# Europeiska unionens L 45/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 45 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången17 februari 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 45

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången17 februari 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/230 av den 16 februari 2018 om skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet Monor, Monori (SUB) | 1 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) 2018/231 av den 26 januari 2018 om statistikkrav för pensionsinstitut (ECB/2018/2) | 3 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/232 av den 15 februari 2018 om förlängning av den åtgärd som Belgien i enlighet med artikel 55.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 vidtagit avseende tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukterna VectoMax G och Aqua-K-Othrine
  [delgivet med nr C(2018) 759] | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/233 av den 15 februari 2018 om ändring av beslut 2011/163/EU om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG
  [delgivet med nr C(2018) 818]

   (
  1
  ) | 33 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2018/234 av den 14 februari 2018 om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019 | 40 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2017 av underkommittén för handel och hållbar utveckling EU–Ukraina av den 30 maj 2017 om antagande av underkommitténs arbetsordning [2018/235] | 44 |
| | | INTERINSTITUTIONELLA AVTAL |
| | * | Avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen om ändring av punkt 4 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen | 46 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/230 av den 16 februari 2018 om skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet Monor, Monori (SUB)

1

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) 2018/231 av den 26 januari 2018 om statistikkrav för pensionsinstitut (ECB/2018/2)

(ECB/2018/2)

3

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/232 av den 15 februari 2018 om förlängning av den åtgärd som Belgien i enlighet med artikel 55.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 vidtagit avseende tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukterna VectoMax G och Aqua-K-Othrine
  [delgivet med nr C(2018) 759]

[delgivet med nr C(2018) 759]

31

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/233 av den 15 februari 2018 om ändring av beslut 2011/163/EU om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG
  [delgivet med nr C(2018) 818]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 818]

1

33

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2018/234 av den 14 februari 2018 om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019

40

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2017 av underkommittén för handel och hållbar utveckling EU–Ukraina av den 30 maj 2017 om antagande av underkommitténs arbetsordning [2018/235]

44

INTERINSTITUTIONELLA AVTAL

*

Avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen om ändring av punkt 4 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/230

av den 16 februari 2018

om skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet ”Monor, Monori” (SUB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 99, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 97.2 och 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 kontrollerat Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Monor, Monori” och offentliggjort denna i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 97.2 och 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 kontrollerat Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Monor, Monori” och offentliggjort denna i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

| (3) | I enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör namnet ”Monor, Monori” skyddas och föras in i det register som avses i artikel 104 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör namnet ”Monor, Monori” skyddas och föras in i det register som avses i artikel 104 i den förordningen.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Monor, Monori” (SUB) ska härmed skyddas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 329, 30.9.2017, s. 4.

2

---

| 17.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/3

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) 2018/231

av den 26 januari 2018

om statistikkrav för pensionsinstitut (ECB/2018/2)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att Europeiska centralbanken (ECB), för att ECB:s statistikkrav ska efterlevas, har rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna samla in statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter. Av artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 2533/98 följer att pensionsinstitut (PI) utgör en del av referenspopulationen för uppfyllandet av ECB:s statistikkrav bl.a. inom området för penning- och bankstatistik. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska rapporterande populationen inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare, och ECB ges en rätt att helt eller delvis befria särskilda kategorier av uppgiftslämnare från sina statistikkrav. |
| --- | --- |

(1)

Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att Europeiska centralbanken (ECB), för att ECB:s statistikkrav ska efterlevas, har rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna samla in statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter. Av artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 2533/98 följer att pensionsinstitut (PI) utgör en del av referenspopulationen för uppfyllandet av ECB:s statistikkrav bl.a. inom området för penning- och bankstatistik. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska rapporterande populationen inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare, och ECB ges en rätt att helt eller delvis befria särskilda kategorier av uppgiftslämnare från sina statistikkrav.

| (2) | Huvudsyftet med statistikkraven för pensionsinstitut är att förse ECB med adekvat statistik över undersektorn pensionsinstituts finansiella verksamhet i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater i euroområdet), vilka ses som ett enda ekonomiskt område. Insamling av statistiska uppgifter om pensionsinstitut är nödvändig i syfte att tillgodose återkommande och särskilda analysbehov som ska stödja ECB:s penningmängds- och finansanalys samt ECBS medverkan till det finansiella systemets stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Huvudsyftet med statistikkraven för pensionsinstitut är att förse ECB med adekvat statistik över undersektorn pensionsinstituts finansiella verksamhet i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater i euroområdet), vilka ses som ett enda ekonomiskt område. Insamling av statistiska uppgifter om pensionsinstitut är nödvändig i syfte att tillgodose återkommande och särskilda analysbehov som ska stödja ECB:s penningmängds- och finansanalys samt ECBS medverkan till det finansiella systemets stabilitet.

| (3) | De nationella centralbankerna bör ges behörighet att samla in och kontrollera de begärda uppgifterna om pensionsinstitut från den faktiska rapporterande populationen som en del av ett bredare statistiskt rapporteringsunderlag, förutsatt att ECB:s statistikkrav inte riskeras. I sådana fall är det lämpligt att säkerställa transparens genom att informera uppgiftslämnarna om de olika statistiska ändamålen för vilka uppgifterna samlas in. För att minimera rapporteringsbördan för pensionsinstituten bör de nationella centralbankerna vara befogade att kombinera sina rapporteringskrav enligt den här förordningen med sina rapporteringskrav enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24) (3). |
| --- | --- |

(3)

De nationella centralbankerna bör ges behörighet att samla in och kontrollera de begärda uppgifterna om pensionsinstitut från den faktiska rapporterande populationen som en del av ett bredare statistiskt rapporteringsunderlag, förutsatt att ECB:s statistikkrav inte riskeras. I sådana fall är det lämpligt att säkerställa transparens genom att informera uppgiftslämnarna om de olika statistiska ändamålen för vilka uppgifterna samlas in. För att minimera rapporteringsbördan för pensionsinstituten bör de nationella centralbankerna vara befogade att kombinera sina rapporteringskrav enligt den här förordningen med sina rapporteringskrav enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24) (3).

| (4) | För att minimera rapporteringsbördan för pensionsinstitut bör de nationella centralbankerna även vara befogade att samla in nödvändig information om pensionsinstitut via den berörda nationella behöriga myndighet som redan samlar in uppgifter om pensionsinstitut, i enlighet med lokala samarbetsavtal. |
| --- | --- |

(4)

För att minimera rapporteringsbördan för pensionsinstitut bör de nationella centralbankerna även vara befogade att samla in nödvändig information om pensionsinstitut via den berörda nationella behöriga myndighet som redan samlar in uppgifter om pensionsinstitut, i enlighet med lokala samarbetsavtal.

| (5) | Enligt europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen som framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (4) ska institutionella enheters tillgångar och skulder rapporteras i hemvistlandet. |
| --- | --- |

(5)

Enligt europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen som framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (4) ska institutionella enheters tillgångar och skulder rapporteras i hemvistlandet.

| (6) | De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör gälla för insamling av information enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör gälla för insamling av information enligt denna förordning.

| (7) | Även om de förordningar som ECB antar enligt artikel 34.1 i Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECSB-stadgan) inte medför några rättigheter eller skyldigheter för de medlemsstater som inte har euron som valutan (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECSB-stadgan tillämplig på såväl medlemsstaterna i euroområdet som medlemsstaterna utanför. Artikel 5 i ECBS-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet för medlemsstater utanför euroområdet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som de anser lämpliga för att samla in de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav och för att i tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att de ska bli medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(7)

Även om de förordningar som ECB antar enligt artikel 34.1 i Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECSB-stadgan) inte medför några rättigheter eller skyldigheter för de medlemsstater som inte har euron som valutan (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECSB-stadgan tillämplig på såväl medlemsstaterna i euroområdet som medlemsstaterna utanför. Artikel 5 i ECBS-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet för medlemsstater utanför euroområdet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som de anser lämpliga för att samla in de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav och för att i tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att de ska bli medlemsstater i euroområdet.

| (8) | Även om denna förordning primärt riktas till pensionsinstitut, kan fullständig information om pensionsinstitutens tillgångar eventuellt inte vara direkt tillgänglig från pensionsinstituten, och den berörda nationella centralbanken kan därför behöva inkludera pensionsförvaltare i den faktiska rapporterande populationen. |
| --- | --- |

(8)

Även om denna förordning primärt riktas till pensionsinstitut, kan fullständig information om pensionsinstitutens tillgångar eventuellt inte vara direkt tillgänglig från pensionsinstituten, och den berörda nationella centralbanken kan därför behöva inkludera pensionsförvaltare i den faktiska rapporterande populationen.

| (9) | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de statistikkrav som framgår av ECB:s förordningar eller beslut. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de statistikkrav som framgår av ECB:s förordningar eller beslut.

| (10) | Senast 2022 ska ECB-rådet bedöma fördelar och kostnader för att a) tiden för uppgiftslämnarnas överföring av uppgifter om tillgångar skulle reduceras till fem veckor efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser, och b) statistikkraven skulle utökas till att även omfatta rapportering av enskilda lån för pensionsinstituten, mot bakgrund av lånens ökade ekonomiska betydelse för denna sektor. |
| --- | --- |

(10)

Senast 2022 ska ECB-rådet bedöma fördelar och kostnader för att a) tiden för uppgiftslämnarnas överföring av uppgifter om tillgångar skulle reduceras till fem veckor efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser, och b) statistikkraven skulle utökas till att även omfatta rapportering av enskilda lån för pensionsinstituten, mot bakgrund av lånens ökade ekonomiska betydelse för denna sektor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna ECB-förordning gäller följande definitioner:

1.   
  pensionsinstitut (delsektor S.129 i ENS 2010)
  : ett finansiellt bolag eller kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Ett pensionsinstitut ger i sin egenskap av socialt försäkringssystem en inkomst efter pensionering och kan erbjuda förmåner vid dödsfall eller invaliditet.

pensionsinstitut (delsektor S.129 i ENS 2010)

Följande inkluderas inte i definitionen:

| a) | Investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) (5). |
| --- | --- |

a)

Investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) (5).

5

| b) | Finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) (6). |
| --- | --- |

b)

Finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) (6).

6

| c) | Monetära finansinstitut enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (7). |
| --- | --- |

c)

Monetära finansinstitut enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (7).

7

| d) | Försäkringsbolag enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1374/2014 (ECB/2014/50) (8). |
| --- | --- |

d)

Försäkringsbolag enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1374/2014 (ECB/2014/50) (8).

8

| e) | Icke-självständiga pensionsinstitut som inte är institutionella enheter och utgör en del av den institutionella enhet som bildar dem. |
| --- | --- |

e)

Icke-självständiga pensionsinstitut som inte är institutionella enheter och utgör en del av den institutionella enhet som bildar dem.

| f) | Sociala trygghetsfonder enligt definitionen i punkt 2.117 i ENS 2010. |
| --- | --- |

f)

Sociala trygghetsfonder enligt definitionen i punkt 2.117 i ENS 2010.

2.   
  uppgiftslämnare
  : den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98.

uppgiftslämnare

3.   
  som har sin hemvist
  : den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98. I denna förordning ska, om det saknas en fysisk dimension för en juridisk person, dess hemvist avgöras av det ekonomiska territorium enligt vars lagstiftning den är registrerad. Om enheten inte är registrerad, ska den juridiska hemvisten användas som kriterium, dvs. det land vars rättssystem styr upprättandet av enheten och dess fortsatta existens.

som har sin hemvist

4.   
  berörd nationell centralbank
  : den nationella centralbanken i den medlemsstat i euroområdet där pensionsinstitutet och/eller pensionsförvaltaren har sin hemvist.

berörd nationell centralbank

5.   
  berörd nationell behörig myndighet
  : den nationella behöriga myndighet i den medlemsstat i euroområdet där pensionsinstitutet och/eller pensionsförvaltaren har sin hemvist.

berörd nationell behörig myndighet

6.   
  pensionsförvaltare
  : den betydelse som framgår av punkt 5.185 i ENS 2010.

pensionsförvaltare

7.   
  uppgifter värdepapper för värdepapper
  : uppgifter uppdelade efter enskilda värdepapper.

uppgifter värdepapper för värdepapper

8.   
  uppgifter post för post
  : uppgifter uppdelade efter enskilda tillgångar eller skulder.

uppgifter post för post

9.   
  aggregerade uppgifter
  : uppgifter som inte är uppdelade efter enskilda tillgångar eller skulder.

aggregerade uppgifter

10.   
  finansiell transaktion
  : transaktion som härrör från skapandet, likvideringen eller ändringen av äganderätten till finansiella tillgångar eller skulder enligt vad som framgår av del 5 i bilaga II.

finansiell transaktion

11.   
  justeringar för omvärderingar
  : förändringar i värderingen av tillgångar och skulder som härrör antingen från förändringar i priset på tillgångar och skulder och/eller valutakurser som påverkar värdena, uttryckta i euro, av tillgångarna och skulderna i utländsk valuta enligt vad som framgår av del 5 i bilaga II.

justeringar för omvärderingar

Artikel 2

Faktisk rapporterande population

1.   Den faktiska rapporterande populationen ska bestå av de pensionsinstitut som har sin hemvist i medlemsstater i euroområdet.

2.   Om inget undantag beviljats enligt artikel 7 ska pensionsinstitut i den faktiska rapporterande populationen ha full rapporteringsskyldighet.

3.   För insamlingen av information om pensionsinstituts tillgångar och skulder i enlighet med bilaga I del 3 får den berörda nationella centralbanken besluta att den faktiska rapporterande populationen omfattar enskilda pensionsförvaltare med hemvist i medlemsstaten, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1. I sådana fall får den nationella centralbanken bevilja ett undantag för ett pensionsinstitut som är knutet till den pensionsförvaltare som ingår i den faktiska rapporterande populationen, förutsatt att de begärda statistiska uppgifterna i enlighet med bilaga I del 3 samlas in från respektive pensionsförvaltare eller andra tillgängliga källor. De nationella centralbankerna ska i god tid kontrollera att detta villkor uppfylls för att bevilja eller om nödvändigt återkalla ett undantag med verkan från nästkommande kalenderårs början, enligt överenskommelse med ECB.

Artikel 3

Förteckning över pensionsinstitut för statistiska ändamål

1.   ECB:s direktion ska upprätta och föra en förteckning över de pensionsinstitut och pensionsförvaltare som enligt denna förordning utgör den faktiska rapporterande populationen för statistiska ändamål. Förteckningen kan baseras på förteckningar över pensionsinstitut som för närvarande upprättas av nationella myndigheter, om sådana förteckningar är tillgängliga, samt kompletteras med andra pensionsinstitut och pensionsförvaltare som faller inom definitionen av pensionsinstitut och pensionsförvaltare i artikel 1.

2.   De nationella centralbankerna och ECB ska se till att denna förteckning och uppdaterade versioner därav hålls tillgängliga på lämpligt sätt, bl.a. på elektronisk väg, via internet eller – på begäran av berörda uppgiftslämnare – på papper.

3.   Om den senaste elektroniska versionen av förteckningen enligt punkt 2 är felaktig, ska ECB inte besluta om sanktioner för uppgiftslämnare som underlåtit att uppfylla sitt statistikkrav om underlåtenheten beror på att uppgiftslämnaren i god tro utgått från den felaktiga förteckningen.

Artikel 4

Statistikkrav

1.   Uppgiftslämnare ska till den berörda nationella centralbanken, antingen direkt eller via den berörda nationella behöriga myndigheten, i enlighet med lokala samarbetsavtal, och i enlighet med bilagorna I och II, lämna

| a) | kvartalsvis, stockuppgifter vid kvartalets slut om pensionsinstitutens tillgångar och, i linje med artikel 5, kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner avseende tillgångar, där det är tillämpligt, |
| --- | --- |

a)

kvartalsvis, stockuppgifter vid kvartalets slut om pensionsinstitutens tillgångar och, i linje med artikel 5, kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner avseende tillgångar, där det är tillämpligt,

| b) | årsvis, stockuppgifter vid årets slut om åtminstone pensionsinstitutens skulder och, i linje med artikel 5, årliga justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner avseende skulder, där det är tillämpligt, |
| --- | --- |

b)

årsvis, stockuppgifter vid årets slut om åtminstone pensionsinstitutens skulder och, i linje med artikel 5, årliga justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner avseende skulder, där det är tillämpligt,

| c) | årsvis, uppgifter vid årets slut om antalet medlemmar i pensionssystemen, uppdelade efter aktiva medlemmar, medlemmar med uppskjuten pension och pensionerade medlemmar. |
| --- | --- |

c)

årsvis, uppgifter vid årets slut om antalet medlemmar i pensionssystemen, uppdelade efter aktiva medlemmar, medlemmar med uppskjuten pension och pensionerade medlemmar.

