# Euroopa Liidu C 384/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 384 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide18. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 384

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide18. oktoober 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 384/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 384/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2016/C 384/02 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/638/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/1839, ning nõukogu määruses (EL) nr 1284/2009 Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 2 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 384/03 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2016/C 384/04 | Komisjoni rakendusotsus, 14. oktoober 2016, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Bürgstadter Berg (KPN)] | 4 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2016/C 384/05 | Tervendamismeetmed — Otsus võtta kindlustusandja Euroins România Asigurare Reasigurare SA suhtes tervendamismeede | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2016/C 384/02

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/638/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/1839, ning nõukogu määruses (EL) nr 1284/2009 Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta

2

Euroopa Komisjon

2016/C 384/03

Euro vahetuskurss

3

2016/C 384/04

Komisjoni rakendusotsus, 14. oktoober 2016, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Bürgstadter Berg (KPN)]

Euroopa Liidu Teatajas

4

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2016/C 384/05

Tervendamismeetmed — Otsus võtta kindlustusandja Euroins România Asigurare Reasigurare SA suhtes tervendamismeede

10

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 384/06 | Konkursikutse – EACEA 40/2016 programmi Erasmus+ raames — KA3 – kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate partnerlus töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe valdkonnas | 11 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 384/07 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 15 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 384/08 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 18 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 384/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 19 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 384/06

Konkursikutse – EACEA 40/2016 programmi Erasmus+ raames — KA3 – kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate partnerlus töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe valdkonnas

11

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 384/07

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

15

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 384/08

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

18

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 384/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

19

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2016/C 384/10 | Addendum 30. novembri 2006. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 291 | 22 |

Parandused

2016/C 384/10

Addendum 30. novembri 2006. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 291

Addendum

Euroopa Liidu Teatajale

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8185 – Atlantia/EDF/ACA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 384/01)

12. oktoobril 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8185 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8185 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/2

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/638/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/1839, ning nõukogu määruses (EL) nr 1284/2009 Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta

(2016/C 384/02)

Nõukogu otsuse 2010/638/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/1839 (2)) lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 1284/2009 (3) II lisas mainitud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on kindlaks teinud, et eespool nimetatud lisades mainitud isikud vastavad jätkuvalt otsuses 2010/638/ÜVJP ning määruses (EL) nr 1284/2009 (Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta) esitatud tingimustele ning seega peaks nende suhtes jätkuvalt kohaldama meetmeid, mida pikendatakse otsusega (ÜVJP) 2016/1839.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 1284/2009 III lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks (vt määruse artiklit 8).

Asjaomased isikud võivad enne 30. juunit 2017 esitada nõukogule järgmisel aadressil taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu vaadataks uuesti läbi:

| Euroopa Liidu Nõukogu |
| --- |
| Peasekretariaat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Euroopa Liidu Nõukogu

Peasekretariaat

DG C 1C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-post: sanctions@consilium.europa.eu

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse samuti võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 280, 26.10.2010, lk 10.

(2)  ELT L 280, 18.10.2016, lk 32.

(3)  ELT L 346, 23.12.2009, lk 26.

---

Euroopa Komisjon

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/3

---

Euro vahetuskurss (1)

17. oktoober 2016

(2016/C 384/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0994 |
| JPY | Jaapani jeen | 114,46 |
| DKK | Taani kroon | 7,4400 |
| GBP | Inglise nael | 0,90485 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7028 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0872 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0315 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,024 |
| HUF | Ungari forint | 306,93 |
| PLN | Poola zlott | 4,3281 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5065 |
| TRY | Türgi liir | 3,4017 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4436 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4433 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5304 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5433 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5270 |
| KRW | Korea vonn | 1 253,18 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,6533 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4075 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5065 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 355,97 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6367 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,357 |
| RUB | Vene rubla | 69,0709 |
| THB | Tai baat | 38,776 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,5147 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,8199 |
| INR | India ruupia | 73,4565 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0994

JPY

Jaapani jeen

114,46

DKK

Taani kroon

7,4400

GBP

Inglise nael

0,90485

SEK

Rootsi kroon

9,7028

CHF

Šveitsi frank

1,0872

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0315

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,024

HUF

Ungari forint

306,93

PLN

Poola zlott

4,3281

RON

Rumeenia leu

4,5065

TRY

Türgi liir

3,4017

AUD

Austraalia dollar

1,4436

CAD

Kanada dollar

1,4433

HKD

Hongkongi dollar

8,5304

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5433

SGD

Singapuri dollar

1,5270

KRW

Korea vonn

1 253,18

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,6533

CNY

Hiina jüaan

7,4075

HRK

Horvaatia kuna

7,5065

IDR

Indoneesia ruupia

14 355,97

MYR

Malaisia ringit

4,6367

PHP

Filipiini peeso

53,357

RUB

Vene rubla

69,0709

THB

Tai baat

38,776

BRL

Brasiilia reaal

3,5147

MXN

Mehhiko peeso

20,8199

INR

India ruupia

73,4565

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/4

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

14. oktoober 2016,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

[Bürgstadter Berg (KPN)]

(2016/C 384/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaa on taotlenud nimetuse „Bürgstadter Berg” kaitset vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 sätetele veinisektoris päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse kohta. Komisjon kontrollis Saksamaa taotlust vastavalt kõnealuse määruse artikli 97 lõikele 2. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa on taotlenud nimetuse „Bürgstadter Berg” kaitset vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 sätetele veinisektoris päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse kohta. Komisjon kontrollis Saksamaa taotlust vastavalt kõnealuse määruse artikli 97 lõikele 2.

