resurselor, inclusiv în sectorul rezidențial, și creșterea nivelului de utilizare a energiei din surse regenerabile vor contribui la realizarea acestui obiectiv prin punerea în aplicare a legislației avansate privind eficiența energetică, sursele de energie regenerabile și piața energiei electrice. Aceste obiective ar putea fi realizate, de asemenea, prin intermediul achizițiilor publice de servicii și infrastructuri.

Securitatea energetică poate fi consolidată și prin ameliorarea și sporirea legăturilor cu țările vecine. Va fi esențial ca Armenia să participe în continuare în mod activ la cooperarea multilaterală din cadrul Parteneriatului estic pentru a identifica proiectele de interes comun care ar putea beneficia de sprijin financiar din partea UE. Îmbunătățirea eficienței energetice și promovarea energiei regenerabile prin consolidarea capacităților și ierarhizarea clară a priorităților pentru investiții sunt esențiale pentru asigurarea siguranței și securității energetice în Armenia.

În fine, închiderea și dezafectarea în condiții de siguranță a centralei nucleare de la Medzamor și adoptarea rapidă a unei foi de parcurs/a unui plan de acțiune în acest sens reprezintă în continuare un obiectiv major, dată fiind necesitatea înlocuirii acestei centrale cu noi capacități pentru a asigura securitatea energetică a Armeniei și a crea condiții propice dezvoltării durabile.

4.   Mobilitatea și contactele interpersonale

Părțile vor coopera cu obiectivul de a facilita mobilitatea cetățenilor lor, de a extinde domeniul de aplicare al contactelor interpersonale prin acțiuni specifice, inclusiv pentru tineri, studenți, cercetători, artiști, operatori culturali și oameni de afaceri, reconfirmând faptul că îmbunătățirea mobilității cetățenilor părților într-un mediu sigur și bine gestionat rămâne un obiectiv fundamental și având în vedere deschiderea, în timp util, a unui dialog pe tema vizelor cu Armenia, cu condiția să existe condiții pentru o mobilitate bine gestionată și sigură, incluzând punerea în aplicare eficace a acordurilor de facilitare a acordării vizelor și de readmisie încheiate între părți. Acestea vor coopera pentru combaterea migrației neregulamentare, inclusiv prin punerea în aplicare a acordului de readmisie, promovând politica de gestionare a frontierelor, precum și cadrele juridice și operaționale.

Gestionarea fluxurilor de migrație se va baza pe Acordul de facilitare a eliberării vizelor/Acordul de readmisie. UE recunoaște rolul Armeniei în primirea de refugiați din Siria, ceea ce îi permite să beneficieze de sprijin din Fondul fiduciar regional al UE ca răspuns la criza siriană (3).

Răspunsul la provocările de pe piața mondială necesită un pachet solid de competențe la toate nivelurile, atât în întreprinderi, cât și în cadrul administrației publice. Învățământul preșcolar, primar, secundar, superior și educația și formarea profesională, precum și cooperarea dintre sistemul de învățământ și formare și întreprinderi constituie tot atâtea domenii care trebuie să fie consolidate pentru a contribui din plin la dezvoltarea acestor competențe. Se va acorda o atenție deosebită cercetării și inovării în urma asocierii Armeniei la programul Orizont 2020.

---

(1)  
  18.11.2015 JOIN(2015) 50 final.

(2)  A se vedea cele patru titluri din partea II. Priorități.

(3)  Decizia C(2014) 9615 a Comisiei din 10 decembrie 2014 privind constituirea unui Fond fiduciar regional al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană, „Fondul Madad”.

---

Rectificări

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/56

---

Rectificare la Orientarea (UE) 2017/697 a Băncii Centrale Europene din 4 aprilie 2017 privind exercitarea opțiunilor și marjelor de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii de către autoritățile naționale competente în legătură cu instituțiile mai puțin semnificative (BCE/2017/9)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 101 din 13 aprilie 2017
  )

La pagina 157, considerentul 7:

în loc de:

| „(7) | Opțiunile și marjele de apreciere în legătură cu exceptarea expunerilor de la aplicarea limitelor expunerilor mari prevăzute la articolul 395 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar trebui să fie aplicate în mod consecvent atât în cazul instituțiilor semnificative, cât și al instituțiilor mai puțin semnificative, pentru a se institui condiții de concurență echitabile pentru instituțiile de credit din statele membre participante, pentru a se limita riscurile de concentrare rezultate din expuneri specifice și pentru a se asigura aplicarea în cadrul MUS a acelorași standarde minime de evaluare a îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 400 alineatul (3) din același regulament. În special, ar trebui să se limiteze riscurile de concentrare rezultate din obligațiunile garantate care intră sub incidența dispozițiilor articolului 129 alineatele (1), (3) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, precum și din expunerile față de sau garantate de administrațiile regionale sau de autoritățile locale ale statelor membre, în cazul în care acestor creanțe li s-ar atribui o pondere de risc de 20 %, în conformitate cu partea a treia titlul II capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. În cazul expunerilor intragrup, inclusiv participațiile sau alte tipuri de dețineri, este necesar să se asigure că decizia de exceptare totală a acestor expuneri de la aplicarea limitelor expunerilor mari se bazează pe o evaluare detaliată, astfel cum se prevede în anexa I la Regulamentul (UE) 2016/445 (BCE/2016/4). În cazul evaluării măsurii în care o expunere, inclusiv participațiile sau alte tipuri de dețineri, față de instituții de credit regionale sau centrale cu care instituția de credit este asociată în cadrul unei rețele, în conformitate cu dispozițiile legale sau statutare, și care sunt responsabile, în temeiul dispozițiilor respective, de operațiunile de compensare în numerar din cadrul rețelei respective, îndeplinește condițiile de acordare a unei exceptări de la limitele expunerilor mari prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) 2016/445 (BCE/2016/4), se justifică aplicarea unor criterii comune. Această aplicare ar trebui să asigure că instituțiile semnificative și instituțiile mai puțin semnificative asociate în cadrul aceleiași rețele beneficiază de un tratament consecvent. Exercitarea, în conformitate cu prezenta orientare, a opțiunii prevăzute la articolul 400 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar trebui să fie aplicabilă numai în cazul în care statul membru relevant nu a exercitat opțiunea prevăzută la articolul 493 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.”, |
| --- | --- |

„(7)

Opțiunile și marjele de apreciere în legătură cu exceptarea expunerilor de la aplicarea limitelor expunerilor mari prevăzute la articolul 395 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar trebui să fie aplicate în mod consecvent atât în cazul instituțiilor semnificative, cât și al instituțiilor mai puțin semnificative, pentru a se institui condiții de concurență echitabile pentru instituțiile de credit din statele membre participante, pentru a se limita riscurile de concentrare rezultate din expuneri specifice și pentru a se asigura aplicarea în cadrul MUS a acelorași standarde minime de evaluare a îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 400 alineatul (3) din același regulament. În special, ar trebui să se limiteze riscurile de concentrare rezultate din obligațiunile garantate care intră sub incidența dispozițiilor articolului 129 alineatele (1), (3) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, precum și din expunerile față de sau garantate de administrațiile regionale sau de autoritățile locale ale statelor membre, în cazul în care acestor creanțe li s-ar atribui o pondere de risc de 20 %, în conformitate cu partea a treia titlul II capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. În cazul expunerilor intragrup, inclusiv participațiile sau alte tipuri de dețineri, este necesar să se asigure că decizia de exceptare totală a acestor expuneri de la aplicarea limitelor expunerilor mari se bazează pe o evaluare detaliată, astfel cum se prevede în anexa I la Regulamentul (UE) 2016/445 (BCE/2016/4). În cazul evaluării măsurii în care o expunere, inclusiv participațiile sau alte tipuri de dețineri, față de instituții de credit regionale sau centrale cu care instituția de credit este asociată în cadrul unei rețele, în conformitate cu dispozițiile legale sau statutare, și care sunt responsabile, în temeiul dispozițiilor respective, de operațiunile de compensare în numerar din cadrul rețelei respective, îndeplinește condițiile de acordare a unei exceptări de la limitele expunerilor mari prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) 2016/445 (BCE/2016/4), se justifică aplicarea unor criterii comune. Această aplicare ar trebui să asigure că instituțiile semnificative și instituțiile mai puțin semnificative asociate în cadrul aceleiași rețele beneficiază de un tratament consecvent. Exercitarea, în conformitate cu prezenta orientare, a opțiunii prevăzute la articolul 400 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar trebui să fie aplicabilă numai în cazul în care statul membru relevant nu a exercitat opțiunea prevăzută la articolul 493 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.”,

se citește:

| „(7) | Opțiunile și marjele de apreciere în legătură cu exceptarea expunerilor de la aplicarea limitelor expunerilor mari prevăzute la articolul 395 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar trebui să fie aplicate în mod consecvent atât în cazul instituțiilor semnificative, cât și al instituțiilor mai puțin semnificative, pentru a se institui condiții de concurență echitabile pentru instituțiile de credit din statele membre participante, pentru a se limita riscurile de concentrare rezultate din expuneri specifice și pentru a se asigura aplicarea în cadrul MUS a acelorași standarde minime de evaluare a îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 400 alineatul (3) din același regulament. În special, ar trebui să se limiteze riscurile de concentrare rezultate din obligațiunile garantate care intră sub incidența dispozițiilor articolului 129 alineatele (1), (3) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, precum și din expunerile față de sau garantate de administrațiile regionale sau de autoritățile locale ale statelor membre, în cazul în care acestor creanțe li s-ar atribui o pondere de risc de 20 %, în conformitate cu partea a treia titlul II capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. În cazul evaluării măsurii în care o expunere, inclusiv participațiile sau alte tipuri de dețineri, față de instituții de credit regionale sau centrale cu care instituția de credit este asociată în cadrul unei rețele, în conformitate cu dispozițiile legale sau statutare, și care sunt responsabile, în temeiul dispozițiilor respective, de operațiunile de compensare în numerar din cadrul rețelei respective, îndeplinește condițiile de acordare a unei exceptări de la limitele expunerilor mari prevăzute în anexa la prezenta orientare, se justifică aplicarea unor criterii comune. Această aplicare ar trebui să asigure că instituțiile semnificative și instituțiile mai puțin semnificative asociate în cadrul aceleiași rețele beneficiază de un tratament consecvent. Exercitarea, în conformitate cu prezenta orientare, a opțiunii prevăzute la articolul 400 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar trebui să fie aplicabilă numai în cazul în care statul membru relevant nu a exercitat opțiunea prevăzută la articolul 493 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.” |
| --- | --- |