2.   De nationella centralbankerna ska härleda kvartalsvisa skattningar av pensionsinstitutens skulder baserat på de uppgifter som uppgiftslämnare tillhandahåller årsvis enligt artikel 4.1 b.

3.   De nationella centralbankerna ska informera uppgiftslämnarna om de olika ändamål för vilka deras uppgifter samlas in.

4.   För att minimera rapporteringsbördan för pensionsinstituten ska de nationella centralbankerna vara befogade att kombinera sina rapporteringskrav enligt den här förordningen med sina rapporteringskrav enligt förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24).

5.   Om den berörda nationella centralbanken inte har beslutat att inkludera en pensionsförvaltare i den faktiska rapporterande populationen enligt artikel 2.3, ska pensionsförvaltare som innehar sådana uppgifter som ska rapporteras enligt artiklarna 4.1, 4.2 och 5.1 a överlämna dessa uppgifter till pensionsinstitutet i god tid så att det kan uppfylla sina statistikkrav i enlighet med artikel 8. Om pensionsinstitutet inte uppfyller sina rapporteringskrav på grund av att pensionsförvaltaren inte tillhandahåller uppgifterna, måste den nationella centrlbanken fatta beslut om att inkludera pensionsförvaltaren i den faktiska rapporterande populationen i enlighet med artikel 2.3.

Artikel 5

Justeringar för omvärderingar och finansiella transaktioner

1.   Information om justeringar för omvärderingar och finansiella transaktioner ska inhämtas enligt följande:

| a) | Uppgiftslämnarna ska rapportera justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner i enlighet med den berörda nationella centralbankens instruktioner för de uppgifter som rapporteras på aggregerad basis. |
| --- | --- |

a)

Uppgiftslämnarna ska rapportera justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner i enlighet med den berörda nationella centralbankens instruktioner för de uppgifter som rapporteras på aggregerad basis.

| b) | De nationella centralbankerna ska antingen härleda skattningar av värdet på värdepapperstransaktionerna från uppgifter värdepapper för värdepapper, eller direkt samla in uppgifter om sådana transaktioner från uppgiftslämnarna värdepapper för värdepapper. De nationella centralbankerna kan även använda ett liknande tillvägagångssätt för andra tillgångar än värdepapper när de samlar in uppgifter post för post. |
| --- | --- |

b)

De nationella centralbankerna ska antingen härleda skattningar av värdet på värdepapperstransaktionerna från uppgifter värdepapper för värdepapper, eller direkt samla in uppgifter om sådana transaktioner från uppgiftslämnarna värdepapper för värdepapper. De nationella centralbankerna kan även använda ett liknande tillvägagångssätt för andra tillgångar än värdepapper när de samlar in uppgifter post för post.

| c) | Skattningar av värdet på finansiella transaktioner avseende pensionsrätter från pensionsinstitut ska härledas av






  i) | uppgiftslämnarna, i enlighet med den berörda nationella centralbankens riktlinjer baserat på gemensam bästa praxis definierad på euroområdesnivå, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Skattningar av värdet på finansiella transaktioner avseende pensionsrätter från pensionsinstitut ska härledas av

i)

uppgiftslämnarna, i enlighet med den berörda nationella centralbankens riktlinjer baserat på gemensam bästa praxis definierad på euroområdesnivå, eller

| ii) | den berörda nationella centralbanken, baserat på uppgifter från pensionsinstituten. |
| --- | --- |

ii)

den berörda nationella centralbanken, baserat på uppgifter från pensionsinstituten.

2.   Ytterligare riktlinjer avseende sammanställningen av justeringar för omvärderingar och finansiella transaktioner fastställs i bilaga II.

Artikel 6

Redovisningsregler

1.   Om inget annat anges i denna förordning ska de redovisningsregler som pensionsinstituten tillämpar när de lämnar uppgifter i enlighet med denna förordning vara de som finns i respektive nationella genomföranderegler för Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG (9) eller i andra nationella eller internationella standarder som gäller för pensionsinstitut baserat på anvisningar från nationella centralbanker.

2.   Av- och nedskrivningar som sker enligt gällande redovisningsregler ska exkluderas från kapitalbeloppet för utestående lån och rapporteras separat.

3.   Utan att det påverkar rådande redovisningspraxis och nettningsrutiner i medlemsstaterna i euroområdet ska alla finansiella tillgångar och skulder redovisas brutto för statistiska ändamål.

Artikel 7

Undantag

1.   Undantag får beviljas för mindre pensionsinstitut enligt följande:

| a) | De nationella centralbankerna får bevilja undantag för de pensionsinstitut som är minst räknat i totala tillgångar, förutsatt att de pensionsinstitut som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen står för minst 85 % av de totala tillgångarna för pensionsinstituten med hemvist i respektive medlemsstat i euroområdet. |
| --- | --- |

a)

De nationella centralbankerna får bevilja undantag för de pensionsinstitut som är minst räknat i totala tillgångar, förutsatt att de pensionsinstitut som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen står för minst 85 % av de totala tillgångarna för pensionsinstituten med hemvist i respektive medlemsstat i euroområdet.

| b) | Med beaktande av artikel 13 får de nationella centralbankerna bevilja undantag för de minsta pensionsinstituten om pensionsinstitutens kvartalsvisa aggregerade totala tillgångar understiger 25 miljoner euro eller om antalet medlemmar understiger 100, baserat på den senaste årsvisa uppgiftsöverföringen, eller, vad gäller den första rapporteringen, för uppgifter rapporterade för 2018 som är tillgängliga hos den berörda nationella centralbanken eller den nationella behöriga myndigheten. Den berörda nationella centralbanken ska säkerställa att pensionsinstitut som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen står för minst 80 % av de totala tillgångarna för pensionsinstituten med hemvist i respektive medlemsstat i euroområdet. |
| --- | --- |

b)

Med beaktande av artikel 13 får de nationella centralbankerna bevilja undantag för de minsta pensionsinstituten om pensionsinstitutens kvartalsvisa aggregerade totala tillgångar understiger 25 miljoner euro eller om antalet medlemmar understiger 100, baserat på den senaste årsvisa uppgiftsöverföringen, eller, vad gäller den första rapporteringen, för uppgifter rapporterade för 2018 som är tillgängliga hos den berörda nationella centralbanken eller den nationella behöriga myndigheten. Den berörda nationella centralbanken ska säkerställa att pensionsinstitut som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen står för minst 80 % av de totala tillgångarna för pensionsinstituten med hemvist i respektive medlemsstat i euroområdet.

| c) | Ett pensionsinstitut som beviljats undantag enligt punkt a eller b från rapporteringskraven i artikel 4, ska ändå uppfylla rapporteringskraven i artikel 4.1 a årsvis, förutsatt att de pensionsinstitut som bidrar till den årsvisa aggregerade balansräkningen står för minst 95 % av de totala tillgångarna för pensionsinstituten med hemvist i respektive medlemsstat i euroområdet. |
| --- | --- |

c)

Ett pensionsinstitut som beviljats undantag enligt punkt a eller b från rapporteringskraven i artikel 4, ska ändå uppfylla rapporteringskraven i artikel 4.1 a årsvis, förutsatt att de pensionsinstitut som bidrar till den årsvisa aggregerade balansräkningen står för minst 95 % av de totala tillgångarna för pensionsinstituten med hemvist i respektive medlemsstat i euroområdet.

| d) | Ett pensionsinstitut som beviljats undantag enligt punkt a eller b ska åtminstone rapportera totala tillgångar uppdelade efter skuldebrev, ägarandelar, aktier/andelar i investeringsfonder och obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter årsvis. |
| --- | --- |

d)

Ett pensionsinstitut som beviljats undantag enligt punkt a eller b ska åtminstone rapportera totala tillgångar uppdelade efter skuldebrev, ägarandelar, aktier/andelar i investeringsfonder och obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter årsvis.

| e) | De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren enligt punkterna a–c är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från det andra påföljande kalenderårets början. |
| --- | --- |

e)

De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren enligt punkterna a–c är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från det andra påföljande kalenderårets början.

2.   Pensionsinstituten kan välja att inte utnyttja ett undantag utan i stället uppfylla de fullständiga statistikkraven enligt artikel 4. Om ett pensionsinstitut gör ett sådant val, måste den få den berörda nationella centralbankens medgivande innan undantaget utnyttjas.

Artikel 8

Tidsramar

1.   Senast tio veckor efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser ska uppgiftslämnarna överföra de begärda kvartalsvisa uppgifterna till den berörda nationella centralbanken eller den berörda nationella behöriga myndigheten eller båda. Denna tidsfrist kortas därefter ned med en vecka per år och ska vara sju veckor för 2022.

2.   Senast 20 veckor efter utgången av det år som uppgifterna avser ska uppgiftslämnarna överföra de begärda årsvisa uppgifterna till den berörda nationella centralbanken eller den berörda nationella behöriga myndigheten eller båda. Denna tidsfrist kortas därefter ned med två veckor per år och ska vara 14 veckor för 2022.

Artikel 9

Minimistandarder och nationella rapporteringsförfaranden

1.   Uppgiftslämnarna ska följa de statistikkrav som gäller för dem i enlighet med minimistandarderna i bilaga III för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering.

2.   De nationella centralbankerna ska fastställa och genomföra de rapporteringsförfaranden som ska följas av den faktiska rapporterande populationen. De nationella centralbankerna ska säkerställa att dessa förfaranden medför att de begärda statistiska uppgifterna rapporteras och att de ger möjlighet till vederbörlig kontroll av att minimistandarderna enligt bilaga III för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering följs.

Artikel 10

Fusioner, uppdelningar och omorganisationer

Om en fusion, uppdelning eller omorganisation som kan påverka fullgörandet av dess statistikskyldigheter inträffar, ska den berörda uppgiftslämnaren – så snart avsikten att genomföra en sådan åtgärd har offentliggjorts och inom rimlig tid innan åtgärden sker – underrätta den berörda nationella centralbanken, direkt eller via den berörda nationella behöriga myndigheten, om de förfaranden som planeras för att uppfylla statistikkraven enligt den här förordningen.

Artikel 11

Kontroll och obligatorisk insamling

De nationella centralbankerna ska utöva rättigheterna att kontrollera eller att obligatoriskt samla in de uppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna i enlighet med denna förordning, utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utöva dessa rättigheter. Denna rätt ska särskilt utövas av de nationella centralbankerna då ett institut som ingår i den faktiska rapporterande populationen inte uppfyller de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga III.

Artikel 12

Första rapporteringen

1.   Den första rapporteringen ska börja med de kvartalsvisa uppgifterna om tillgångar som avser det tredje kvartalet 2019 och årsvisa uppgifter om skulder och medlemmar för 2019. Dessa uppgifter ska rapporteras i enlighet med artikel 8.

2.   Pensionsinstitut som avses i artikel 7.1 c och d ska rapportera årsvisa uppgifter om tillgångar i enlighet med dessa bestämmelser för 2018 före utgången av 2019.

3.   För att härleda kvartalsvisa skattningar för pensionsinstitutens skulder i enlighet med artikel 4.2 eller 2019, ska de nationella centralbankerna använda de årsvisa uppgifterna om skulder för 2018 som den berörda nationella centralbanken eller tillsynsmyndigheten har tillgång till.

Artikel 13

Övergångsbestämmelser

Om en nationell centralbank beviljar ett undantag enligt artikel 7.1 b ska den berörda centralbanken säkerställa att de pensionsinstitut som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen står för minst 75 % av de totala tillgångarna för pensionsinstituten med hemvist i den berörda medlemsstaten i euroområdet för den första rapporteringen och längst fram till den dag då uppgiftslämnarna ska överföra kvartals- och årsvisa uppgifter för 2022 enligt artikel 8.

Artikel 14

Slutbestämmelser

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 26 januari 2018.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Yttrandet avgavs den 26 september 2017.

2

(3)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 av den 17 oktober 2012 om statistik om värdepappersinnehav (ECB/2012/24) (EUT L 305, 1.11.2012, s. 6).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

4

(5)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (ECB/2013/38) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 73).

5

(6)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2013/40) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 107).

6

(7)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 1).

7

(8)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1374/2014 av den 28 november 2014 om kvartalsvisa statistikrapporteringskrav för försäkringsbolag (ECB/2014/50) (EUT L 366, 20.12.2014, s. 36).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (EUT L 235, 23.9.2003, s. 10).

9

---

BILAGA I

STATISTIKKRAV

DEL 1

Allmänna statistikkrav

| 1. | Den faktiska rapporterande populationen ska kvartalsvis tillhandahålla följande statistik:






  a) | uppgifter värdepapper för värdepapper med ISIN-kod, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

uppgifter värdepapper för värdepapper med ISIN-kod,

| b) | uppgifter om värdepapper utan ISIN-kod antingen värdepapper för värdepapper eller i aggregerad form, uppdelade efter kategorier för instrument/löptid och motparter, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om värdepapper utan ISIN-kod antingen värdepapper för värdepapper eller i aggregerad form, uppdelade efter kategorier för instrument/löptid och motparter,

| c) | uppgifter om tillgångar andra än värdepapper antingen post för post eller i aggregerad form, uppdelade efter kategorier för instrument/löptid och motparter. |
| --- | --- |

c)

uppgifter om tillgångar andra än värdepapper antingen post för post eller i aggregerad form, uppdelade efter kategorier för instrument/löptid och motparter.

| 2. | De aggregerade uppgifterna ska tillhandahållas som stockar och, i enlighet med den berörda nationella centralbankens instruktioner, som antingen: a) omvärderingar på grund av pris- och valutakursförändringar, eller b) finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pensionsinstitut med hemvist i en medlemsstat i euroområdet ska dessutom årsvis tillhandahålla uppgifter om skulder i enlighet med bilaga II. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De uppgifter som ska lämnas till den berörda nationella centralbanken värdepapper för värdepapper anges i tabell 2.1 för värdepapper med ISIN-kod och i tabell 2.2 för värdepapper utan ISIN-kod. De aggregerade kvartalsvisa statistikkraven för stockar och för omvärderingar på grund av pris- och valutakursförändringar eller finansiella transaktioner specificeras i tabellerna 1a och 1c. De aggregerade årsvisa statistikkraven för stockar och för omvärderingar på grund av pris- och valutakursförändringar eller finansiella transaktioner specificeras i tabell 1b. De årsvisa uppgifter som ska lämnas avseende antalet medlemmar i pensionssystem specificeras i tabell 3. |
| --- | --- |

4.

DEL 2

Pensionsinstitutens avsättningar

| 1. | Vad gäller pensionsinstitutens avsättningar ska uppgiftslämnarna, för de årsvisa rapporteringskraven som framgår nedan, härleda skattningar om uppgifterna inte kan identifieras direkt i enlighet med den berörda nationella centralbankens riktlinjer baserat på gemensam bästa praxis definierad på euroområdesnivå:






  — | Pensionsrätter uppdelade efter avgiftsbestämda respektive förmånsbestämda pensionssystem. |
| --- | --- | --- |

1.

—

Pensionsrätter uppdelade efter avgiftsbestämda respektive förmånsbestämda pensionssystem.

| — | Justeringar för omvärderingar (inklusive valutakursjusteringar) eller finansiella transaktioner för alla begärda uppdelningar i enlighet med tabell 1b. |
| --- | --- |

—

Justeringar för omvärderingar (inklusive valutakursjusteringar) eller finansiella transaktioner för alla begärda uppdelningar i enlighet med tabell 1b.

| 2. | De nationella centralbankerna ska härleda kvartalsvisa skattningar baserat på de uppgifter som uppgiftslämnare tillhandahåller årsvis. |
| --- | --- |

2.