| (2) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ja artiklites 100–102 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ja artiklites 100–102 sätestatud tingimused on täidetud.

| (3) | Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada kõnealuse määruse artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja nimetuse „Bürgstadter Berg” kaitse taotluse kontrollimise siseriikliku eelmenetluse käigus tehtud viide tootespetsifikaadi avaldamise kohta, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada kõnealuse määruse artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja nimetuse „Bürgstadter Berg” kaitse taotluse kontrollimise siseriikliku eelmenetluse käigus tehtud viide tootespetsifikaadi avaldamise kohta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja viide nimetuse „Bürgstadter Berg” (KPN) tootespetsifikaadi avaldamise kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus täpsustatud nimetuse kaitse suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

Brüssel, 14. oktoober 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

LISA

KOONDDOKUMENT

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Bürgstadter Berg

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Bürgstadter Berg (vein), valge, roosa

Organoleptilised omadused:

Bürgstadter Bergis toodetakse valget, punast ja roosat (rosé, weissherbst) ning blanc de noirs-veini.

Kaitstud päritolunimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud veinidel on järgmised omadused:

| — | rikkaliku maitsega ja täidlane, elegantne; |
| --- | --- |

—

rikkaliku maitsega ja täidlane, elegantne;

| — | elegantne ja finessirikas happesus tänu mulla väiksemale siduvusele ja pH-väärtusele kui Frangimaal tavapärane; |
| --- | --- |

—

elegantne ja finessirikas happesus tänu mulla väiksemale siduvusele ja pH-väärtusele kui Frangimaal tavapärane;

| — | kirju liivakivi jääke sisaldavast kergest mullast tingitud mineraalsus; geoloogilistest tingimustest tulenevalt ei ole kõnealused veinid kunagi külluslikud ega rammusad, mistõttu need tunduvadki mineraalsed; |
| --- | --- |

—

kirju liivakivi jääke sisaldavast kergest mullast tingitud mineraalsus; geoloogilistest tingimustest tulenevalt ei ole kõnealused veinid kunagi külluslikud ega rammusad, mistõttu need tunduvadki mineraalsed;

| — | peamiselt kuivad veinid on viinamarjasordile omaselt hõrgult puuviljased. |
| --- | --- |

—

peamiselt kuivad veinid on viinamarjasordile omaselt hõrgult puuviljased.

Traditsionaalse, kuid väga harva toodetava magusa veini (Auslese, Beerenauslese, Trockenbeerenauslese ja Eiswein) suhtes kehtivad Frangimaa üldise kaitstud päritolunimetusega tähistatud veini väärtused.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) | 15 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) | 7 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

15

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent)

7

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Bürgstadter Berg (vein), punane

Organoleptilised omadused:

Bürgstadter Bergis toodetakse valget, punast ja roosat (rosé, weissherbst) ning blanc de noirs-veini.

Kaitstud päritolunimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud veinidel on järgmised omadused:

| — | rikkaliku maitsega ja täidlane, elegantne; |
| --- | --- |

—

rikkaliku maitsega ja täidlane, elegantne;

| — | elegantne ja finessirikas happesus tänu mulla väiksemale siduvusele ja pH-väärtusele kui Frangimaal tavapärane; |
| --- | --- |

—

elegantne ja finessirikas happesus tänu mulla väiksemale siduvusele ja pH-väärtusele kui Frangimaal tavapärane;

| — | kirju liivakivi jääke sisaldavast kergest mullast tingitud mineraalsus; geoloogilistest tingimustest tulenevalt ei ole kõnealused veinid kunagi külluslikud ega rammusad, mistõttu need tunduvadki mineraalsed; |
| --- | --- |

—

kirju liivakivi jääke sisaldavast kergest mullast tingitud mineraalsus; geoloogilistest tingimustest tulenevalt ei ole kõnealused veinid kunagi külluslikud ega rammusad, mistõttu need tunduvadki mineraalsed;

| — | peamiselt kuivad veinid on viinamarjasordile omaselt hõrgult puuviljased. |
| --- | --- |

—

peamiselt kuivad veinid on viinamarjasordile omaselt hõrgult puuviljased.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) | 15 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) | 7 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

15

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent)

7

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

Bürgstadter Berg (kvaliteetvahuvein)

Süsinikdioksiidisisaldus:

määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetvahuveinil on süsinikdioksiidisisaldusest tingitud ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C vähemalt 3,5 baari.

Organoleptilised omadused:

Bürgstadter Bergis toodetakse valget, punast ja roosat (rosé, weissherbst) ning blanc de noirs-veini. Kaitstud päritolunimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud veinidest võib valmistada kvaliteetvahuveini.