„(7)

Opțiunile și marjele de apreciere în legătură cu exceptarea expunerilor de la aplicarea limitelor expunerilor mari prevăzute la articolul 395 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar trebui să fie aplicate în mod consecvent atât în cazul instituțiilor semnificative, cât și al instituțiilor mai puțin semnificative, pentru a se institui condiții de concurență echitabile pentru instituțiile de credit din statele membre participante, pentru a se limita riscurile de concentrare rezultate din expuneri specifice și pentru a se asigura aplicarea în cadrul MUS a acelorași standarde minime de evaluare a îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 400 alineatul (3) din același regulament. În special, ar trebui să se limiteze riscurile de concentrare rezultate din obligațiunile garantate care intră sub incidența dispozițiilor articolului 129 alineatele (1), (3) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, precum și din expunerile față de sau garantate de administrațiile regionale sau de autoritățile locale ale statelor membre, în cazul în care acestor creanțe li s-ar atribui o pondere de risc de 20 %, în conformitate cu partea a treia titlul II capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. În cazul evaluării măsurii în care o expunere, inclusiv participațiile sau alte tipuri de dețineri, față de instituții de credit regionale sau centrale cu care instituția de credit este asociată în cadrul unei rețele, în conformitate cu dispozițiile legale sau statutare, și care sunt responsabile, în temeiul dispozițiilor respective, de operațiunile de compensare în numerar din cadrul rețelei respective, îndeplinește condițiile de acordare a unei exceptări de la limitele expunerilor mari prevăzute în anexa la prezenta orientare, se justifică aplicarea unor criterii comune. Această aplicare ar trebui să asigure că instituțiile semnificative și instituțiile mai puțin semnificative asociate în cadrul aceleiași rețele beneficiază de un tratament consecvent. Exercitarea, în conformitate cu prezenta orientare, a opțiunii prevăzute la articolul 400 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar trebui să fie aplicabilă numai în cazul în care statul membru relevant nu a exercitat opțiunea prevăzută la articolul 493 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.”

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/57

---

Rectificare la Orientarea (UE) 2016/2249 a Băncii Centrale Europene din 3 noiembrie 2016 privind cadrul juridic al procedurilor contabile și al raportării financiare din Sistemul European al Băncilor Centrale (BCE/2016/34)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 347 din 20 decembrie 2016
  )

La pagina 43, articolul 13:

în loc de:

„(2)   Prin derogare de la articolul 3 litera (b), articolul 9 alineatul (4), articolul 15 alineatul (1) și articolul 17 alineatul (2), în cazul evaluării instrumentelor sintetice se poate aplica următorul tratament alternativ:”,

se citește:

„(2)   Prin derogare de la articolul 3 alineatul (2), articolul 9 alineatul (4), articolul 15 alineatul (1) și articolul 17 alineatul (2), în cazul evaluării instrumentelor sintetice se poate aplica următorul tratament alternativ:”.

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/57

---

Rectificare la Decizia (UE) 2017/2081 a Băncii Centrale Europene din 10 octombrie 2017 de modificare a Deciziei BCE/2007/7 privind termenii și condițiile TARGET2-ECB (BCE/2017/30)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 295 din 14 noiembrie 2017
  )

La pagina 89, articolul 1:

în loc de:

„(1)   Se adaugă următorul articol 3a:”,

se citește:

„Decizia BCE/2007/7 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 3a:”. |
| --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 3a:”.

---

| 2.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 60/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 60/57

---

Rectificare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2379 a Comisiei din 18 decembrie 2017 privind recunoașterea raportului Canadei, care include emisiile tipice de gaze cu efect de seră provenite din cultivarea materiilor prime agricole în temeiul Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene JO L 337 din 19 decembrie 2017
  )

La pagina 87, anexă, subtitlul ultimei coloane din tabel:

în loc de:

„kg echivalent CO2/MJ FAME”

se citește:

„g echivalent CO2/MJ FAME”.

---