DEL 3

Rapporteringstabeller

Tabell 1a

TILLGÅNGAR

Stockar och justeringar för omvärderingar (inkl. växelkursförändringar) eller finansiella transaktioner

Uppgifter som ska lämnas varje kvartal

| | Totalt | Inhemska/Euroområdets medlemsstater andra än inhemska (totalt) | Utlandet (totalt) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Monetära finansinstitut (MFI) (S.121 + 122) | Icke-MFI - totalt |
| | Offentlig förvaltning (S.13) | Övriga inhemska |
| Totalt | Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) | Andra finansförmedlare (S.125), finasiella servicebolag (S.126), koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) | Försäkringsbolag (S.128) | Pensionsinstitut (S.129) | Icke-finansiella bolag (S.11) | Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) |
| TILLGÅNGAR (totalt) | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Sedlar, mynt och inlåning (ENS 2010: F.21 + F.22 + F.29) |

Totalt

Inhemska/Euroområdets medlemsstater andra än inhemska (totalt)

Utlandet (totalt)

Monetära finansinstitut (MFI) (S.121 + 122)

Icke-MFI - totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

Andra finansförmedlare (S.125), finasiella servicebolag (S.126), koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15)

TILLGÅNGAR (totalt)

1

varav: överförbar inlåning (ENS 2010: F.22)

| 2 | Skuldebrev (ENS 2010: F.3) |
| --- | --- |

2

upp till 1 år

över 1 år och upp till 2 år

över 2 år

| 3 | Lån (ENS 2010: F.4) |
| --- | --- |

3

upp till 1 år

över 1 år och upp till 5 år

över 5 år

| 4 | Ägarandelar (ENS 2010: F.51) |
| --- | --- |

4

varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511)

varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512)

varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519)

| 5 | Aktier/andelar i investeringsfonder (ENS 2010: F.52) |
| --- | --- |

5

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder (ENS 2010: F.521)

Aktier/andelar i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder (ENS 2010: F.522)

varav: obligationsfonder

varav: aktiefonder

varav: blandfonder

varav: fastighetsfonder

varav: hedgefonder

varav: övriga fonder

| 6 | Pensionsinstitutens avsättningar (ENS 2010: F.6) |
| --- | --- |

6

varav: pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (ENS 2010: F.64)

varav: fordringar enligt återförsäkringsavtal (F.61)

| 7 | Finansiella derivat (ENS 2010: F.7) |
| --- | --- |

7

| 8 | Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (ENS 2010: F.8) |
| --- | --- |

8

| 9 | Icke-finansiella tillgångar |
| --- | --- |

9

Tabell 1b

SKULDER

Stockar och justeringar för omvärderingar (inkl. ränteförändringar) eller finansiella transaktioner

Uppgifter som ska lämnas årsvis
   (1)

| | Totalt | Inhemska/Euroområdets medlemsstater andra än inhemska (totalt) | Utlandet (totalt) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Monetära finansinstitut (MFI) (S.121 + 122) | Icke-MFI - totalt |
| | Offentlig förvaltning (S.13) | Övriga inhemska |
| Totalt | Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) | Andra finansförmedlare (S.125), finasiella servicebolag (S.126), koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) | Försäkringsbolag (S.128) | Pensionsinstitut (S.129) | Icke-finansiella bolag (S.11) | Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (4) |
| SKULDER (totalt) | | | | | | | | | | | | | |
| 10 | Erhållna lån (ENS 2010: F.4) |

Totalt

Inhemska/Euroområdets medlemsstater andra än inhemska (totalt)

Utlandet (totalt)

Monetära finansinstitut (MFI) (S.121 + 122)

Icke-MFI - totalt

Offentlig förvaltning (S.13)

Övriga inhemska

Totalt

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

Andra finansförmedlare (S.125), finasiella servicebolag (S.126), koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127)

Försäkringsbolag (S.128)

Pensionsinstitut (S.129)

Icke-finansiella bolag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (4)

SKULDER (totalt)

10

upp till 1 år

över 1 år och upp till 5 år

över 5 år

| 11 | Skuldebrev (ENS 2010: F.3) |
| --- | --- |

11

| 12 | Ägarandelar (ENS 2010: F.5, F.519) |
| --- | --- |

12

| 13 | Försäkringstekniska avsättningar (ENS 2010: F.6)
   (2) |
| --- | --- |

13

| 13.1 | Pensionsrätter (ENS 2010: F.63) |
| --- | --- |

13.1

Pensionsrätter (ENS 2010: F.63)

varav avgiftsbestämda system

varav förmånsbestämda system (3)

| 13.2 | Pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (ENS 2010: F.64) |
| --- | --- |

13.2

Pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (ENS 2010: F.64)

| 13.3 | Övriga livförsäkringsförmåner (ENS 2010: F.65) |
| --- | --- |

13.3

Övriga livförsäkringsförmåner (ENS 2010: F.65)

| 14 | Finansiella derivat (ENS 2010: F.71) |
| --- | --- |

14

| 15 | Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (ENS 2010: F.8) |
| --- | --- |

15

| 16 | A25:A48 Nettoförmögenhet (ESA 2010: B.90) |
| --- | --- |

16

Tabell 1c

UPPDELNING EFTER LAND

Stockar och justeringar för omvärderingar (inkl. ränteförändringar) eller finansiella transaktioner

Uppgifter om tillgångar som ska lämnas kvartalsvis och uppgifter om skulder som ska lämnas årsvis
   (5)

| | Andra med hemvist i euroområdet (utöver inhemska) |
| --- | --- |
| | BE | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | MT | NL | AT | PT | SI | SK | FI |
| TILLGÅNGAR (totalt) |
| Sedlar, mynt och inlåning | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Skuldebrev (ENS 2010: F.3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| emitterade av MFI | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| upp till 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| över 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| emitterade av icke-MFI | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Offentlig förvaltning | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| upp till 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| över 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Övriga inhemska | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| upp till 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| över 1 år | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ägarandelar (ENS 2010: F.51) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| emitterade av MFI | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| emitterade av icke-MFI | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Offentlig förvaltning | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Övriga inhemska | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktier/andelar i investeringsfonder (ENS 2010: F.52) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SKULDER (totalt) |
| Pensionsrätter (ENS 2010: F.63)
   (6) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Andra med hemvist i euroområdet (utöver inhemska)

BE

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

MT

NL

AT

PT

SI

SK

FI

TILLGÅNGAR (totalt)

Sedlar, mynt och inlåning

Skuldebrev (ENS 2010: F.3)

emitterade av MFI

upp till 1 år

över 1 år

emitterade av icke-MFI

Offentlig förvaltning

upp till 1 år

över 1 år

Övriga inhemska

upp till 1 år

över 1 år

Ägarandelar (ENS 2010: F.51)

emitterade av MFI

varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511)

varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512)

varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519)

emitterade av icke-MFI

Offentlig förvaltning

varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511)

varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512)

varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519)

Övriga inhemska

varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511)

varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512)

varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519)

Aktier/andelar i investeringsfonder (ENS 2010: F.52)

SKULDER (totalt)

Pensionsrätter (ENS 2010: F.63)
   (6)

| | Icke-deltagande medlemsstater |
| --- | --- |
| | BG | CZ | DK | HR | HU | PL | RO | SE | UK |
| TILLGÅNGAR (totalt) |
| Sedlar, mynt och inlåning | | | | | | | | | | |
| Skuldebrev (ENS 2010: F.3) | | | | | | | | | | |
| emitterade av MFI | | | | | | | | | | |
| upp till 1 år | | | | | | | | | | |
| över 1 år | | | | | | | | | | |
| emitterade av icke-MFI | | | | | | | | | | |
| Offentlig förvaltning | | | | | | | | | | |
| upp till 1 år | | | | | | | | | | |
| över 1 år | | | | | | | | | | |
| Övriga inhemska | | | | | | | | | | |
| upp till 1 år | | | | | | | | | | |
| över 1 år | | | | | | | | | | |
| Ägarandelar (ENS 2010: F.51) | | | | | | | | | | |
| emitterade av MFI | | | | | | | | | | |
| varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511) | | | | | | | | | | |
| varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512) | | | | | | | | | | |
| varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519) | | | | | | | | | | |
| emitterade av icke-MFI | | | | | | | | | | |
| Offentlig förvaltning | | | | | | | | | | |
| varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511) | | | | | | | | | | |
| varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512) | | | | | | | | | | |
| varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519) | | | | | | | | | | |
| Övriga inhemska | | | | | | | | | | |
| varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511) | | | | | | | | | | |
| varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512) | | | | | | | | | | |
| varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519) | | | | | | | | | | |
| Aktier/andelar i investeringsfonder (ENS 2010: F.52) | | | | | | | | | | |
| SKULDER (totalt) |
| Pensionsrätter (ENS 2010: F.63)
   (7) | | | | | | | | | | |

Icke-deltagande medlemsstater

BG

CZ

DK

HR

HU

PL

RO

SE

UK

TILLGÅNGAR (totalt)

Sedlar, mynt och inlåning

Skuldebrev (ENS 2010: F.3)

emitterade av MFI

upp till 1 år

över 1 år

emitterade av icke-MFI

Offentlig förvaltning

upp till 1 år

över 1 år

Övriga inhemska

upp till 1 år

över 1 år

Ägarandelar (ENS 2010: F.51)

emitterade av MFI

varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511)

varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512)

varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519)

emitterade av icke-MFI

Offentlig förvaltning

varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511)

varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512)

varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519)

Övriga inhemska

varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511)

varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512)

varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519)

Aktier/andelar i investeringsfonder (ENS 2010: F.52)

SKULDER (totalt)

Pensionsrätter (ENS 2010: F.63)
   (7)

| | Huvudsakliga motparter utanför EU |
| --- | --- |
| | Brasilien | Kanada | Kina | Hongkong | Indien | Japan | Ryssland | Schweiz | US | EU-institutioner | Andra internationella organisationer | Offshore-finanscentrum (som en grupp) |
| TILLGÅNGAR (totalt) |
| Sedlar, mynt och inlåning | | | | | | | | | | | | | |
| Skuldebrev (ENS 2010: F.3) | | | | | | | | | | | | | |
| upp till 1 år | | | | | | | | | | | | | |
| över 1 år | | | | | | | | | | | | | |
| Ägarandelar (ENS 2010: F.51) | | | | | | | | | | | | | |
| varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511) | | | | | | | | | | | | | |
| varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512) | | | | | | | | | | | | | |
| varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519) | | | | | | | | | | | | | |
| Aktier/andelar i investeringsfonder (ENS 2010: F.52) | | | | | | | | | | | | | |
| SKULDER (totalt) |
| Pensionsrätter (ENS 2010: F.63)
   (8) | | | | | | | | | | | | | |

Huvudsakliga motparter utanför EU

Brasilien

Kanada

Kina

Hongkong

Indien

Japan

Ryssland

Schweiz

US

EU-institutioner

Andra internationella organisationer

Offshore-finanscentrum (som en grupp)

TILLGÅNGAR (totalt)

Sedlar, mynt och inlåning

Skuldebrev (ENS 2010: F.3)

upp till 1 år

över 1 år

Ägarandelar (ENS 2010: F.51)

varav: noterade aktier (ENS 2010: F.511)

varav: onoterade aktier (ENS 2010: F.512)

varav: andra ägarandelar (ENS 2010: F.519)

Aktier/andelar i investeringsfonder (ENS 2010: F.52)

SKULDER (totalt)

Pensionsrätter (ENS 2010: F.63)
   (8)

Tabell 2

Begärda uppgifter avseende värdepapper för värdepapper

Uppgifter för rutorna i tabell 2.1 och tabell 2.2 måste rapporteras för varje värdepapper som anges under kategorierna ”skuldebrev”, ”ägarandelar” samt ”aktier/andelar i investeringsfonder” (enligt definitionen i tabell A, del 1 i bilaga II). Tabell 2.1 avser värdepapper med ISIN-kod medan tabell 2.2 avser värdepapper utan ISIN-kod.

Tabell 2.1: Innehav av värdepapper med ISIN-kod

Uppgifter för rutorna ska rapporteras för varje värdepapper med beaktande av följande regler:

| 1. | Uppgifter för ruta 1 måste rapporteras. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter för ruta 1 måste rapporteras.

| 2. | Om den berörda nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om transaktionerna, måste uppgifter för två av de tre rutorna 2, 3 och 4 rapporteras (dvs. rutorna 2 och 3, rutorna 2 och 4, eller rutorna 3 och 4). Om uppgifter samlas in för ruta 3, måste även uppgifter för ruta 3b samlas in. |
| --- | --- |

2.

Om den berörda nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om transaktionerna, måste uppgifter för två av de tre rutorna 2, 3 och 4 rapporteras (dvs. rutorna 2 och 3, rutorna 2 och 4, eller rutorna 3 och 4). Om uppgifter samlas in för ruta 3, måste även uppgifter för ruta 3b samlas in.

| 3. | Om den berörda nationella centralbanken direkt samlar in uppgifter om värdepapper för värdepapper om transaktionerna, måste uppgifter också rapporteras för






  a) | ruta 5, eller rutorna 6 och 7, och |
| --- | --- | --- |

3.

Om den berörda nationella centralbanken direkt samlar in uppgifter om värdepapper för värdepapper om transaktionerna, måste uppgifter också rapporteras för

a)

ruta 5, eller rutorna 6 och 7, och

| b) | ruta 4, eller rutorna 2 och 3. |
| --- | --- |

b)

ruta 4, eller rutorna 2 och 3.

| 4. | Den berörda nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 8, 9, 10 och 11. |
| --- | --- |

4.

Den berörda nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 8, 9, 10 och 11.

| 5. | Den berörda nationella centralbanken ska säkerställa att täckningen på grundval av de lämnade uppgifterna kommer att vara 95 procent av värdepapperen med ISIN-kod, men den nationella centralbanken behöver inte öka den rapporterande populationen med totala tillgångar om undantag har beviljats enligt artikel 7.






  Ruta | Titel |
| --- | --- | --- |
| 1 | ISIN-kod |
| 2 | Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp |
| 3 | Pris |
| 3b | Prisangivelse |
| 4 | Totalt belopp i marknadsvärde |
| 5 | Finansiella transaktioner |
| 6 | Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder) |
| 7 | Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder) |
| 8 | Valuta som värdepapperet registrerats i |
| 9 | Andra volymförändringar i nominellt värde |
| 10 | Andra volymförändringar i marknadsvärde |
| 11 | Portföljinvestering eller direktinvestering |

5.

Den berörda nationella centralbanken ska säkerställa att täckningen på grundval av de lämnade uppgifterna kommer att vara 95 procent av värdepapperen med ISIN-kod, men den nationella centralbanken behöver inte öka den rapporterande populationen med totala tillgångar om undantag har beviljats enligt artikel 7.

Ruta

Titel

1

ISIN-kod

2

Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp

3

Pris

3b

Prisangivelse

4

Totalt belopp i marknadsvärde

5

Finansiella transaktioner

6

Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder)

7

Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder)

8

Valuta som värdepapperet registrerats i

9

Andra volymförändringar i nominellt värde

10

Andra volymförändringar i marknadsvärde

11

Portföljinvestering eller direktinvestering

Tabell 2.2: Innehav av värdepapper utan ISIN-kod

Uppgifterna för rutorna måste rapporteras antingen a) för varje värdepapper, eller b) genom att aggregera ett antal värdepapper till en enskild post.

I fall a gäller följande regler:

| 1. | Uppgifter måste lämnas för rutorna 1, 12, 13, 14, 15 och 17. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter måste lämnas för rutorna 1, 12, 13, 14, 15 och 17.

| 2. | Om den berörda nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om transaktionerna, måste uppgifter för två av de tre rutorna 2, 3 och 4 rapporteras (dvs. rutorna 2 och 3, rutorna 2 och 4, eller rutorna 3 och 4). |
| --- | --- |

2.

Om den berörda nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om transaktionerna, måste uppgifter för två av de tre rutorna 2, 3 och 4 rapporteras (dvs. rutorna 2 och 3, rutorna 2 och 4, eller rutorna 3 och 4).

| 3. | Om den berörda nationella centralbanken direkt insamlar uppgifter om värdepapper för värdepapper om transaktionerna, måste uppgifter för följande rutor också rapporteras:






  a) | ruta 5, eller rutorna 6 och 7, och |
| --- | --- | --- |

3.

Om den berörda nationella centralbanken direkt insamlar uppgifter om värdepapper för värdepapper om transaktionerna, måste uppgifter för följande rutor också rapporteras:

a)

ruta 5, eller rutorna 6 och 7, och

| b) | ruta 4, eller rutorna 2 och 3. |
| --- | --- |

b)

ruta 4, eller rutorna 2 och 3.

| 4. | Om uppgifter samlas in för ruta 3, måste även uppgifter för ruta 3b samlas in. |
| --- | --- |

4.

Om uppgifter samlas in för ruta 3, måste även uppgifter för ruta 3b samlas in.

| 5. | Den berörda nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 3b, 8, 9, 10 och 11. |
| --- | --- |

5.

Den berörda nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 3b, 8, 9, 10 och 11.

I fall b gäller följande regler:

| 1. | Uppgifter måste lämnas för rutorna 4, 12, 13, 14 och 15. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter måste lämnas för rutorna 4, 12, 13, 14 och 15.

| 2. | Uppgifter måste lämnas antingen för ruta 5 eller också för de båda rutorna 10 och 16. |
| --- | --- |

2.