Kaitstud päritolunimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud veinidel on järgmised omadused:

| — | rikkaliku maitsega ja täidlane, elegantne; |
| --- | --- |

—

rikkaliku maitsega ja täidlane, elegantne;

| — | elegantne ja finessirikas happesus tänu mulla väiksemale siduvusele ja pH-väärtusele kui Frangimaal tavapärane; |
| --- | --- |

—

elegantne ja finessirikas happesus tänu mulla väiksemale siduvusele ja pH-väärtusele kui Frangimaal tavapärane;

| — | kirju liivakivi jääke sisaldavast kergest mullast tingitud mineraalsus; |
| --- | --- |

—

kirju liivakivi jääke sisaldavast kergest mullast tingitud mineraalsus;

| — | peamiselt kuivad (brut) vahuveinid on viinamarjasordile omase peene puuviljasusega. |
| --- | --- |

—

peamiselt kuivad (brut) vahuveinid on viinamarjasordile omase peene puuviljasusega.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) | 14 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 185 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

14

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

185

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Bürgstadter Berg (vein), kvaliteetveinid

Asjaomane veinivalmistustava

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus/minimaalne virdesisaldus (väljendatud alkoholi mahuprotsentides / Oechsle kraadides)

Kvaliteetveinid

| | Alkoholi
  mahuprotsent | Oechsle kraad |
| --- | --- | --- |
| Kõik viinamarjasordid | 8,0 | 63 |
| Bocksbeutel-tüüpi pudelites olev vein | 9,4 | 72 |

Alkoholi

mahuprotsent

Oechsle kraad

Kõik viinamarjasordid

8,0

63

Bocksbeutel-tüüpi pudelites olev vein

9,4

72

Rikastamine: kvaliteetveine võib rikastada kuni üldalkoholisisalduse tasemeni 14 mahuprotsenti. Üldjuhul ei või veini rikastada kontsentreeritud viinamarjavirdega ega kontsentreerimisega jahutamise teel.

Ülejäänu suhtes kehtivad kaitstud päritolunimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud veini tootmisel määrustes (EL) nr 1308/2013 ja (EÜ) nr 606/2009 ning riigisisestes õigusaktides sätestatud lubatud veinivalmistustavad.

Bürgstadter Berg (vein), predikaatvein

Asjaomane veinivalmistustava

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus / minimaalne virdesisaldus (väljendatud alkoholi mahuprotsentides / Oechsle kraadides)

Predikaatvein

| | Alkoholi
  mahuprotsent | Oechsle kraad |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kabinett |

Alkoholi

mahuprotsent

Oechsle kraad

1.

Kabinett

Riesling, Silvaner,

10,3

78

muud sorti valged veinid, Weissherbst, roosa vein

10,6

80

Punane vein

11,4

85

| 2. | Spätlese |
| --- | --- |

2.

Spätlese

Riesling, Silvaner

11,7

87

Kõik muud valge, punase ja roosa veini sordid

12,2

90

| 3. | Auslese |
| --- | --- |

3.

Auslese

Kõik viinamarjasordid

13,8

100

| 4. | Beerenauslese |
| --- | --- |

4.

Beerenauslese

Kõik viinamarjasordid

17,7

125

| 5. | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

5.

Trockenbeerenauslese

Kõik viinamarjasordid

21,5

150

| 6. | Eiswein |
| --- | --- |

6.

Eiswein

Kõik viinamarjasordid

17,7

125

Predikaatveini ei ole lubatud rikastada.

Ülejäänu suhtes kehtivad kaitstud päritolunimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud veini tootmisel määrustes (EL) nr 1308/2013 ja (EÜ) nr 606/2009 ning riigisisestes õigusaktides sätestatud lubatud veinivalmistustavad.

Bürgstadter Berg (kvaliteetvahuvein) Sekt b.A. (kindlaksmääratud piirkonna kvaliteetvahuvein)

Asjaomane veinivalmistustava

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus / minimaalne virdesisaldus (väljendatud alkoholi mahuprotsentides / Oechsle kraadides)

| | Alkoholi
  mahuprotsent | Oechsle kraad |
| --- | --- | --- |
| Sekt b.A. | | |
| Kõik viinamarjasordid | 8,0 | 63 |

Alkoholi

mahuprotsent

Oechsle kraad

Sekt b.A.

Kõik viinamarjasordid

8,0

63

b.   Maksimaalne saagikus

Bürgstadter Berg (vein, Sekt b.A.)

80 hektoliitrit hektari kohta.

6.   Kindlaksmääratud piirkond

Kõnealune kaitstud päritolunimetus hõlmab maa-ala, millel on lubatud kasvatada viinamarju või mille võib ajutiselt jätta viinamarjaistandusteta, ning muud viinamarjaistandusteta maad Bürgstadti määratletud piirkonnas, mis asub Maini jõe vasakul kaldal Bürgstadter Bergi nõlva jalami ja metsapiiri vahel.

Piirkond koos jalgradadega hõlmab 113,808 hektarit.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | Blauer Zweigelt |
| --- | --- |

Blauer Zweigelt

| | Blauer Frühburgunder |
| --- | --- |

Blauer Frühburgunder

| | Weißer Burgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder

| | Grüner Silvaner |
| --- | --- |

Grüner Silvaner

| | Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Blauer Spätburgunder

| | Müller Thurgau |
| --- | --- |

Müller Thurgau

| | Weißer Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling

| | Chardonnay |
| --- | --- |

Chardonnay

8.   Seos(ed)

Bürgstadter Berg (vein, Sekt b.A.)

Kõnealuse veini ja vahuveini eriomadused on seotud Bürgstadter Bergi piirkonnaga.

Bürgstadter Berg on Frangimaa tootmispiirkonna edelaosas asuv veinikasvatuspiirkond. Valdavalt lõunapoolse nõlva pinnas koosneb ühtlaselt kirju liivakivi jääke sisaldavast kergest kivisest mullast, tänu millele on need veinid kerged ja elegantsed, mis teeb need väga eriliseks ja milles koos madala pH-väärtusega seisneb Frangimaa (kus mullad on üldjuhul sidusad) kaitstud päritolunimetusega tähistatud veini eripära. Tänu nõlva asukohale valgalas ning Spessarti ja Odenwaldi kõrgendike vahel on tekkinud mikrokliima, mida iseloomustab veidi kõrgem aasta keskmine õhutemperatuur ja suurem sademete hulk (650 mm) kui alal, kust pärineb Frangimaa kaitstud päritolunimetusega tähistatud vein. Nende tegurite koostoimel saadakse vein, mis on Frangimaa kaitstud päritolunimetusega tähistatud veinide seas eriline oma elegantsi ja struktuuri poolest. Kõik need abiootilised tegurid annavad Bürgstadter Bergi veinidele nende maitse ja eristavad neid Frangimaa kaitstud päritolunimetusega tähistatud veinidest. Bürgstadter Bergist pärit veinid ei ole kunagi külluslikud ega rammusad. Tänu mulla väiksemale siduvusele ja pH-väärtusele kui Frangimaal tavapärane, ilmestab enamikke päritolunimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud veine peen finessirikas happesus, mis on jõulisem kui tootmispiirkonna keskmest pärit Frangimaa veinidel. Hõrk puuviljane aroom, nt riislingute õrn virsikuaroom ja Spätburgunderi kerge mandlivarjund, tuleneb ühtviisi nii erilistest geoloogilistest kui ka kliimatingimustest. Viinamarjataimede juured saavad tänu mulla ja mullavee keemilisele koostisele toitaineid ja mineraale. Bürgstadter Bergi viinamarjade virded on suure happesuse ja seepärast ka väikese pH-väärtusega. See on tingitud mulla väikesest lubjakivisisaldusest. Kuna pH-väärtus väljendab veini happesuse määraga seotud omadusi, siis tähendab see, et Bürgstadter Bergi veinidel on happelisem, reduktiivsem, lihtsam ja õhem maitse kui lubjakivimullas kasvanud viinamarjadest saadud sarnastel veinidel. Bürgstadter Bergi veinide happesus ja pH-väärtus mõjutavad mikroobset stabiilsust ning seda, millises ulatuses võivad areneda aroomi mõjutavad estrid ja punase veini värvust mõjutavad antotsüaniinid. Hõrk puuviljane aroom, nt riislingute õrn virsikuaroom ja Spätburgunderi kerge mandlitoon, tuleneb seega ühtviisi nii erilistest geoloogilistest kui ka kliimatingimustest, mida on kirjeldatud eespool.

Ka vahuveinide omadused tulenevad samamoodi nende väikese päritolupiirkonna eripärast.

9.   Olulised lisatingimused

Bürgstadter Berg (vein, Sekt b.A.)

Õigusraamistik

Riigisisestes õigusaktides.

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted.

Tingimuse kirjeldus

Et märgisel kaitstud päritolunimetust ja traditsioonilist nimetust kasutada, peab vein kõigepealt läbima ametliku kontrolli. Kui selle kontrolli tulemusel on kindlaks tehtud veini vastavus teatavatele eritingimustele, antakse sellele ametlik mitmekohaline kontrollinumber (A.P. nr). Kaitstud nimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud kvaliteetvein ja Sekt b.A. peab olema toodetud Frangimaal. Nimetusega „Bürgstadter Berg” tähistatud vein pannakse traditsioonilise kujuga pudelitesse Burgunderflasche, Schlegelflasche ja Bocksbeutel.

Link tootespetsifikaadi juurde

http://www.ble.de/DE/04_Programme/09_EU-Qualitaetskennzeichen/02_EUBezeichnungenWein/Antraege.html

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/10

---

Tervendamismeetmed

Otsus võtta kindlustusandja Euroins România Asigurare Reasigurare SA suhtes tervendamismeede

(2016/C 384/05)

Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) artiklile 271

| Kindlustusandja | Euroins România Asigurare Reasigurare SA, registrijärgne asukoht şos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, clădirea 023, et. 4, Voluntari, Ilfov, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994, RA-010/04.10.2003 |
| --- | --- |
| Otsuse kuupäev, jõustumiskuupäev ja laad | 15. oktoobri 2015. aasta otsus nr 2691, milles käsitletakse rahaliste vahendite taastamise kaval põhineva tervendamismenetluse algatamist Euroins România Asigurare Reasigurare SA suhtes, avaldatud 16. oktoobril 2015 Rumeenia ametlikus väljaandes nr 775 |
| Pädev asutus | Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) (finantsjärelevalveasutus), peakontor Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bukarest, Rumeenia |
| Järelevalveasutus | Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) (finantsjärelevalveasutus), peakontor Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bukarest, Rumeenia |
| Määratud haldur | — |
| Kohaldatav õigus | Rumeenia
  Valitsuse erakorraline määrus nr 93/2012 finantsjärelevalveasutuse loomise, ülesehituse ja toimimise kohta, heaks kiidetud muudatustega seadusega nr 113/2013, muudetud;
  seadus nr 503/2004 kindlustustegevuse finantsseisundi taastamise, pankroti, tegevuse vabatahtliku lõpetamise ja likvideerimise kohta, uuesti avaldatud;
  seadus nr 32/2000 kindlustustegevuse ja kindlustusjärelevalve kohta, muudetud. |

Kindlustusandja

Euroins România Asigurare Reasigurare SA, registrijärgne asukoht şos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, clădirea 023, et. 4, Voluntari, Ilfov, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994, RA-010/04.10.2003