Uppgifter måste lämnas antingen för ruta 5 eller också för de båda rutorna 10 och 16.

| 3. | Den berörda nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 8, 9 och 11.






  Ruta | Titel |
| --- | --- | --- |
| 1 | Identifieringskod för värdepapper |
| 2 | Antal enheter eller aggregerat nominellt värde |
| 3 | Pris |
| 3b | Prisangivelse |
| 4 | Totalt belopp till marknadsvärde |
| 5 | Finansiella transaktioner |
| 6 | Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder) |
| 7 | Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder) |
| 8 | Valuta som värdepapperet registrerats i |
| 9 | Andra volymförändringar i nominellt värde |
| 10 | Andra volymförändringar i marknadsvärde |
| 11 | Portföljinvestering eller direktinvestering |
| 12 | Instrument:






  — | skuldebrev (F.3) |

3.

Den berörda nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 8, 9 och 11.

Ruta

Titel

1

Identifieringskod för värdepapper

2

Antal enheter eller aggregerat nominellt värde

3

Pris

3b

Prisangivelse

4

Totalt belopp till marknadsvärde

5

Finansiella transaktioner

6

Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder)

7

Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder)

8

Valuta som värdepapperet registrerats i

9

Andra volymförändringar i nominellt värde

10

Andra volymförändringar i marknadsvärde

11

Portföljinvestering eller direktinvestering

12

Instrument:

—

skuldebrev (F.3)

| — | ägarandelar (F.51) |
| --- | --- |

—

ägarandelar (F.51)

| — | varav noterade aktier (F.511) |
| --- | --- |

—

varav noterade aktier (F.511)

| — | varav onoterade aktier (F.512) |
| --- | --- |

—

varav onoterade aktier (F.512)

| — | varav andra ägarandelar (F.519) |
| --- | --- |

—

varav andra ägarandelar (F.519)

| — | aktier/andelar i investeringsfonder (F.52) |
| --- | --- |

—

aktier/andelar i investeringsfonder (F.52)

| — | varav aktier/andelar i penningmarknadsfonder (F.521) |
| --- | --- |

—

varav aktier/andelar i penningmarknadsfonder (F.521)

| — | varav aktier/andelar i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder (F.522) |
| --- | --- |

—

varav aktier/andelar i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder (F.522)

13

Emissionsdatum och förfallodag för skuldebrev. Alternativt uppdelning efter löptidsintervall enligt följande: ursprunglig löptid upp till ett år, ett till två år, över två år och återstående löptid upp till ett år, ett till två år, två till fem år, över fem år.

14

Emittentsektor eller emittentdelsektor:

| — | centralbanken (S.121) |
| --- | --- |

—

centralbanken (S.121)

| — | monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122) |
| --- | --- |

—

monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122)

| — | penningmarknadsfonder (S.123) |
| --- | --- |

—

penningmarknadsfonder (S.123)

| — | investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) |
| --- | --- |

—

investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

| — | andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut, finansiella servicebolag samt koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) |
| --- | --- |

—

andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut, finansiella servicebolag samt koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127)

| — | försäkringsbolag (S.128) |
| --- | --- |

—

försäkringsbolag (S.128)

| — | pensionsinstitut (S.129) |
| --- | --- |

—

pensionsinstitut (S.129)

| — | icke-finansiella bolag (S.11) |
| --- | --- |

—

icke-finansiella bolag (S.11)

| — | offentlig förvaltning (S.13) |
| --- | --- |

—

offentlig förvaltning (S.13)

| — | hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (9) |
| --- | --- |

—

hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (9)

15

Emittentland

16

Justeringar för omvärderingar

17

Splitdatum (10) och splitfaktor (11)

Tabell 3

Antal medlemmar i pensionssystem

Uppgifter som ska lämnas årsvis – uppgifter vid årets slut

| | Totalt |
| --- | --- |
| | varav: aktiva medlemmar | varav: medlemmar med uppskjuten pension | varav: pensionerade medlemmar |
| Antal medlemmar | | | | |

Totalt

varav: aktiva medlemmar

varav: medlemmar med uppskjuten pension

varav: pensionerade medlemmar

Antal medlemmar

---

(1)  Kvartalsvisa skattningar tillhandahålls av de nationella centralbankerna.

(2)  Försäkringstekniska avsättningar (totalt) får inkludera livförsäkring.

(3)  Avgiftsbestämda system med fiktiv pensionsbehållning och hybridsystem tillhör gruppen förmånsbestämda system.

(4)  Anspråk relevanta endast för hushåll (S.14).

(5)  Kvartalsvisa skattningar tillhandahålls av de nationella centralbankerna.

(6)  Kvartalsvisa skattningar tillhandahålls av de nationella centralbankerna.

(7)  Kvartalsvisa skattningar tillhandahålls av de nationella centralbankerna.

(8)  Kvartalsvisa skattningar tillhandahålls av de nationella centralbankerna.

(9)  Berörd nationell centralbank kan kräva att de faktiska uppgiftslämnarna ska särredovisa delsektorerna ”hushåll” (S.14) och ”hushållens icke-vinstdrivande organisationer” (S.15).

(10)  Splitdatum är det datum då den senaste aktiespliten eller omvända spliten ägde rum. Aktiesplit är en transaktion där de befintliga aktierna delas upp så att aktiekursen sänks och antalet aktier som är tillgängliga på marknaden ökar i motsvarande utsträckning. Vid en omvänd split höjs aktiekursen och antalet aktier som är tillgängliga på marknaden minskar i motsvarande utsträckning.

(11)  Splitfaktorn beräknas som antalet aktier efter spliten delat med antalet aktier före spliten.

---

BILAGA II

BESKRIVNINGAR

DEL 1

Beskrivningar av instrumentkategorier

| 1. | Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna (NCB) i enlighet med denna förordning ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Varken förteckning över individuella finansiella instrument i tabellen eller respektive beskrivningar ska vara fullständiga. Beskrivningarna hänvisar till det europeiska nationalräkenskapssystemet som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013 (nedan kallat ENS 2010). |
| --- | --- |

1.

| 2. | För vissa instrumentkategorier krävs uppdelning efter löptid. Dessa avser ursprunglig löptid, dvs. löptid vid emission, som är den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan lösas in (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet. |
| --- | --- |

3.

Tabell A

Beskrivning av instrumentkategorier i pensionsinstituts tillgångar och skulder

TILLGÅNGAR

| Instrumentkategori | Viktiga egenskaper |
| --- | --- |
| 1. | Sedlar, mynt och inlåning |

Instrumentkategori

Viktiga egenskaper

1.

Sedlar, mynt och inlåning

Innehav av utelöpande sedlar och mynt i euro och utländska valutor som allmänt används som betalningsmedel och medel som pensionsinstitut placerat hos monetära finansinstitut (MFI). De kan omfatta inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid och inlåningsavtal med uppsägningstid samt fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet (gäller endast om motparten är ett monetärt finansinstitut som tar emot inlåning (ENS 2010, punkt 5.130)).

| 1.1 | Överförbar inlåning |
| --- | --- |

1.1

Överförbar inlåning

Överförbar inlåning är inlåning som på begäran kan överföras utan uppsägningstid för att betala andra ekonomiska aktörer via ett gemensamt betalningsmedel som t.ex. banköverföring och direktdebitering, eventuellt även via kredit- eller betalkort, transaktioner med elektroniska pengar, check eller liknande medel, utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgifter. Inlåning som endast kan användas för kontantuttag och/eller inlåning från vilken medel endast kan tas ut eller transfereras via ett annat konto med samma innehavare, ska inte tas upp som överförbar inlåning.

| 2. | Skuldebrev |
| --- | --- |

2.

Skuldebrev

Skuldebrev är överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis och normalt handlas på sekundärmarknaderna. De kan också avräknas på marknaden och ger inte innehavaren någon äganderätt i det emitterande institutet.

Denna kategori omfattar:

| — | Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. |
| --- | --- |

—

Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag.

| — | Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande prissättning av den finansiella tillgången vilket syns genom skillnader i köp- och säljkurser. Om dessa kriterier inte är uppfyllda bör de klassificeras under kategori 3 ”Lån” (se även ”överlåtna lån” i samma kategori). |
| --- | --- |

—

Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande prissättning av den finansiella tillgången vilket syns genom skillnader i köp- och säljkurser. Om dessa kriterier inte är uppfyllda bör de klassificeras under kategori 3 ”Lån” (se även ”överlåtna lån” i samma kategori).

| — | Efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även ”efterställda fordringar i form av lån” i kategori 3 ”Lån”). |
| --- | --- |

—

Efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även ”efterställda fordringar i form av lån” i kategori 3 ”Lån”).

Värdepapper som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska stå kvar i den ursprungliga ägarens balansräkning (i stället för att överföras till den tillfälliga förvärvarens balansräkning) i de fall det finns ett bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka och inte endast en option att låta det återgå. Om den tillfälliga förvärvaren säljer de mottagna värdepapperen, ska denna försäljning ses som en direkt värdepapperstransaktion och tas upp i den tillfälliga förvärvarens balansräkning som en negativ post i värdepappersportföljen.

| 3. | Lån |
| --- | --- |

3.

Lån

I rapporteringsordningen omfattar denna kategori medel som pensionsinstituten har lånat till låntagare eller lån som har anskaffats av pensionsinstitut och som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument.

Följande poster ingår:

| — | innehav av icke-överlåtbara värdepapper: innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad. |
| --- | --- |

—

innehav av icke-överlåtbara värdepapper: innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad.

| — | överlåtna lån: lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under kategorin ”lån” så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall klassificeras de som skuldebrev (kategori 2). |
| --- | --- |

—

överlåtna lån: lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under kategorin ”lån” så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall klassificeras de som skuldebrev (kategori 2).

| — | efterställda fordringar i form av lån: efterställda fordringar medför en underordnad fordran på emittentinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för pensionsinstituts innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under kategorin ”skuldebrev”, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av skuldebrev än av lån. |
| --- | --- |

—

efterställda fordringar i form av lån: efterställda fordringar medför en underordnad fordran på emittentinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för pensionsinstituts innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under kategorin ”skuldebrev”, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av skuldebrev än av lån.

| — | fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet (gäller endast om motparten inte är ett monetärt finansinstitut som tar emot inlåning (ENS 2010, punkt 5.130)): motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel. |
| --- | --- |

—

fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet (gäller endast om motparten inte är ett monetärt finansinstitut som tar emot inlåning (ENS 2010, punkt 5.130)): motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel.

Denna kategori exkluderar tillgångar i form av inlåning placerad hos pensionsinstitut (som ingår i kategori 1).

| 4. | Ägarandelar |
| --- | --- |

4.

Ägarandelar

Finansiella tillgångar som medför äganderätt till företag eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en andel av bolagens eller kvasibolagens vinster och till en andel av deras nettotillgångar vid en eventuell likvidation.

Denna kategori omfattar noterade och onoterade aktier och andra ägarandelar.

Ägarandelar som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska redovisas i enlighet med kategori 2 ”skuldebrev”.

| 4.1 | Noterade aktier |
| --- | --- |

4.1

Noterade aktier

Aktier noterade på en börs. Börsen kan vara en erkänd aktiebörs eller någon annan form av andrahandsmarknad. Noterade aktier kallas även marknadsaktier.

| 4.2 | Onoterade aktier |
| --- | --- |

4.2

Onoterade aktier

Onoterade aktier är aktierelaterade värdepapper som inte är börsnoterade.

| 4.3 | Andra ägarandelar |
| --- | --- |

4.3

Andra ägarandelar

Andra ägarandelar är alla former av ägarandelar som inte är noterade aktier och onoterade aktier.

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

5.

Aktier/andelar i investeringsfonder

Denna kategori omfattar innehav av aktier eller andelar som emitterats av penningmarknadsfonder och investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder.

| 5.1 | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

5.1

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Innehav av aktier eller andelar som emitterats av penningmarknadsfonder enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 5.2 | Aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

5.2

Aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Innehav av aktier eller andelar som har emitterats av andra investeringsfonder än penningmarknadsfonder enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

| 6. | Pensionsinstitutens avsättningar |
| --- | --- |

6.

Pensionsinstitutens avsättningar

Denna kategori omfattar:

| — | Pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare enligt definitionen i ENS 2010, punkterna 5.186 och 17.78. |
| --- | --- |

—

Pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare enligt definitionen i ENS 2010, punkterna 5.186 och 17.78.

| — | Ekonomiska krav som pensionsinstitut har gentemot återförsäkringsbolag i samband med pensionsavsättningar (fordringar enligt återförsäkringsavtal). |
| --- | --- |

—

Ekonomiska krav som pensionsinstitut har gentemot återförsäkringsbolag i samband med pensionsavsättningar (fordringar enligt återförsäkringsavtal).

| 7. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

7.

Finansiella derivat

Finansiella derivat är finansiella instrument knutna till ett angivet finansiellt instrument, en angiven indikator eller en angiven vara genom vilka det går att handla med specifika finansiella risker separat på finansiella marknader.

Denna kategori omfattar:

| — | optioner, |
| --- | --- |

—

optioner,

| — | warrants, |
| --- | --- |

—

warrants,

| — | futures, |
| --- | --- |

—

futures,

| — | terminer, |
| --- | --- |

—

terminer,

| — | swappar, |
| --- | --- |

—

swappar,

| — | kreditderivat. |
| --- | --- |

—

kreditderivat.

Finansiella derivat ska tas upp till marknadsvärde i balansräkningen på bruttobasis. Individuella derivatavtal med positivt marknadsvärde ska tas upp på tillgångssidan av balansräkningen och avtal med negativa marknadsvärden på skuldsidan.

Brutto framtida åtaganden som följer av derivatavtal ska inte tas upp som poster i balansräkningen.

Finansiella derivat kan bokföras netto i enlighet med olika värderingsmetoder. Om endast nettopositionerna är tillgängliga eller om positionerna har registrerats till annat än marknadsvärdet, ska dessa positioner rapporteras i stället.

Denna kategori omfattar inte finansiellt derivat som enligt nationella regler inte behöver tas upp i balansräkningen.

| 8. | Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter |
| --- | --- |

8.

Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter

Detta är restposten på balansräkningens tillgångssida och definieras som tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori. De nationella centralbankerna kan kräva rapportering av specifika underpositioner inom denna kategori, såsom:

| — | Utestående utdelningar. |
| --- | --- |

—

Utestående utdelningar.

| — | Upplupen ränta på inlåning. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på inlåning.

| — | Upplupen ränta på utlåning. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på utlåning.

| — | Upplupen ränta på skuldebrev. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på skuldebrev.

| — | Upplupna hyror. |
| --- | --- |

—

Upplupna hyror.

| — | Utestående fordringar som inte hänför sig till pensionsinstitutets huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

—

Utestående fordringar som inte hänför sig till pensionsinstitutets huvudsakliga verksamhet.

| 9. | Icke-finansiella tillgångar |
| --- | --- |

9.

Icke-finansiella tillgångar

Andra materiella och immateriella tillgångar än finansiella tillgångar.

Denna kategori omfattar bostäder, övriga byggnader och anläggningar, maskiner och inventarier, värdeföremål samt produkter som skyddas av immateriell äganderätt, som datorprogram och databaser

SKULDER

| Instrumentkategori | Viktiga egenskaper |
| --- | --- |
| 10. | Erhållna lån |

Instrumentkategori

Viktiga egenskaper

10.

Erhållna lån

Belopp som pensionsinstitut är skyldiga sina fordringsägare, exklusive belopp som hänför sig till emission av överlåtbara värdepapper. I denna kategori ingår:

| — | lån: utlåning som beviljats ett pensionsinstitut som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte styrkta med dokument. |
| --- | --- |

—

lån: utlåning som beviljats ett pensionsinstitut som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte styrkta med dokument.

| — | repor och repoliknande transaktioner mot likvidsäkerhet: motposten till kontanter som mottagits i utbyte mot värdepapper som sålts av pensionsinstitut till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som pensionsinstitut mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man (”den tillfälliga förvärvaren”) ska klassificeras här om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att pensionsinstitutet behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen. |
| --- | --- |

—

repor och repoliknande transaktioner mot likvidsäkerhet: motposten till kontanter som mottagits i utbyte mot värdepapper som sålts av pensionsinstitut till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som pensionsinstitut mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man (”den tillfälliga förvärvaren”) ska klassificeras här om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att pensionsinstitutet behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen.

| — | likvidsäkerhet som erhållits i utbyte mot värdepapperslån: belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot likvidsäkerhet. |
| --- | --- |

—

likvidsäkerhet som erhållits i utbyte mot värdepapperslån: belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot likvidsäkerhet.

| — | kontant säkerhet som erhållits i transaktioner som medför en tillfällig överföring av guld mot säkerhet. |
| --- | --- |

—

kontant säkerhet som erhållits i transaktioner som medför en tillfällig överföring av guld mot säkerhet.

| 11. | Emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

11.