Otsuse kuupäev, jõustumiskuupäev ja laad

15. oktoobri 2015. aasta otsus nr 2691, milles käsitletakse rahaliste vahendite taastamise kaval põhineva tervendamismenetluse algatamist Euroins România Asigurare Reasigurare SA suhtes, avaldatud 16. oktoobril 2015 Rumeenia ametlikus väljaandes nr 775

Pädev asutus

Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) (finantsjärelevalveasutus), peakontor Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bukarest, Rumeenia

Järelevalveasutus

Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) (finantsjärelevalveasutus), peakontor Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bukarest, Rumeenia

Määratud haldur

—

Kohaldatav õigus

Rumeenia

Valitsuse erakorraline määrus nr 93/2012 finantsjärelevalveasutuse loomise, ülesehituse ja toimimise kohta, heaks kiidetud muudatustega seadusega nr 113/2013, muudetud;

seadus nr 503/2004 kindlustustegevuse finantsseisundi taastamise, pankroti, tegevuse vabatahtliku lõpetamise ja likvideerimise kohta, uuesti avaldatud;

seadus nr 32/2000 kindlustustegevuse ja kindlustusjärelevalve kohta, muudetud.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/11

---

KONKURSIKUTSE – EACEA 40/2016

programmi „Erasmus+” raames

„KA3 – kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate partnerlus töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe valdkonnas”

(2016/C 384/06)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Arvestades kõrget töötuse määra noorte seas ja oskuste mittevastavust nõudlusele, on käesoleva konkursikutse eesmärk ületada haridus- ja ärimaailma vaheline lõhe, suurendada hariduse ja koolituse asjakohasust tööturu jaoks ning tõsta tipptaset.

Selles kontekstis on käesoleva konkursikutse eesmärk kutsuda üles esitama ettepanekuid kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate partnerluste kohta, et arendada töökohal toimuvat väljaõpet ja aidata seeläbi kaasa Riia eesmärgile edendada kõiki töökohal toimuva väljaõppe vorme, pöörates erilist tähelepanu õpipoisiõppele.

Kõnealused partnerlused peaksid toetama ettevõtjate ja sotsiaalpartnerite kaasamist kutsehariduse ja -õppe kavandamisse ja pakkumisse ning tagama kutsehariduses ja -õppes tugeva töökohal toimuva väljaõppe elemendi.

Ühtlasi on käesoleva konkursikutse eesmärk parandada töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe kvaliteeti, edendades ettevõtjaid, kutsehariduse ja -õppe pakkujaid, muid asjakohaseid sidusrühmi ning vahendajaorganisatsioone hõlmavaid partnerlusi, et töötada teadmiste edasiandmise ning tunnustatud mudelitest ja tavadest õppimise teel välja asjakohasemad, süstemaatilisemad ja jätkusuutlikumad meetodid.

Tähelepanu pööratakse piirkondlikule ja kohalikule mõõtmele, et tagada käegakatsutavad ja jätkusuutlikud tulemused kohapeal.

2.   Abikõlblikud taotlejad

Pakett 1

Taotleja (projekti koordinaator) peab olema üks järgmistest organisatsioonidest:

| — | (teise taseme ülemise astme või teise taseme järgse) kutsehariduse ja -õppe pakkuja; |
| --- | --- |

—

(teise taseme ülemise astme või teise taseme järgse) kutsehariduse ja -õppe pakkuja;

| — | väike, keskmise suurusega või suurettevõtja (era- või avalik-õiguslik); |
| --- | --- |

—

väike, keskmise suurusega või suurettevõtja (era- või avalik-õiguslik);

| — | tööstus-, kaubandus- ja käsitööettevõtjate koda või samaväärne valdkondlik/kutseorganisatsioon; |
| --- | --- |

—

tööstus-, kaubandus- ja käsitööettevõtjate koda või samaväärne valdkondlik/kutseorganisatsioon;

| — | kohalik või piirkondlik asutus. |
| --- | --- |

—

kohalik või piirkondlik asutus.

Partnerlusse peab kuuluma vähemalt kolm täieõiguslikku partnerit vähemalt kahest erinevast „Erasmus+” programmiriigist.

Nende kolme üksuse hulka peab kuuluma:

| — | üks kutsehariduse ja -õppe pakkuja; |
| --- | --- |

—

üks kutsehariduse ja -õppe pakkuja;

| — | üks kohalik või piirkondlik asutus; |
| --- | --- |

—

üks kohalik või piirkondlik asutus;

| — | üks väike, keskmise suurusega või suurettevõtja (era- või avalik-õiguslik) või üks tööstus-, kaubandus- ja käsitööettevõtjate koda või üks valdkondlik/kutseorganisatsioon. |
| --- | --- |

—

üks väike, keskmise suurusega või suurettevõtja (era- või avalik-õiguslik) või üks tööstus-, kaubandus- ja käsitööettevõtjate koda või üks valdkondlik/kutseorganisatsioon.

Peale selle peaks partnerlusse assotsieerunud partneritena kuuluma vähemalt üks tööandjate ja üks töötajate organisatsioon (sotsiaalpartnerid).

Pakett 2

Taotleja (projekti koordinaator) peab olema keskne Euroopa organisatsioon, millel on liikmeid või seotud partnereid vähemalt 12 „Erasmus+” programmiriigis, millest vähemalt kuus osalevad projektis partneritena.

Abikõlblikud osalevad organisatsioonid (pakett 1 ja 2) on järgmised:

| — | kohalikud või piirkondlikud asutused; |
| --- | --- |

—

kohalikud või piirkondlikud asutused;

| — | sotsiaalpartnerid (tööandjate ja töötajate organisatsioonid); |
| --- | --- |

—

sotsiaalpartnerid (tööandjate ja töötajate organisatsioonid);

| — | väikesed, keskmise suurusega või suurettevõtjad (era- või avalik-õiguslikud); |
| --- | --- |

—

väikesed, keskmise suurusega või suurettevõtjad (era- või avalik-õiguslikud);

| — | tööstus-, kaubandus- ja käsitööettevõtjate kojad või samaväärsed valdkondlikud/kutseorganisatsioonid; |
| --- | --- |

—

tööstus-, kaubandus- ja käsitööettevõtjate kojad või samaväärsed valdkondlikud/kutseorganisatsioonid;

| — | riiklikud tööturuasutused; |
| --- | --- |

—

riiklikud tööturuasutused;

| — | kutsehariduse ja -õppe koolid, pakkujad, agentuurid ja keskused (sh teise taseme järgsel tasemel); |
| --- | --- |

—

kutsehariduse ja -õppe koolid, pakkujad, agentuurid ja keskused (sh teise taseme järgsel tasemel);

| — | noorteorganisatsioonid; |
| --- | --- |

—

noorteorganisatsioonid;

| — | lapsevanemate ühendused; |
| --- | --- |

—

lapsevanemate ühendused;

| — | muud asjakohased üksused. |
| --- | --- |

—

muud asjakohased üksused.

Abikõlblikud riigid

Pakett 1 ja 2

„Erasmus+” programmiriigid:

| — | 28 Euroopa Liidu liikmesriiki; |
| --- | --- |

—

28 Euroopa Liidu liikmesriiki;

| — | EFTA/EMP riigid: Island, Liechtenstein ja Norra; |
| --- | --- |

—

EFTA/EMP riigid: Island, Liechtenstein ja Norra;

| — | Euroopa Liidu kandidaatriigid: Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia ja Türgi. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kandidaatriigid: Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia ja Türgi.

EFTA/EMP riikidest või kandidaat- või assotsieerunud riikidest pärit taotlejate pakkumised võidakse välja valida juhul, kui toetuse määramise kuupäevaks on allkirjastatud kokkulepped, milles sätestatakse kord nende riikide osalemiseks asjaomases programmis.

3.   Abikõlblikud tegevused

Käesolevas konkursikutses eristatakse kahte eri liiki partnerlusi. Seepärast tuleb taotlused esitada ühe allpool kirjeldatud paketi raames.

1.   Kohalikud ja piirkondlikud partnerlused (pakett 1)

Käesoleva konkursi raames toetatakse järgmiste üksuste vahelisi partnerlusi i) kutsehariduse ja -õppe pakkuja, ii) väike, keskmine või suurettevõtja (era- või avalik-õiguslik) või tööstus-, kaubandus- ja käsitööettevõtjate koda või muu valdkondlik/kutseorganisatsioon ja iii) kohalik või piirkondlik asutus.

Kõnealuste projektide eesmärk on tugevdada kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate partnerlust töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe valdkonnas kohalikul või piirkondlikul tasandil.

Partnerlusse peab assotsieerunud partneritena kuuluma üks tööandjate organisatsioon ja üks töötajate organisatsioon (sotsiaalpartnerid).

2.   Keskse Euroopa organisatsiooni ja tema riiklike liikmete või seotud partnerite vahelised partnerlused (pakett 2)

Konkursi raames toetatakse ka piiratud arvu projekte, mille viivad ellu kesksed Euroopa organisatsioonid. Selliste projektide eesmärk on toetada kõnealuste kesksete Euroopa tasandi organisatsioonide ning nende riiklike liikmete või seotud partnerite suunatud ja strateegilist tegevust, mille eesmärk on tugevdada kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate partnerlust töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe valdkonnas kohalikul või piirkondlikul tasandil.

Toetusesaajad peaksid tegema järgmist.

Mõlema paketi puhul loovad ja rakendavad toetusesaajad uusi koostööstruktuure kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate vaheliseks jätkusuutlikuks partnerluseks, lähtudes oskusvajaduste hindamisest ja võttes võimaluse korral arvesse valdkondlikku mõõdet.

Tegevus on seotud piiriüleste või piirkondadevaheliste koostööstrateegiate, kohalike või piirkondlike majandusarengu strateegiate või makropiirkondlike strateegiatega.

Need peaksid hõlmama suutlikkuse suurendamist, teadmussiiret ja kogemuste vahetamist või praeguse tegevuse süstemaatilisemaks, sihipärasemaks ja jätkusuutlikumaks muutmist, et parandada õpipoisiõppe ja töökohal toimuva väljaõppe pakkumist nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt.