Emitterade skuldebrev

Värdepapper – utom ägarandelar – som emitterats av ett pensionsinstitut och som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad, eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt gentemot emittentinstitutet.

| 12. | Ägarandelar |
| --- | --- |

12.

Ägarandelar

Se kategori 4.

| 13. | Tekniska avsättningar |
| --- | --- |

13.

Tekniska avsättningar

Det kapitalbelopp som pensionsinstitutet innehar för att betala pensionsrättsinnehavarnas framtida pensionskrav.

| 13.1 | varav pensionsrätter |
| --- | --- |

13.1

varav pensionsrätter

Det kapitalbelopp som pensionsinstitutet innehar för att betala pensionsrättsinnehavarnas framtida krav avseende pensionsrätter.

Pensionsrätter varav avgiftsbestämda pensionssystem

Det kapitalbelopp som pensionsinstitutet innehar för att betala pensionsrättsinnehavarnas framtida krav avseende avgiftsbestämda system.

I ett avgiftsbestämt system beror de förmåner som utbetalas på utvecklingen för de tillgångar som pensionssystemet förvärvat. Skulden för ett avgiftsbestämt system är det aktuella marknadsvärdet av fondens tillgångar.

Pensionsrätter varav förmånsbestämda pensionssystem

Det kapitalbelopp som pensionsinstitutet innehar för att betala pensionsrättsinnehavarnas framtida krav avseende förmånsbestämda system.

I ett förmånsbestämt pensionssystem avgörs nivån på utlovade pensionsförmåner till deltagande löntagare av en i förväg bestämd formel. Skulden för ett förmånsbestämt pensionssystem är lika med nuvärdet av de utlovade förmånerna.

Avgiftsbestämda system med fiktiv pensionsbehållning och hybridsystem tillhör gruppen förmånsbestämda system (ENS 2010, punkt 17.59). Avgiftsbestämda system med fiktiv pensionsbehållning liknar ett avgiftsbestämt system men med ett garanterat minimibelopp som betalas ut. Hybridsystem är system som har inslag från både förmåns- och avgiftsbestämda system. Ett system klassificeras som hybridsystem om det har bestämmelser om både förmåns- och avgiftsbestämning eller om det omfattar ett avgiftsbestämt system med fiktiv pensionsbehållning och samtidigt har en bestämmelse om en bestämd förmån eller bestämd avgift.

| 13.2 | Pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare |
| --- | --- |

13.2

Pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare

Se kategori 6.

| 13.3 | Övriga livförsäkringsförmåner |
| --- | --- |

13.3

Övriga livförsäkringsförmåner

Detta är överskottet av nettobidrag utöver förmåner representerar en ökning i försäkringssystemets skuld gentemot förmånstagarna (enligt definitionen i ENS 2010, punkt 5.187).

| 14. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

14.

Finansiella derivat

Se kategori 7.

| 15. | Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter |
| --- | --- |

15.

Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter

Detta är den restpost på balansräkningens skuldsida som definieras som ”skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori”. De nationella centralbankerna kan kräva rapportering av specifika underpositioner inom denna kategori, såsom:

| — | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till den primära pensionsinstitutsverksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc. |
| --- | --- |

—

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till den primära pensionsinstitutsverksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc.

| — | Reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner, utdelningar etc. |
| --- | --- |

—

Reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner, utdelningar etc.

| — | Nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet. |
| --- | --- |

—

Nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet.

| — | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner. |
| --- | --- |

—

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner.

| — | Upplupen ränta på utlåning. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på utlåning.

| 16. | Nettoförmögenhet |
| --- | --- |

16.

Nettoförmögenhet

Detta är saldoposten i en balansräkning (B.90) (ENS 2010, punkt 7.02). Stocken av tillgångar och skulder som redovisas i balansräkningen värderas till lämpliga priser, vilket i allmänhet är de marknadspriser som råder vid den tidpunkt som balansräkningen avser. I ett förmånsbestämt pensionssystem avgörs dock nivån på utlovade pensionsförmåner till deltagande löntagare av en i förväg bestämd formel. Skulden för ett förmånsbestämt pensionssystem är lika med nuvärdet av de utlovade förmånerna, och nettovärdet för ett förmånsbestämt pensionssystem kan därför avvika från noll.

I ett avgiftsbestämt system beror de förmåner som utbetalas på utvecklingen för de tillgångar som pensionssystemet förvärvat. Skulden för ett avgiftsbestämt system är det aktuella marknadsvärdet av fondens tillgångar. Fondens nettoförmögenhet är alltid noll.

DEL 2

Beskrivningar av attribut för värdepapper för värdepapper

Tabell B

Beskrivningar av attribut för värdepapper för värdepapper

| Ruta | Beskrivning |
| --- | --- |
| Identifieringskod för värdepapper | En kod som unikt identifierar ett värdepapper, med beaktande av den nationella centralbankens instruktioner (t.ex. den nationella centralbankens identifikationsnummer, CUSIP, SEDOL). Denna kod ska användas konsekvent över tid. |
| Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp | Antal enheter som ett värdepapper har eller aggregerat nominellt belopp för det fall att värdepapperet handlas med i belopp snarare än enheter, exklusive upplupen ränta. |
| Pris | Marknadspris per enhet som ett värdepapper har, eller procent av ett aggregerat nominellt belopp om värdepapperet handlas i belopp snarare än enheter. De nationella centralbankerna kan också begära att upplupen ränta rapporteras inom denna post. |
| Prisangivelse | Anger om värdepapperet är noterat i procent eller i enheter. |
| Totalt belopp | Totala marknadsvärdet för ett värdepapper. För värdepapper som handlas med i enheter motsvarar detta belopp antalet värdepapper multiplicerat med priset per enhet. Då värdepapper handlas med i belopp snarare än enheter motsvarar detta belopp det aggregerade nominella beloppet multiplicerat med priset uttryckt som en procent av det nominella beloppet.
  De nationella centralbankerna ska i princip begära att upplupen ränta ska bokföras antingen under denna post eller också separat. De nationella centralbankerna kan också begära att få in uppgifter exklusive upplupen ränta. |
| Finansiella transaktioner | Summan av köp minus försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner minus inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet i euro. |
| Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder) | Summan av köp (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som bokförs till transaktionsvärdet. |
| Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder) | Summan av försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som bokförs till transaktionsvärdet. |
| Valuta som värdepapperet registrerats i | ISO-kod eller motsvarande av den valuta som används för att ange priset och/eller det utestående beloppet för värdepapperet |
| Andra volymförändringar i nominellt värde | Andra volymförändringar av det innehavda värdepapperet, till nominellt värde i nominell valuta/enhet eller euro. |
| Andra volymförändringar i marknadsvärde | Andra volymförändringar av det innehavda värdepapperet, till marknadsvärde i euro. |
| Portföljinvestering eller direktinvestering | Investeringens funktion enligt klassificeringen av betalningsbalansstatistik (1). |
| Emittentland | Emittentens hemvist. När det gäller aktier/andelar i investeringsfonder, avser emittentlandet den ort där investeringsfonden har sin hemvist och inte förvaltarens hemvist. |

Ruta

Beskrivning

Identifieringskod för värdepapper

En kod som unikt identifierar ett värdepapper, med beaktande av den nationella centralbankens instruktioner (t.ex. den nationella centralbankens identifikationsnummer, CUSIP, SEDOL). Denna kod ska användas konsekvent över tid.

Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp

Antal enheter som ett värdepapper har eller aggregerat nominellt belopp för det fall att värdepapperet handlas med i belopp snarare än enheter, exklusive upplupen ränta.

Pris

Marknadspris per enhet som ett värdepapper har, eller procent av ett aggregerat nominellt belopp om värdepapperet handlas i belopp snarare än enheter. De nationella centralbankerna kan också begära att upplupen ränta rapporteras inom denna post.

Prisangivelse

Anger om värdepapperet är noterat i procent eller i enheter.

Totalt belopp

Totala marknadsvärdet för ett värdepapper. För värdepapper som handlas med i enheter motsvarar detta belopp antalet värdepapper multiplicerat med priset per enhet. Då värdepapper handlas med i belopp snarare än enheter motsvarar detta belopp det aggregerade nominella beloppet multiplicerat med priset uttryckt som en procent av det nominella beloppet.

De nationella centralbankerna ska i princip begära att upplupen ränta ska bokföras antingen under denna post eller också separat. De nationella centralbankerna kan också begära att få in uppgifter exklusive upplupen ränta.

Finansiella transaktioner

Summan av köp minus försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner minus inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet i euro.

Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder)

Summan av köp (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som bokförs till transaktionsvärdet.

Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder)

Summan av försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som bokförs till transaktionsvärdet.

Valuta som värdepapperet registrerats i

ISO-kod eller motsvarande av den valuta som används för att ange priset och/eller det utestående beloppet för värdepapperet

Andra volymförändringar i nominellt värde

Andra volymförändringar av det innehavda värdepapperet, till nominellt värde i nominell valuta/enhet eller euro.

Andra volymförändringar i marknadsvärde

Andra volymförändringar av det innehavda värdepapperet, till marknadsvärde i euro.

Portföljinvestering eller direktinvestering

Investeringens funktion enligt klassificeringen av betalningsbalansstatistik (1).

Emittentland

Emittentens hemvist. När det gäller aktier/andelar i investeringsfonder, avser emittentlandet den ort där investeringsfonden har sin hemvist och inte förvaltarens hemvist.

DEL 3

Beskrivningar av antalet medlemmar i pensionssystem

Tabell C

Beskrivningar av antalet medlemmar i pensionssystem

| Kategori | Beskrivning |
| --- | --- |
| 1. | Antal medlemmar i pensionssystem (totalt) |

Kategori

Beskrivning

1.

Antal medlemmar i pensionssystem (totalt)

Det totala antalet medlemmar i pensionssystem. Detta motsvarar summan av aktiva medlemmar, medlemmar med uppskjuten pension och pensionerade medlemmar.

Se kategorierna 2, 3 och 4.

| 2. | varav aktiva medlemmar |
| --- | --- |

2.

varav aktiva medlemmar

Antal aktiva medlemmar i pensionssystemet.

En aktiv medlem är en medlem i pensionssystemet som betalar avgifter (och/eller för vars räkning avgifter betalas), som ackumulerar tillgångar eller tidigare har förvärvat tillgångar och som ännu inte har gått i pension.

| 3. | varav medlemmar med uppskjuten pension |
| --- | --- |

3.

varav medlemmar med uppskjuten pension

Antal medlemmar med uppskjuten pension i pensionssystemet.

En medlem med uppskjuten pension är en medlem i pensionssystemet som inte längre bidrar till eller förvärvar förmåner från systemet, men ännu inte har börjat få pensionsförmåner från samma system.

| 4. | varav pensionerade medlemmar |
| --- | --- |

4.

varav pensionerade medlemmar

Antal pensionerade medlemmar i ett pensionssystem.

En pensionerad medlem är en medlem i pensionssystemet som inte längre bidrar till eller förvärvar förmåner från systemet och har börjat få pensionsförmåner från samma system.

DEL 4

Beskrivning efter sektor

ENS 2010 ligger till grund för sektorsindelningen. Tabell D ger en detaljerad beskrivning av de sektorer som de nationella centralbankerna ska införliva i sina nationella klassificeringar i enlighet med denna förordning. Motparter med hemvist i medlemsstater i euroområdet identifieras efter sin sektor i enlighet med de förteckningar som ECB sammanställer för statistikändamål och vägledningen för den statistiska klassificeringen av motparter som anges i ECB:s handbok för statistiksektorn för monetära finansinstitut och marknader (Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers).

Tabell D

Beskrivning efter sektor

| Sektor | Beskrivning |
| --- | --- |
| 1. | Monetära finansinstitut (MFI) |

Sektor

Beskrivning

1.

Monetära finansinstitut (MFI)

MFI enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Denna sektor består av nationella centralbanker (S.121), kreditinstitut enligt unionsrättens definition, penningmarknadsfonder och andra finansinstitut som tar emot inlåning och/eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI samt beviljar krediter eller investerar i värdepapper för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) samt institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansiell förmedling i form av utgivning av elektroniska pengar (S.122).

| 2. | Offentlig förvaltning |
| --- | --- |

2.

Offentlig förvaltning

Sektorn offentlig förvaltning (S.13) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113).

| 3. | Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag |
| --- | --- |

3.

Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag

Delsektorn andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (S.125) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter. Finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (s.k. FVC) enligt definitionen i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) omfattas av den här delsektorn (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).

Delsektorn finansiella servicebolag (S.126) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Denna delsektor omfattar också huvudkontor vars dotterbolag helt eller till övervägande del består av finansiella bolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).

Delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av antingen deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98 och 2.99).

| 4. | Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

4.

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38). Denna delsektor består av alla företag för kollektiva investeringar utom penningsmarknadsfonder som investerar i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar, i den mån som syftet är att företa investeringar med kapital från allmänheten (S.124).

| 5. | Försäkringsbolag |
| --- | --- |

5.

Försäkringsbolag

Försäkringsbolag (S.128) enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1374/2014 (ECB/2014/50).

| 6. | Pensionsinstitut |
| --- | --- |

6.

Pensionsinstitut

Pensionsinstitut enligt definitionen i artikel 1 i denna förordning (S.129).

| 6.1 | Pensionsförvaltare |
| --- | --- |

6.1

Pensionsförvaltare

Pensionsförvaltare enligt definitionen i artikel 1 i denna förordning.

| 7. | Icke-finansiella bolag |
| --- | --- |

7.

Icke-finansiella bolag

Sektorn icke-finansiella bolag (S.11) består av institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.50).

| 8. | Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer |
| --- | --- |

8.

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer

Hushållssektorn (S.14) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer som producerar varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning. Hushållssektorn inkluderar enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status – andra än de som behandlas som kvasibolag – som är marknadsproducenter (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).

Sektorn hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129 och 2.130).

DEL 5

Beskrivningar av finansiella transaktioner och justeringar för omvärderingar

| 1. | ”Finansiella transaktioner” avser de transaktioner som härrör från skapandet, likvideringen eller ändringen av äganderätten till finansiella tillgångar eller skulder. Dessa transaktioner mäts i form av skillnaden mellan stockuppgifterna vid rapporteringsperiodens slut, från vilken effekterna av sådana förändringar som beror på ”justeringar för omvärderingar” (till följd av pris- och valutakursförändringar) och ”omklassificeringar och andra justeringar” tas bort. ECB behöver statistiska uppgifter för att sammanställa uppgifter om finansiella transaktioner i form av justeringar som omfattar ”omklassificeringar och andra justeringar” samt ”pris- och valutakursomvärderingar”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ”Justeringar för omvärderingar” avser förändringar i värderingen av tillgångar och skulder som härrör antingen från förändringar i priset på tillgångar och skulder och/eller valutakurser som påverkar värdena, uttryckta i euro, av tillgångarna och skulderna i utländsk valuta. Justeringar avseende prisomvärderingar av tillgångar/skulder avser värderingsförändringar av tillgångar/skulder som uppkommer på grund av ändringar av det pris till vilket tillgångar/skulder registreras eller handlas. I prisomvärderingarna ingår förändringar som uppkommer över tiden i värdet av stockuppgifter vid periodens slut på grund av förändringar i det referensvärde till vilket de registreras, dvs. kapitalvinster/kapitalförluster. Förändringar i valutakursen mot euron som uppstår mellan rapporteringstillfällen vid periodens slut ger upphov till ändringar i värdet av tillgångar/skulder i utländsk valuta när de uttrycks i euro. Eftersom dessa ändringar representerar kapitalvinster/kapitalförluster och inte härrör från finansiella transaktioner, ska dessa effekter tas bort från transaktionsuppgifterna. I princip innefattar ”justeringar för omvärderingar” också värderingsförändringar som härrör från transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade förluster/vinster. Det finns dock olika nationell praxis i detta hänseende. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ”Av- och nedskrivningar” avser värdeminskningar för ett lån som redovisas i balansräkningen där lånet anses utgöra en värdelös tillgång (avskrivning) eller där lånet inte anses kunna återfås fullt ut (nedskrivning). Av- och nedskrivningar som noteras när lån säljs eller överförs till tredje man ska också tas upp om de är kända. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2011/23 av den 9 december 2011 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering inom området extern statistik (EUT L 65, 3.3.2012, s. 1).