Peale selle tegelevad toetusesaajad mõlema paketi puhul kahega järgmisest kolmest tegevusest:

| — | õppekavade, kursuste ja moodulite, töökohal toimuvat väljaõpet ja õpipoisiõpet käsitlevate koolitusmaterjalide kavandamine ja rakendamine, lähtudes oskusvajadustest ja kooskõlas Euroopa läbipaistvusvahenditega (nt Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem) ning kasutades vajaduse korral digitaal- ja innovaatilisi tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

—

õppekavade, kursuste ja moodulite, töökohal toimuvat väljaõpet ja õpipoisiõpet käsitlevate koolitusmaterjalide kavandamine ja rakendamine, lähtudes oskusvajadustest ja kooskõlas Euroopa läbipaistvusvahenditega (nt Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem) ning kasutades vajaduse korral digitaal- ja innovaatilisi tehnoloogiaid;

| — | kutsehariduse ja -õppe õpetajate ning ettevõttesiseste koolitajate vahel tõhusate koostööstruktuuride loomine töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe pakkumiseks; |
| --- | --- |

—

kutsehariduse ja -õppe õpetajate ning ettevõttesiseste koolitajate vahel tõhusate koostööstruktuuride loomine töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe pakkumiseks;

| — | töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe loomine ja tugevdamine kutsehariduse ja -õppe kõrgemal, kolmandal tasemel, (1) hõlbustades koostööd teise ja kolmanda taseme kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate vahel, sealhulgas edendades teadussidemeid ülikoolide või rakenduskõrgkoolidega, et reageerida oskuste nappusele ja edendada tipptaseme tegevuskava (2). |
| --- | --- |

—

töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe loomine ja tugevdamine kutsehariduse ja -õppe kõrgemal, kolmandal tasemel, (1) hõlbustades koostööd teise ja kolmanda taseme kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning ettevõtjate vahel, sealhulgas edendades teadussidemeid ülikoolide või rakenduskõrgkoolidega, et reageerida oskuste nappusele ja edendada tipptaseme tegevuskava (2).

4.   Toetuse andmise kriteeriumid

Abikõlblikke taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

| 1. | projekti asjakohasus (kuni 30 punkti; künnis 16 punkti); |
| --- | --- |

1.

projekti asjakohasus (kuni 30 punkti; künnis 16 punkti);

| 2. | projekti kavandi ja rakendamise kvaliteet (kuni 25 punkti; künnis 13 punkti); |
| --- | --- |

2.

projekti kavandi ja rakendamise kvaliteet (kuni 25 punkti; künnis 13 punkti);

| 3. | projektikonsortsiumi ja koostöökokkulepete kvaliteet (kuni 25 punkti; künnis 13 punkti); |
| --- | --- |

3.

projektikonsortsiumi ja koostöökokkulepete kvaliteet (kuni 25 punkti; künnis 13 punkti);

| 4. | mõju ja levitamine (kuni 20 punkti; künnis 11 punkti). |
| --- | --- |

4.

mõju ja levitamine (kuni 20 punkti; künnis 11 punkti).

Hindamiskomisjon arutab taotlusi, mis koguvad vähemalt 60 punkti (maksimaalne punktisumma on 100).

5.   Eelarve

Projektide kaasrahastamiseks eraldatud kogueelarve on hinnanguliselt kuni 6 miljonit eurot (4,5 miljonit eurot paketile 1 ja 1,5 miljonit eurot paketile 2).

Iga toetuse suurus on vahemikus 250 000 – 350 000 eurot. Amet loodab rahastada ligikaudu 20 projekti (kuni 15 projekti paketist 1 ja kuni 5 projekti paketist 2).

Amet jätab endale õiguse kõiki ettenähtud vahendeid mitte välja jagada.

6.   Taotluste esitamise tähtaeg

Taotlused tuleb esitada hiljemalt 17. jaanuaril 2017 kell 12.00 (Brüsseli aja järgi).

Taotlused peavad vastama järgmistele nõuetele:

| — | need tuleb esitada eranditult veebis nõuetekohasel ametlikul taotlusvormil; |
| --- | --- |

—

need tuleb esitada eranditult veebis nõuetekohasel ametlikul taotlusvormil;

| — | need tuleb koostada mis tahes ELi ametlikus keeles. |
| --- | --- |

—

need tuleb koostada mis tahes ELi ametlikus keeles.

Nimetatud kriteeriumidele mittevastavad taotlused lükatakse tagasi.

7.   Täielik teave

Juhend ja elektrooniline taotlusvorm on järgmisel veebiaadressil:

http://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/actions/vet-business-partnerships-apprenticeshipswork-based-learning_en

Taotlused peavad olema kooskõlas kõigi juhendis sätestatud tingimustega.

---

(1)  Kutseharidus ja -õpe ulatub hariduse teise taseme ülemisest astmest kaugemale, hõlmates ka teise taseme järgset, kolmanda taseme eelset haridust, aga ka kolmanda taseme haridust, tingimusel et õppekava sisaldab mahukat töökohal toimuva väljaõppe elementi.

(2)  Kutsehariduse ja -õppe tipptaseme kohta vt Euroopa Komisjoni teatis „Hariduse ümbermõtestamine” (2012), http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1389778594543&uri=CELEX:52012DC0669.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/15

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

(2016/C 384/07)

Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus”) artikli 11 lõikele 3.

1.   Läbivaatamise taotlus

Läbivaatamistaotluse esitas Taylor Wessing ettevõtja American & Efird (A&E Europe) (edaspidi „taotluse esitaja”) nimel. Ettevõtja impordib Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit eriti tugeva polüesterlõnga eriliike.

Läbivaatamine piirdub ainult tootevaliku uurimisega, et selgitada, kas teatavad tooteliigid, st õmblusniidi toorlõng, kuuluvad asjaomasest riigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalasse.