---

BILAGA III

MINIMISTANDARDER SOM SKA TILLÄMPAS AV DEN FAKTISKA RAPPORTERANDE POPULATIONEN

Uppgiftslämnarna ska tillämpa nedanstående minimistandarder för att uppfylla Europeiska centralbankens (ECB:s) statistikkrav.

| 1. | Minimistandarder för uppgiftsöverföring:






  a) | Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställts av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- | --- |

1.

Minimistandarder för uppgiftsöverföring:

a)

Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställts av den berörda nationella centralbanken.

| b) | Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

b)

Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken.

| c) | Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank.

| d) | De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas. |
| --- | --- |

d)

De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas.

| e) | När det gäller rapportering värdepapper för värdepapper måste uppgiftslämnarna, på begäran av den berörda nationella centralbanken, tillhandahålla de ytterligare uppgifter (t.ex. emittentens namn, emissionsdag) som behövs för att identifiera de värdepapper vars värdepapperskoder antingen är felaktiga eller inte är officiellt tillgängliga. |
| --- | --- |

e)

När det gäller rapportering värdepapper för värdepapper måste uppgiftslämnarna, på begäran av den berörda nationella centralbanken, tillhandahålla de ytterligare uppgifter (t.ex. emittentens namn, emissionsdag) som behövs för att identifiera de värdepapper vars värdepapperskoder antingen är felaktiga eller inte är officiellt tillgängliga.

| 2. | Minimistandarder för noggrannhet:






  a) | De statistiska uppgifterna ska vara exakta. Uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. ska delsummorna sammanräknade stämma med totalsumman). |
| --- | --- | --- |

2.

Minimistandarder för noggrannhet:

a)

De statistiska uppgifterna ska vara exakta. Uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. ska delsummorna sammanräknade stämma med totalsumman).

| b) | Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade uppgifter implicerar. |
| --- | --- |

b)

Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade uppgifter implicerar.

| c) | De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Eventuella luckor ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt. |
| --- | --- |

c)

De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Eventuella luckor ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt.

| d) | Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter.

| 3. | Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:






  a) | Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:

a)

Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen.

| b) | Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning.

| c) | Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period.

| 4. | Minimistandarder för revidering:
  De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter. |
| --- | --- |

4.

Minimistandarder för revidering:

De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter.

---

BESLUT

| 17.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/232

av den 15 februari 2018

om förlängning av den åtgärd som Belgien i enlighet med artikel 55.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 vidtagit avseende tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukterna VectoMax G och Aqua-K-Othrine

[delgivet med nr C(2018) 759]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 55.1 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Belgien antog den 3 maj 2017 ett beslut i enlighet med artikel 55.1 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 om att till och med den 31 oktober 2017 tillåta tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukterna VectoMax G och Aqua-K-Othrine i regionen Flandern för bekämpning av larver och vuxna invasiva exotiska myggor av släktet Aedes (nedan kallade myggor) och av eventuella nya populationer som upptäcks i regionen Flandern inom ramen för det övervakningsprojekt av exotiska myggarter i Belgien som går under namnet ”Memo” (nedan kallad åtgärden). Belgien informerade utan dröjsmål kommissionen och de andra medlemsstaterna om åtgärden och skälen till den, i enlighet med artikel 55.1 andra stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Belgien antog den 3 maj 2017 ett beslut i enlighet med artikel 55.1 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 om att till och med den 31 oktober 2017 tillåta tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukterna VectoMax G och Aqua-K-Othrine i regionen Flandern för bekämpning av larver och vuxna invasiva exotiska myggor av släktet Aedes (nedan kallade myggor) och av eventuella nya populationer som upptäcks i regionen Flandern inom ramen för det övervakningsprojekt av exotiska myggarter i Belgien som går under namnet ”Memo” (nedan kallad åtgärden). Belgien informerade utan dröjsmål kommissionen och de andra medlemsstaterna om åtgärden och skälen till den, i enlighet med artikel 55.1 andra stycket i den förordningen.

| (2) | VectoMax G innehåller Bacillus thuringiensis subsp. israelensis serotyp H14, stam AM65-52 och Bacillus sphaericus subsp. 2362, stam ABTS-1743 (nedan kallade Bacilluas thuringiensis israelensis respektive Bacillus sphaericus) som verksamma ämnen, och Aqua-K-Othrine innehåller deltametrin som verksamt ämne, samtliga för användning i produkttyp 18 såsom den definieras i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Enligt den information som Belgien lämnat var åtgärden nödvändig för att skydda människors hälsa eftersom dessa myggor, som i Belgien påvisats på två platser i provinsen Oost-Vlaanderen, kan vara vektorer för sjukdomar såsom denguefeber och chikungunya och en eventuell spridning av dessa sjukdomar bör förhindras i så stor utsträckning och så tidigt som möjligt. |
| --- | --- |

(2)

VectoMax G innehåller Bacillus thuringiensis subsp. israelensis serotyp H14, stam AM65-52 och Bacillus sphaericus subsp. 2362, stam ABTS-1743 (nedan kallade Bacilluas thuringiensis israelensis respektive Bacillus sphaericus) som verksamma ämnen, och Aqua-K-Othrine innehåller deltametrin som verksamt ämne, samtliga för användning i produkttyp 18 såsom den definieras i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Enligt den information som Belgien lämnat var åtgärden nödvändig för att skydda människors hälsa eftersom dessa myggor, som i Belgien påvisats på två platser i provinsen Oost-Vlaanderen, kan vara vektorer för sjukdomar såsom denguefeber och chikungunya och en eventuell spridning av dessa sjukdomar bör förhindras i så stor utsträckning och så tidigt som möjligt.

| (3) | Den 27 september 2017 tog kommissionen emot en motiverad begäran från Belgien om en förlängning av åtgärden i enlighet med artikel 55.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 528/2012. Den motiverade begäran begrundades med farhågorna till följd av det hot mot människors hälsa som myggorna innebär. Eftersom kampanjen för att bekämpa identifierade populationer av myggor i Belgien ännu inte har avslutats, och övervakningsprojektet Memo fortfarande pågår, behövs ovannämnda produkter för att bekämpa identifierade och eventuella nya populationer av myggor som skulle kunna påvisas i regionen Flandern då det saknas lämpliga alternativa produkter i Belgien. |
| --- | --- |

(3)

Den 27 september 2017 tog kommissionen emot en motiverad begäran från Belgien om en förlängning av åtgärden i enlighet med artikel 55.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 528/2012. Den motiverade begäran begrundades med farhågorna till följd av det hot mot människors hälsa som myggorna innebär. Eftersom kampanjen för att bekämpa identifierade populationer av myggor i Belgien ännu inte har avslutats, och övervakningsprojektet Memo fortfarande pågår, behövs ovannämnda produkter för att bekämpa identifierade och eventuella nya populationer av myggor som skulle kunna påvisas i regionen Flandern då det saknas lämpliga alternativa produkter i Belgien.

| (4) | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar är medvetet om att invasiva myggor, bl.a. av släktet Aedes, har spridit sig kraftigt i världen, främst på grund av mänsklig aktivitet, och kan bli ett allvarligt hälsohot. |
| --- | --- |

(4)

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar är medvetet om att invasiva myggor, bl.a. av släktet Aedes, har spridit sig kraftigt i världen, främst på grund av mänsklig aktivitet, och kan bli ett allvarligt hälsohot.

| (5) | Eftersom bristen på lämplig bekämpning av myggorna, som inte kan bekämpas på annat sätt, kan utgöra en fara för människors hälsa bör Belgien på vissa villkor få förlänga åtgärden med en period som inte överstiger 550 dagar. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom bristen på lämplig bekämpning av myggorna, som inte kan bekämpas på annat sätt, kan utgöra en fara för människors hälsa bör Belgien på vissa villkor få förlänga åtgärden med en period som inte överstiger 550 dagar.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Belgien får för en period som inte överstiger 550 dagar förlänga åtgärden för tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukterna VectoMax G och Aqua-K-Othrine för produkttyp 18 såsom den definieras i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012 för bekämpning av myggvektorer, och landet ska säkerställa att dessa produkter endast används av certifierade användare och under övervakning av den behöriga myndigheten.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

---

| 17.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/233

av den 15 februari 2018

om ändring av beslut 2011/163/EU om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG

[delgivet med nr C(2018) 818]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (1), särskilt artikel 29.1 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 96/23/EG fastställs kontrollåtgärder för de ämnen och de grupper av restsubstanser som anges i bilaga I till det direktivet. Enligt artikel 29 i det direktivet ska tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera de djur och animaliska produkter som omfattas av det direktivet lägga fram en plan för kontroll av restsubstanser som ger tillräckliga garantier (nedan kallad planen). Planen bör omfatta åtminstone de grupper av restsubstanser och ämnen som förtecknas i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 96/23/EG fastställs kontrollåtgärder för de ämnen och de grupper av restsubstanser som anges i bilaga I till det direktivet. Enligt artikel 29 i det direktivet ska tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera de djur och animaliska produkter som omfattas av det direktivet lägga fram en plan för kontroll av restsubstanser som ger tillräckliga garantier (nedan kallad planen). Planen bör omfatta åtminstone de grupper av restsubstanser och ämnen som förtecknas i bilaga I till det direktivet.

| (2) | Genom kommissionens beslut 2011/163/EU (2) godkänns de planer som lämnats in av vissa tredjeländer avseende de djur och animaliska produkter som förtecknas i bilagan till det beslutet (nedan kallad förteckningen). |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens beslut 2011/163/EU (2) godkänns de planer som lämnats in av vissa tredjeländer avseende de djur och animaliska produkter som förtecknas i bilagan till det beslutet (nedan kallad förteckningen).

| (3) | Andorra har inte lämnat in någon plan för kontroll av restsubstanser avseende svin ur inhemsk produktion, men landet har lämnat garantier avseende råvaror från svin som härrör antingen från medlemsstater eller från tredjeländer som är godkända för export av sådana råvaror till Europeiska unionen. En uppgift avseende svin med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten om Andorra i förteckningen. |
| --- | --- |

(3)

Andorra har inte lämnat in någon plan för kontroll av restsubstanser avseende svin ur inhemsk produktion, men landet har lämnat garantier avseende råvaror från svin som härrör antingen från medlemsstater eller från tredjeländer som är godkända för export av sådana råvaror till Europeiska unionen. En uppgift avseende svin med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten om Andorra i förteckningen.

| (4) | Burkina Faso har lämnat in en plan avseende honung till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. En post om Burkina Faso avseende honung bör därför tas upp i förteckningen. |
| --- | --- |

(4)

Burkina Faso har lämnat in en plan avseende honung till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. En post om Burkina Faso avseende honung bör därför tas upp i förteckningen.

| (5) | Benin har lämnat in en plan avseende honung till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. En post om Benin avseende honung bör därför tas upp i förteckningen. |
| --- | --- |

(5)

Benin har lämnat in en plan avseende honung till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. En post om Benin avseende honung bör därför tas upp i förteckningen.

| (6) | Mauritius har inte lämnat in någon plan för kontroll av restsubstanser avseende honung ur inhemsk produktion, men landet har lämnat garantier avseende råvaror från honung som härrör antingen från medlemsstater eller från tredjeländer som är godkända för export av sådana råvaror till Europeiska unionen. En uppgift avseende honung med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten om Mauritius i förteckningen. |
| --- | --- |

(6)

Mauritius har inte lämnat in någon plan för kontroll av restsubstanser avseende honung ur inhemsk produktion, men landet har lämnat garantier avseende råvaror från honung som härrör antingen från medlemsstater eller från tredjeländer som är godkända för export av sådana råvaror till Europeiska unionen. En uppgift avseende honung med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten om Mauritius i förteckningen.

| (7) | San Marino har lämnat in en plan avseende mjölk till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. En uppgift om San Marino avseende mjölk bör därför tas upp i förteckningen. |
| --- | --- |

(7)

San Marino har lämnat in en plan avseende mjölk till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. En uppgift om San Marino avseende mjölk bör därför tas upp i förteckningen.

| (8) | Sydafrika är för närvarande upptaget i förteckningen avseende hägnat vilt. Vid kommissionens senaste revision i Sydafrika konstaterades dock brister i de sydafrikanska myndigheternas kapacitet att genomföra tillförlitliga kontroller av hägnat vilt. Uppgifterna avseende hägnat vilt för Sydafrika bör därför strykas ur förteckningen. Sydafrika har underrättats om detta. |
| --- | --- |

(8)

Sydafrika är för närvarande upptaget i förteckningen avseende hägnat vilt. Vid kommissionens senaste revision i Sydafrika konstaterades dock brister i de sydafrikanska myndigheternas kapacitet att genomföra tillförlitliga kontroller av hägnat vilt. Uppgifterna avseende hägnat vilt för Sydafrika bör därför strykas ur förteckningen. Sydafrika har underrättats om detta.

| (9) | Zimbabwe är för närvarande upptaget i förteckningen avseende vattenbruk och hägnat vilt. Zimbabwe har dock inte lämnat in någon plan enligt artikel 29 i direktiv 96/23/EG och har förklarat att det för närvarande inte genomförs några undersökningar av restsubstanser och att sådana inte förväntas bli genomförda samt att landet inte längre kan exportera vattenbruk till EU. Uppgifterna avseende vattenbruk och hägnat vilt för Zimbabwe bör därför strykas ur förteckningen. Zimbabwe har underrättats om detta. |
| --- | --- |

(9)

Zimbabwe är för närvarande upptaget i förteckningen avseende vattenbruk och hägnat vilt. Zimbabwe har dock inte lämnat in någon plan enligt artikel 29 i direktiv 96/23/EG och har förklarat att det för närvarande inte genomförs några undersökningar av restsubstanser och att sådana inte förväntas bli genomförda samt att landet inte längre kan exportera vattenbruk till EU. Uppgifterna avseende vattenbruk och hägnat vilt för Zimbabwe bör därför strykas ur förteckningen. Zimbabwe har underrättats om detta.

| (10) | För att undvika eventuella avbrott i handeln bör övergångsperioder fastställas för berörda sändningar från Sydafrika och från Zimbabwe som avsändes till unionen före den dag då detta beslut började tillämpas. |
| --- | --- |

(10)

För att undvika eventuella avbrott i handeln bör övergångsperioder fastställas för berörda sändningar från Sydafrika och från Zimbabwe som avsändes till unionen före den dag då detta beslut började tillämpas.

| (11) | Beslut 2011/163/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Beslut 2011/163/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2011/163/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska under en övergångsperiod till och med den 15 april 2018 godkänna sändningar av hägnat vilt från Sydafrika och Zimbabwe, under förutsättning att importören kan visa att det hade utfärdats intyg för sändningarna och att de hade avsänts till unionen före den 1 mars 2018 i enlighet med beslut 2011/163/EU.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 125, 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  Kommissionens beslut 2011/163/EU av den 16 mars 2011 om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (EUT L 70, 17.3.2011, s. 40).

2

---

BILAGA

”BILAGA

| ISO2-kod | Land | Nötkreatur | Får och getter | Svin | Hästdjur | Fjäderfä | Vattenbruk | Mjölk | Ägg | Kanin | Frilevande vilt | Hägnat vilt | Honung |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | X (3) | X | | | | | | | | X |
| AE | Förenade Arabemiraten | | | | | | X (3) | X (1) | | | | | |
| AL | Albanien | | X | | | | X | | X | | | | |
| AM | Armenien | | | | | | X | | | | | | X |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australien | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnien och Hercegovina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | X |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | X |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brasilien | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Vitryssland | | | | X (2) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Schweiz | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Kina | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Colombia | | | | | | X | X | | | | | |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| DO | Dominikanska republiken | | | | | | | | | | | | X |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopien | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandsöarna | X | X | | | | X | | | | | | |
| FO | Färöarna | | | | | | X | | | | | | |
| GE | Georgien | | | | | | | | | | | | X |
| GH | Ghana | | | | | | | | | | | | X |
| GL | Grönland | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| ID | Indonesien | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Israel (7) | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Indien | | | | | | X | | X | | | | X |
| IR | Iran | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | X |
| JP | Japan | X | | | | | X | | | | | | |
| KE | Kenya | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgizistan | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Sydkorea | | | | | X | X | | | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Marocko | | | | | X | X | | | | | | |
| MD | Moldavien | | | | | X | X | | X | | | | X |
| ME | Montenegro | X | X | X | | X | X | X | X | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | X |
| MK | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MM | Myanmar/Burma | | | | | | X | | | | | | |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | X (3) |
| MX | Mexiko | | | | | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaysia | | | | | X (3) | X | | | | | | |
| MZ | Moçambique | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namibia | X | X | | | | | | | | | | |
| NC | Nya Kaledonien | X (3) | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nicaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Nya Zeeland | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | | | | | |
| PH | Filippinerna | | | | | | X | | | | | | |
| PM | Saint-Pierre-et-Miquelon | | | | | X | | | | | | | |
| PN | Pitcairnöarna | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbien (5) | X | X | X | X (2) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Ryssland | X | X | X | | X | | X | X | | | X (6) | X |
| RW | Rwanda | | | | | | | | | | | | X |
| SA | Saudiarabien | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapore | X (3) | X (3) | X (3) | X (8) | X (3) | X | X (3) | | | X (8) | X (8) | |
| SM | San Marino | X | | X (3) | | | | X | | | | | X |
| SR | Surinam | | | | | | X | | | | | | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Swaziland | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Thailand | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunisien | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turkiet | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzania | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraina | X | | X | | X | X | X | X | X | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Förenta staterna | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | X |
| ZA | Sydafrika | | | | | | | | | | X | | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | X |

ISO2-kod

Land

Nötkreatur

Får och getter

Svin

Hästdjur

Fjäderfä

Vattenbruk

Mjölk

Ägg

Kanin

Frilevande vilt

Hägnat vilt

Honung

AD

Andorra

X

X

X (3)

X

X

AE

Förenade Arabemiraten

X (3)

X (1)

AL

Albanien

X

X

X

AM

Armenien

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australien

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnien och Hercegovina

X

X

X

X

X

BD

Bangladesh

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunei

X

BR

Brasilien

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

X

BY

Vitryssland

X (2)

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Schweiz

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kina

X

X

X

X

X

CO

Colombia

X

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikanska republiken

X

EC

Ecuador

X

ET

Etiopien

X

FK

Falklandsöarna

X

X

X

FO

Färöarna

X

GE

Georgien

X

GH

Ghana

X

GL

Grönland

X

X

X

GT

Guatemala

X

X

HN

Honduras

X

ID

Indonesien

X

IL

Israel (7)

X

X

X

X

X

X

IN

Indien

X

X

X

IR

Iran

X

JM

Jamaica

X

JP

Japan

X

X

KE

Kenya

X

KG

Kirgizistan

X

KR

Sydkorea

X

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Marocko

X

X

MD

Moldavien

X

X

X

X

ME

Montenegro

X

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

MK

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Myanmar/Burma

X

MU

Mauritius

X

X (3)

MX

Mexiko

X

X

X

MY

Malaysia

X (3)

X

MZ

Moçambique

X

NA

Namibia

X

X

NC

Nya Kaledonien

X (3)

X

X

X

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Nya Zeeland

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

PH

Filippinerna

X

PM

Saint-Pierre-et-Miquelon

X

PN

Pitcairnöarna

X

PY

Paraguay

X

RS

Serbien (5)

X

X

X

X (2)

X

X

X

X

X

X

RU

Ryssland

X

X

X

X

X

X

X (6)

X

RW

Rwanda

X

SA

Saudiarabien

X

SG

Singapore

X (3)

X (3)

X (3)

X (8)

X (3)

X

X (3)

X (8)

X (8)

SM

San Marino

X

X (3)

X

X

SR

Surinam

X

SV

El Salvador

X

SZ

Swaziland

X

TH

Thailand

X

X

X

TN

Tunisien

X

X

X

TR

Turkiet

X

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

TZ

Tanzania

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Förenta staterna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

X

ZA

Sydafrika

X

ZM

Zambia

X

---

(1)  Endast kamelmjölk.

1

(2)  Export till unionen av levande hästdjur för slakt (endast livsmedelsproducerande djur).

2

(3)  Tredjeländer som i enlighet med artikel 2 endast använder råvaror antingen från medlemsstater eller från andra tredjeländer som godkänts för import av sådana råvaror till unionen.

3

(4)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien: den definitiva beteckningen för detta land kommer att fastställas efter det att de nuvarande förhandlingarna i FN om detta har slutförts.

4

(5)  Utom Kosovo (denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring).

5

(6)  Endast renar från regionerna Murmansk och Jamalo-Nenetien.

6

(7)  Härmed avses Staten Israel, med undantag för de territorier som står under israelisk förvaltning sedan juni 1967, nämligen Golanhöjderna, Gazaremsan, östra Jerusalem och övriga Västbanken.

7

(8)  Endast färskt kött med ursprung i Nya Zeeland som är avsett för unionen och som lastas av, lastas om och transiteras, med eller utan lagring, genom Singapore.

8

---

REKOMMENDATIONER

| 17.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/40

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2018/234

av den 14 februari 2018

om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10.2 i fördraget om Europeiska unionen anges att medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10.2 i fördraget om Europeiska unionen anges att medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet.

| (2) | I artikel 10.3 i fördraget om Europeiska unionen anges att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv och att besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 10.3 i fördraget om Europeiska unionen anges att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv och att besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt.

| (3) | I artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen anges att Europeiska rådet ska ta hänsyn till valen till Europaparlamentet när man föreslår en kandidat till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen anges att Europeiska rådet ska ta hänsyn till valen till Europaparlamentet när man föreslår en kandidat till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande.

| (4) | För att ytterligare förstärka den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet behöver vissa delar av kommissionens rekommendation 2013/142/EU (1) uppdateras och kompletteras i god tid före valet 2019. |
| --- | --- |

(4)

För att ytterligare förstärka den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet behöver vissa delar av kommissionens rekommendation 2013/142/EU (1) uppdateras och kompletteras i god tid före valet 2019.

| (5) | Att stärka EU:s demokratiska legitimitet och säkerställa att medborgarna deltar i det politiska livet på europeisk nivå är av grundläggande betydelse. Medborgarna skulle bli mer benägna att rösta i valet till Europaparlamentet om de blev mer medvetna om hur EU-politiken påverkar deras vardag, och om de kände att de kan vara med och påverka i viktiga EU-frågor, som val av EU-institutionernas ledare och fastställande av prioriteringar för EU:s framtid. |
| --- | --- |

(5)

Att stärka EU:s demokratiska legitimitet och säkerställa att medborgarna deltar i det politiska livet på europeisk nivå är av grundläggande betydelse. Medborgarna skulle bli mer benägna att rösta i valet till Europaparlamentet om de blev mer medvetna om hur EU-politiken påverkar deras vardag, och om de kände att de kan vara med och påverka i viktiga EU-frågor, som val av EU-institutionernas ledare och fastställande av prioriteringar för EU:s framtid.

| (6) | Behovet av att stärka ansvarsskyldigheten och öppenheten påverkar även kommissionen. Kommissionen har gjort en översyn av uppförandekoden för ledamöter av kommissionen (2). Den nya uppförandekoden gör det möjligt för kommissionens ledamöter att ställa upp som kandidater vid valet till Europaparlamentet utan att behöva ta tjänstledigt. De relevanta bestämmelserna i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen har setts över för att ta hänsyn till denna förändring (3). |
| --- | --- |

(6)

Behovet av att stärka ansvarsskyldigheten och öppenheten påverkar även kommissionen. Kommissionen har gjort en översyn av uppförandekoden för ledamöter av kommissionen (2). Den nya uppförandekoden gör det möjligt för kommissionens ledamöter att ställa upp som kandidater vid valet till Europaparlamentet utan att behöva ta tjänstledigt. De relevanta bestämmelserna i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen har setts över för att ta hänsyn till denna förändring (3).

| (7) | Politiska beslut som fattas på EU-nivå får direkta konsekvenser för medborgarnas vardag och är kännbara på lokal nivå. Medborgarna måste känna till vad som står på spel på europeisk nivå för att kunna välja bland alternativen i valet till Europaparlamentet. En dialog med medborgarna om EU-frågor uppmuntrar medborgarna till demokratiskt deltagande i utformningen av EU:s politik. Sedan januari 2015 har den nuvarande kommissionen anordnat 478 medborgardialoger i alla medlemsstater, även i samarbete med institutionella partner som Europaparlamentet, de nationella parlamenten, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Mellan februari 2018 och den 9 maj 2019 kommer kommissionen att anordna eller hjälpa till att anordna omkring 500 ytterligare dialoger i samarbete med medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt Europaparlamentet och andra EU-institutioner. |
| --- | --- |

(7)

Politiska beslut som fattas på EU-nivå får direkta konsekvenser för medborgarnas vardag och är kännbara på lokal nivå. Medborgarna måste känna till vad som står på spel på europeisk nivå för att kunna välja bland alternativen i valet till Europaparlamentet. En dialog med medborgarna om EU-frågor uppmuntrar medborgarna till demokratiskt deltagande i utformningen av EU:s politik. Sedan januari 2015 har den nuvarande kommissionen anordnat 478 medborgardialoger i alla medlemsstater, även i samarbete med institutionella partner som Europaparlamentet, de nationella parlamenten, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Mellan februari 2018 och den 9 maj 2019 kommer kommissionen att anordna eller hjälpa till att anordna omkring 500 ytterligare dialoger i samarbete med medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt Europaparlamentet och andra EU-institutioner.

| (8) | Flera medlemsstater har meddelat att de är villiga att inleda breda samråd med allmänheten om Europas framtid, och sådana nationella dialoger pågår redan i många medlemsstater. Genom en dialog med medborgarna i hela Europa och uppsökande evenemang, som anordnas i enlighet med respektive politiska strukturer och praxis, kan medlemsstaterna bidra till att göra medborgarna mer medvetna om hur viktiga deras röster är för att bestämma vilken vision som bäst för det europeiska projektet framåt. Sådana evenemang bör äga rum under perioden mellan ledarnas möte den 23 februari 2018 och toppmötet i Sibiu den 9 maj 2019, strax före valet till Europaparlamentet, där stats- och regeringscheferna förväntas dra slutsatser om nästa steg för unionen. |
| --- | --- |

(8)

Flera medlemsstater har meddelat att de är villiga att inleda breda samråd med allmänheten om Europas framtid, och sådana nationella dialoger pågår redan i många medlemsstater. Genom en dialog med medborgarna i hela Europa och uppsökande evenemang, som anordnas i enlighet med respektive politiska strukturer och praxis, kan medlemsstaterna bidra till att göra medborgarna mer medvetna om hur viktiga deras röster är för att bestämma vilken vision som bäst för det europeiska projektet framåt. Sådana evenemang bör äga rum under perioden mellan ledarnas möte den 23 februari 2018 och toppmötet i Sibiu den 9 maj 2019, strax före valet till Europaparlamentet, där stats- och regeringscheferna förväntas dra slutsatser om nästa steg för unionen.

| (9) | De europeiska politiska partierna spelar en viktig roll när det gäller att skapa ett europeiskt politiskt medvetande, uppmuntra till valdeltagande och förmedla unionsmedborgarnas vilja. Rollen kan stärkas om de europeiska politiska partierna under de kommande månaderna kan nå ut till sina nationella anslutna parter och civilsamhället och öka medvetenheten om vilka alternativ som finns när det gäller Europas framtid och intressena hos de medborgare som de företräder. |
| --- | --- |

(9)

De europeiska politiska partierna spelar en viktig roll när det gäller att skapa ett europeiskt politiskt medvetande, uppmuntra till valdeltagande och förmedla unionsmedborgarnas vilja. Rollen kan stärkas om de europeiska politiska partierna under de kommande månaderna kan nå ut till sina nationella anslutna parter och civilsamhället och öka medvetenheten om vilka alternativ som finns när det gäller Europas framtid och intressena hos de medborgare som de företräder.

| (10) | Systemet med toppkandidater till befattningen som kommissionens ordförande tillämpades för första gången i 2014 års val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(10)

Systemet med toppkandidater till befattningen som kommissionens ordförande tillämpades för första gången i 2014 års val till Europaparlamentet.

| (11) | Förfarandet har bidragit till att förbättra unionens effektivitet och stärka dess demokratiska legitimitet, som vilar på två pelare i form av medborgarnas direkta representation i Europaparlamentet och deras indirekta representation genom medlemsstaternas regeringar i Europeiska rådet och rådet. Det har även hjälpt till att stärka kommissionens ansvarsskyldighet, i enlighet med artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen. Förfarandet bör behållas och förbättras i samband med 2019 års val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(11)

Förfarandet har bidragit till att förbättra unionens effektivitet och stärka dess demokratiska legitimitet, som vilar på två pelare i form av medborgarnas direkta representation i Europaparlamentet och deras indirekta representation genom medlemsstaternas regeringar i Europeiska rådet och rådet. Det har även hjälpt till att stärka kommissionens ansvarsskyldighet, i enlighet med artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen. Förfarandet bör behållas och förbättras i samband med 2019 års val till Europaparlamentet.

| (12) | De europeiska och nationella politiska partierna bör i god tid före inledningen av valkampanjen, helst före utgången av 2018, meddela vilken kandidat de stöder till befattningen som kommissionens ordförande samt, helst inte senare än i början av 2019, informera om kandidatens eget program. Därigenom blir sambandet tydligare mellan den enskilda EU-medborgarens röst på ett visst politiskt parti i valet till Europaparlamentet, den kandidat till kommissionens ordförande som det aktuella partiet stöder samt kandidatens vision om Europas framtid. |
| --- | --- |

(12)

De europeiska och nationella politiska partierna bör i god tid före inledningen av valkampanjen, helst före utgången av 2018, meddela vilken kandidat de stöder till befattningen som kommissionens ordförande samt, helst inte senare än i början av 2019, informera om kandidatens eget program. Därigenom blir sambandet tydligare mellan den enskilda EU-medborgarens röst på ett visst politiskt parti i valet till Europaparlamentet, den kandidat till kommissionens ordförande som det aktuella partiet stöder samt kandidatens vision om Europas framtid.

| (13) | Genom att välja sina toppkandidater på ett öppet, inkluderande och överskådligt sätt, t.ex. genom primärval, stärker de europeiska politiska partierna och deras nationella medlemspartier förfarandet ytterligare. Detta bidrar också till att det skapas större uppmärksamhet kring valet och att väljarna engageras. |
| --- | --- |

(13)

Genom att välja sina toppkandidater på ett öppet, inkluderande och överskådligt sätt, t.ex. genom primärval, stärker de europeiska politiska partierna och deras nationella medlemspartier förfarandet ytterligare. Detta bidrar också till att det skapas större uppmärksamhet kring valet och att väljarna engageras.

| (14) | Artikel 10.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 12.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ger de europeiska politiska partierna en nyckelroll. De europeiska politiska partiernas och politiska stiftelsernas stadgar och finansiering regleras på EU-nivå. För att säkerställa insyn, övervakning och demokratisk ansvarsskyldighet hos europeiska politiska partier har kommissionen föreslagit att de berörda reglerna ändras inför 2019 års val till Europaparlamentet (4). Framför allt bör tillgången till finansiering från Europeiska unionens allmänna budget göras avhängig av att de anslutna partierna offentliggör programmet och logotypen för det berörda europeiska politiska partiet. Medborgarna bör få tydlig och relevant information i förväg, så att de förstår vilken påverkan deras röster på ett politiskt parti på EU-nivå får. Partievenemang, som partikongresser, och de nationella partiernas valkampanjer är lämpliga och effektiva kanaler för att göra denna koppling känd och väl synlig. |
| --- | --- |

(14)

Artikel 10.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 12.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ger de europeiska politiska partierna en nyckelroll. De europeiska politiska partiernas och politiska stiftelsernas stadgar och finansiering regleras på EU-nivå. För att säkerställa insyn, övervakning och demokratisk ansvarsskyldighet hos europeiska politiska partier har kommissionen föreslagit att de berörda reglerna ändras inför 2019 års val till Europaparlamentet (4). Framför allt bör tillgången till finansiering från Europeiska unionens allmänna budget göras avhängig av att de anslutna partierna offentliggör programmet och logotypen för det berörda europeiska politiska partiet. Medborgarna bör få tydlig och relevant information i förväg, så att de förstår vilken påverkan deras röster på ett politiskt parti på EU-nivå får. Partievenemang, som partikongresser, och de nationella partiernas valkampanjer är lämpliga och effektiva kanaler för att göra denna koppling känd och väl synlig.

| (15) | Om kampanjerna inför valet till Europaparlamentet inleds betydligt tidigare än förut och de nationella partiernas anknytningar på EU-nivå görs kända före kampanjerna bör det bidra till att stärka valets europeiska dimension. |
| --- | --- |

(15)

Om kampanjerna inför valet till Europaparlamentet inleds betydligt tidigare än förut och de nationella partiernas anknytningar på EU-nivå görs kända före kampanjerna bör det bidra till att stärka valets europeiska dimension.

| (16) | Europeiska politiska partier uppmanas att före valkampanjen, och helst när de offentliggör sina kandidater till befattningen som kommissionens ordförande, ange vilken politisk grupp i Europaparlamentet som de avser att ansluta sig till eller inrätta under den efterföljande mandatperioden, samtidigt som de tar hänsyn till medlemsstaternas specifika nationella partipolitiska landskap. På så vis blir kopplingen mellan nationella partier, europeiska politiska partier och de politiska grupperna i Europaparlamentet ännu tydligare. |
| --- | --- |

(16)

Europeiska politiska partier uppmanas att före valkampanjen, och helst när de offentliggör sina kandidater till befattningen som kommissionens ordförande, ange vilken politisk grupp i Europaparlamentet som de avser att ansluta sig till eller inrätta under den efterföljande mandatperioden, samtidigt som de tar hänsyn till medlemsstaternas specifika nationella partipolitiska landskap. På så vis blir kopplingen mellan nationella partier, europeiska politiska partier och de politiska grupperna i Europaparlamentet ännu tydligare.

| (17) | Genom att uppmuntra och underlätta information till väljarna om de nationella partiernas anknytning till de europeiska politiska partierna under kampanjen inför Europaparlamentetsvalet, och där så är möjligt även på de valsedlar som används, gör medlemsstaterna de europeiska politiska partierna och deras föreslagna plattformar synligare under hela den europeiska valprocessen. |
| --- | --- |

(17)

Genom att uppmuntra och underlätta information till väljarna om de nationella partiernas anknytning till de europeiska politiska partierna under kampanjen inför Europaparlamentetsvalet, och där så är möjligt även på de valsedlar som används, gör medlemsstaterna de europeiska politiska partierna och deras föreslagna plattformar synligare under hela den europeiska valprocessen.

| (18) | I enlighet med artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har unionsmedborgare rösträtt och är valbara vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta, och rådets direktiv 93/109/EG fastställer närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet (5). |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har unionsmedborgare rösträtt och är valbara vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta, och rådets direktiv 93/109/EG fastställer närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet (5).

| (19) | För att främja valdeltagandet och den europeiska dimensionen i valet till Europaparlamentet bör medlemsstaternas bästa praxis, liksom åtgärder som de har vidtagit i planeringen och administrationen av valet, identifieras och spridas, bland annat när det gäller rösträtten för EU-medborgare som bor i en annan medlemsstat och valdeltagandet bland underrepresenterade grupper, däribland personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

(19)

För att främja valdeltagandet och den europeiska dimensionen i valet till Europaparlamentet bör medlemsstaternas bästa praxis, liksom åtgärder som de har vidtagit i planeringen och administrationen av valet, identifieras och spridas, bland annat när det gäller rösträtten för EU-medborgare som bor i en annan medlemsstat och valdeltagandet bland underrepresenterade grupper, däribland personer med funktionsnedsättning.

| (20) | I samband med valet förekommer risker i form av cyberattacker och desinformation, vilket har setts i andra val och kampanjer nyligen, och medlemsstaterna bör därför uppmuntras att utbyta erfarenheter kring dessa frågor. |
| --- | --- |

(20)

I samband med valet förekommer risker i form av cyberattacker och desinformation, vilket har setts i andra val och kampanjer nyligen, och medlemsstaterna bör därför uppmuntras att utbyta erfarenheter kring dessa frågor.

| (21) | Medlemsstaterna samt europeiska och nationella politiska partier har ett särskilt ansvar när det gäller att stärka ett demokratiskt och effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterna samt europeiska och nationella politiska partier har ett särskilt ansvar när det gäller att stärka ett demokratiskt och effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Föra en dialog med EU-medborgarna i debatter om europeiska frågor före valet till Europaparlamentet

| 1. | Medlemsstaterna bör, med början från ledarnas möte den 23 februari 2018 och med beaktande av sina respektive politiska strukturer och rutiner, anordna uppsökande evenemang för att föra en dialog med medborgarna i offentliga debatter om EU-frågor och om Europas framtid. Dessa uppsökande evenemang bör fortsätta fram till ledarnas möte i Sibiu den 9 maj 2019, strax före valet till Europaparlamentet.
  Under samma period bör de europeiska politiska partierna och de nationella partierna hjälpa till att öka medborgarnas medvetenhet om de frågor som står på spel på unionsnivå och om hur partierna tänker åtgärda dem under den kommande valperioden. |
| --- | --- |

1.

Under samma period bör de europeiska politiska partierna och de nationella partierna hjälpa till att öka medborgarnas medvetenhet om de frågor som står på spel på unionsnivå och om hur partierna tänker åtgärda dem under den kommande valperioden.

Stöd till en kandidat till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande

| 2. | Varje europeiskt politiskt parti bör i tillräckligt god tid före valet till Europaparlamentet, helst före utgången av 2018, meddela vilken kandidat de stöder till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande. Senast i början av 2019 bör de även informera om kandidatens eget politiska program.
  De europeiska politiska partierna och deras nationella medlemspartier uppmuntras att välja sina toppkandidater på ett öppet, inkluderande och överskådligt sätt.
  De nationella politiska partierna bör inför Europaparlamentsvalet säkerställa att deras politiska information, inbegripet sändningar med ett politiskt budskap, även används till att upplysa medborgarna om vilken kandidat partierna stöder till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande samt vilket program kandidaten har. |
| --- | --- |

2.

De europeiska politiska partierna och deras nationella medlemspartier uppmuntras att välja sina toppkandidater på ett öppet, inkluderande och överskådligt sätt.

De nationella politiska partierna bör inför Europaparlamentsvalet säkerställa att deras politiska information, inbegripet sändningar med ett politiskt budskap, även används till att upplysa medborgarna om vilken kandidat partierna stöder till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande samt vilket program kandidaten har.

Informera väljarna om vilka europeiska politiska partier de nationella partierna är knutna till

| 3. | Nationella politiska partier som deltar i valet till Europaparlamentet bör före valet, med hänsyn tagen till de specifika nationella partipolitiska landskapen i medlemsstaterna och innan valkampanjen inleds, göra det allmänt känt om de är anknutna till något europeiskt politiskt parti, och i så fall vilket, samt vilken toppkandidat de stöder.
  De nationella politiska partierna bör i möjligaste mån tydligt visa denna information, i tillämpliga fall inklusive det europeiska politiska partiets logotyp, i alla sina kampanjmaterial, kommunikationer och sändningar med politiskt budskap.
  Europeiska politiska partier uppmanas att före valkampanjen, och allra helst när de offentliggör sina kandidater till befattningen som kommissionens ordförande, ange vilken politisk grupp i Europaparlamentet som de avser att ansluta sig till eller inrätta under den efterföljande mandatperioden. |
| --- | --- |

3.

De nationella politiska partierna bör i möjligaste mån tydligt visa denna information, i tillämpliga fall inklusive det europeiska politiska partiets logotyp, i alla sina kampanjmaterial, kommunikationer och sändningar med politiskt budskap.

Europeiska politiska partier uppmanas att före valkampanjen, och allra helst när de offentliggör sina kandidater till befattningen som kommissionens ordförande, ange vilken politisk grupp i Europaparlamentet som de avser att ansluta sig till eller inrätta under den efterföljande mandatperioden.

Uppmuntra och underlätta information till väljarna om vilka europeiska politiska partier de nationella partierna är knutna till

| 4. | Medlemsstaterna bör både före och under valet till Europaparlamentet uppmuntra och underlätta information till väljarna om vilka europeiska politiska partier som de nationella partierna är knutna till, samt om vilka partiernas toppkandidater är, bland annat genom att tillåta och uppmuntra till att denna anknytning anges i kampanjmaterialet, på nationella och regionala medlemspartiers webbplatser samt där så är möjligt även på valsedlarna. |
| --- | --- |

4.

Effektivt genomförande

| 5. | För att se till att EU-medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat kan utnyttja sin rösträtt i den medlemsstaten, för att främja valdeltagandet bland underrepresenterade grupper, däribland personer med funktionsnedsättning, och för att stödja ett demokratiskt genomförande av valet och ett högt valdeltagande överlag, uppmanas de ansvariga nationella myndigheterna att sammanträda under våren 2018, med stöd av kommissionen, för att utbyta bästa praxis och praktiska åtgärder.
  De ansvariga nationella myndigheterna uppmanas vidare att, med utgångspunkt i medlemsstaternas erfarenheter, identifiera bästa praxis när det gäller att upptäcka, minska och hantera risker från cyberattacker och desinformation i samband med valet. |
| --- | --- |

5.

De ansvariga nationella myndigheterna uppmanas vidare att, med utgångspunkt i medlemsstaternas erfarenheter, identifiera bästa praxis när det gäller att upptäcka, minska och hantera risker från cyberattacker och desinformation i samband med valet.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna och till europeiska och nationella politiska partier.

Utfärdad i Bryssel den 14 februari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  Kommissionens rekommendation 2013/142/EU av den 12 mars 2013 om att göra valen till Europaparlamentet mer demokratiska och se till att de genomförs på ett effektivare sätt (EUT L 79, 21.3.2013, s. 29).

1

(2)  Kommissionens beslut av den 31 januari 2018 om en uppförandekod för ledamöter av Europeiska kommissionen (C(2018) 700 final).

2

(3)  Europaparlamentets beslut av den 7 februari 2018 om översyn av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (2017/2233(ACI)).

3

(4)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, COM(2017) 481, 13 september 2017.

4

(5)  Rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (EGT L 329, 30.12.1993, s. 34).

5

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 17.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/44

---

BESLUT nr 1/2017 AV UNDERKOMMITTÉN FÖR HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING EU–UKRAINA

av den 30 maj 2017

om antagande av underkommitténs arbetsordning [2018/235]

UNDERKOMMITTÉN FÖR HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING EU–UKRAINA HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1), särskilt artikel 300, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland kapitel 13 (Handel och hållbar utveckling) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland kapitel 13 (Handel och hållbar utveckling) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016.

| (2) | Enligt artikel 300 i avtalet ska underkommittén för handel och hållbar utveckling (nedan kallad TSD-underkommittén) övervaka genomförandet av kapitel 13 i avdelning IV i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 300 i avtalet ska underkommittén för handel och hållbar utveckling (nedan kallad TSD-underkommittén) övervaka genomförandet av kapitel 13 i avdelning IV i avtalet.

| (3) | Enligt artikel 300.1 i avtalet ska TSD-underkommittén själv fastställa sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 300.1 i avtalet ska TSD-underkommittén själv fastställa sin arbetsordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas arbetsordningen för underkommittén för handel och hållbar utveckling enligt bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2017.

På underkommitténs för handel och hållbar utveckling EU–Ukraina vägnar

M. TUININGA

Ordförande

M. VADIS

D. KRAMER

Sekreterare

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

---

BILAGA

Arbetsordning för underkommittén för handel och hållbar utveckling EU–Ukraina

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   Den underkommitté för handel och hållbar utveckling (nedan kallad TSD-underkommittén) som inrättats enligt artikel 300 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ska bistå associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor i enlighet med artikel 465.4 i avtalet vid utförandet av dess uppgifter.

2.   TSD-underkommittén ska utföra de uppgifter som anges i kapitel 13 (Handel och hållbar utveckling) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet.

3.   TSD-underkommittén ska bestå av företrädare från parternas förvaltning med ansvar för frågor som rör handel och hållbar utveckling.

4.   En företrädare för Europeiska kommissionen eller Ukraina med ansvar för frågor som rör handel och hållbar utveckling ska fungera som ordförande för TSD-underkommittén.

5.   Vid tillämpning av denna arbetsordning ska den definition av termen parterna som fastställs i artikel 482 i avtalet gälla.

Artikel 2

Särskilda bestämmelser

1.   Artiklarna 2–14 i arbetsordningen för associeringskommittén EU–Ukraina ska gälla i tillämpliga delar, om inte annat föreskrivs i den här arbetsordningen.

2.   Hänvisningarna till associeringsrådet ska förstås som hänvisningar till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor. Hänvisningarna till associeringskommittén eller associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska förstås som hänvisningar till TSD-underkommittén.

Artikel 3

Sammanträden

TSD-underkommittén ska sammanträda efter behov. Parterna ska sträva efter att sammanträda en gång per år.

Artikel 4

Ändringar

Denna arbetsordning får ändras genom ett beslut av TSD-underkommittén i enlighet med artikel 300.1 i avtalet.

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

---

INTERINSTITUTIONELLA AVTAL

| 17.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/46

---

AVTAL MELLAN EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN

om ändring av punkt 4 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN INGÅR DETTA AVTAL

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 295, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

HÄRIGENOM AVTALAS FÖLJANDE:

Punkt 4 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1) ska ersättas med följande.

| ”4. | Varje kommissionsledamot ska ta politiskt ansvar för verksamheten på det område som han eller hon är ansvarig för utan att kommissionens kollegialitetsprincip påverkas.
  Kommissionens ordförande ska ha det fulla ansvaret för att avgöra om det finns någon eventuell intressekonflikt som gör det omöjligt för en kommissionsledamot att fullgöra sina uppgifter.
  Kommissionens ordförande ska även ansvara för alla eventuella åtgärder som vidtas under sådana omständigheter och omedelbart skriftligen underrätta parlamentets talman om detta.
  Kommissionsledamöternas deltagande i valkampanjer regleras i uppförandekoden för ledamöter av Europeiska kommissionen.
  Kommissionsledamöter får delta i valkampanjer i val till Europaparlamentet, inbegripet i egenskap av kandidater. En kommissionsledamot får också väljas av europeiska politiska partier som toppkandidat (spitzenkandidat) till posten som kommissionens ordförande.
  Kommissionens ordförande ska i god tid informera parlamentet om huruvida en eller flera kommissionsledamöter kommer att ställa upp som kandidater i valkampanjer inför valet till Europaparlamentet samt om vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnaden av principerna om oberoende, redbarhet och omdöme som föreskrivs i artikel 245 i EUF-fördraget och uppförandekoden för ledamöter av Europeiska kommissionen.
  Varje kommissionsledamot som ställer upp som kandidat eller deltar i en valkampanj inför valet till Europaparlamentet åtar sig att under kampanjen avstå från att inta en ståndpunkt som inte skulle vara förenlig med dennes sekretesskyldighet eller som skulle kränka kollegialitetsprincipen.
  Kommissionsledamöter som ställer upp som kandidater eller deltar i valkampanjer inför valet till Europaparlamentet får inte använda kommissionens personalresurser eller materiella resurser för verksamhet kopplad till valkampanjen.” |
| --- | --- |

”4.

Kommissionens ordförande ska ha det fulla ansvaret för att avgöra om det finns någon eventuell intressekonflikt som gör det omöjligt för en kommissionsledamot att fullgöra sina uppgifter.

Kommissionens ordförande ska även ansvara för alla eventuella åtgärder som vidtas under sådana omständigheter och omedelbart skriftligen underrätta parlamentets talman om detta.

Kommissionsledamöternas deltagande i valkampanjer regleras i uppförandekoden för ledamöter av Europeiska kommissionen.

Kommissionsledamöter får delta i valkampanjer i val till Europaparlamentet, inbegripet i egenskap av kandidater. En kommissionsledamot får också väljas av europeiska politiska partier som toppkandidat (spitzenkandidat) till posten som kommissionens ordförande.

Kommissionens ordförande ska i god tid informera parlamentet om huruvida en eller flera kommissionsledamöter kommer att ställa upp som kandidater i valkampanjer inför valet till Europaparlamentet samt om vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnaden av principerna om oberoende, redbarhet och omdöme som föreskrivs i artikel 245 i EUF-fördraget och uppförandekoden för ledamöter av Europeiska kommissionen.

Varje kommissionsledamot som ställer upp som kandidat eller deltar i en valkampanj inför valet till Europaparlamentet åtar sig att under kampanjen avstå från att inta en ståndpunkt som inte skulle vara förenlig med dennes sekretesskyldighet eller som skulle kränka kollegialitetsprincipen.

Kommissionsledamöter som ställer upp som kandidater eller deltar i valkampanjer inför valet till Europaparlamentet får inte använda kommissionens personalresurser eller materiella resurser för verksamhet kopplad till valkampanjen.”

Utfärdat i Strasbourg den 7 februari 2018.

På Europaparlamentets vägnar

A. TAJANI

Ordförande

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

1

---