2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode on eriti tugev polüesterlõng (v.a õmblusniit), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EL) nr 1105/2010 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

28. novembril 2015 avaldas komisjon teate Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise algatamise kohta (3). Aegumise läbivaatamisega seotud uurimise lõpuni kehtivad senised meetmed.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotluse esitaja taotleb õmblusniidi toorlõnga väljajätmist praeguste dumpinguvastaste meetmete reguleerimisalast ja taotleb kõrvalejätmise kriteeriumide vastavat muudatust: „Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugev polüesterlõng (v.a „Z”-ringkootud lõng, mis on valmis värvimiseks ja lõppviimistluseks, alustel massiga mitte üle 2 000 g (koos alusega)), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, mis praegu kuulub CN-koodi ex 5402 20 00 alla”.

Alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhineb taotluse esitaja esitatud esmapilgul usutavatel tõenditel, mille kohaselt väljajäetava toote füüsikalised ja tehnilised põhiomadused on oluliselt erinevad vaatlusaluse toote omadest.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatab algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel läbivaatamise, piirdudes ainult tootevaliku uurimisega.

Käesoleva läbivaatamise tulemusena vastu võetud määrusel võib olla ka tagasiulatuv jõud kas alates praeguste meetmete kehtestamise kuupäevast või hilisemast kuupäevast, mis võib olla näiteks käesoleva teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev. Kõigil huvitatud isikutel, eriti importijatel palutakse teha teatavaks oma seisukohad kõnealuses küsimuses ja esitada tõendid oma seisukohtade toetuseks.

5.1.   Kirjalikud esildised

Kõikidel huvitatud isikutel palutakse oma seisukohad teatavaks teha, esitada teavet ja tõendusmaterjali. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon importijast taotlejale küsimustiku. Lisaks võib komisjon saata küsimustikke huvitatud isikutele, kes on endast teada andnud. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

5.2.   Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Huvitatud isikud võivad taotleda uurimist korraldavatelt komisjoni talitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus tuleb koostada kirjalikult ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.3.   Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (4). Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

Sõnaga „Limited” (piiratud kasutusega versioon) märgistatud teavet edastavad huvitatud isikud on vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 kohustatud esitama teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte märkega „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalselt teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused e-posti teel, sealhulgas ka skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES”, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi järgmisel aadressill: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Kabinet: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Kabinet: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu

6.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa mõttetu lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad kaubandusmenetluses taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjusi. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka ärakuulamiseks, mille juures on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu kehtivate meetmete tootemääratlus.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse alusmääruse artikli 11 lõike 5 kohaselt lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  NÕUKOGU 29. novembri 2010. aasta RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1105/2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes (ELT L 315, 1.12.2010, lk 1).

(3)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (2015/C 397/05) (ELT C 397 28.11.2015, lk 10).

(4)  Dokument märkega „Limited” on konfidentsiaalne dokument vastavalt alusmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 384/08)

| 1. | 11. oktoobril 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Platinum Equity Group („Platinum”, Ameerika Ühendriigid) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Emerson Network Power Business („ENP”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ja varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

11. oktoobril 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Platinum Equity Group („Platinum”, Ameerika Ühendriigid) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Emerson Network Power Business („ENP”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ja varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Platinum keskendub järgmisele: erinevates ärivaldkondades (sealhulgas infotehnoloogia, telekommunikatsioon, logistika, metalliga seotud teenused, tootmine ja müük) teenuseid ja lahendusi pakkuvate äriühingute ühendamine, omandamine ja käitamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Platinum keskendub järgmisele: erinevates ärivaldkondades (sealhulgas infotehnoloogia, telekommunikatsioon, logistika, metalliga seotud teenused, tootmine ja müük) teenuseid ja lahendusi pakkuvate äriühingute ühendamine, omandamine ja käitamine;

| — | ENP tegeleb ülemaailmselt toitehaldus-, termoregulatsiooni- ja taristuhaldustoodete ning seonduvate teenustega. Toitehaldustooted hõlmavad kriitilise toite ja puhvertoitesüsteeme. Termoregulatsioonitooted tagavad missioonikriitiliste rajatiste keskkonnatingimuste energiatõhusa, usaldusväärse ja kulutõhusa haldamise. Taristuhalduslahendused hõlmavad terviklikke andmekeskuste taristu haldamise süsteeme, nii tarkvara kui ka IT-seadmeid. |
| --- | --- |

—

ENP tegeleb ülemaailmselt toitehaldus-, termoregulatsiooni- ja taristuhaldustoodete ning seonduvate teenustega. Toitehaldustooted hõlmavad kriitilise toite ja puhvertoitesüsteeme. Termoregulatsioonitooted tagavad missioonikriitiliste rajatiste keskkonnatingimuste energiatõhusa, usaldusväärse ja kulutõhusa haldamise. Taristuhalduslahendused hõlmavad terviklikke andmekeskuste taristu haldamise süsteeme, nii tarkvara kui ka IT-seadmeid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/19

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 384/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„FOLAR DE VALPAÇOS”

ELi nr: PT-PGI-0005-01392 – 23.10.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus

„Folar de Valpaços”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Folar de Valpaços” on ristkülikukujuline sai, mille valmistamisel kasutatakse nisujahu, mune, kaitstud päritolunimetusega oliiviõli Trás-os-Montes või sarnaste organoleptiliste omadustega oliiviõli, taimset margariini ja/või seapekki, millele on lisatud rasvast sealiha ja/või soolatud ja kuivatatud (mitte suitsutatud) peekonit, soolatud ja kuivatatud (mitte suitsutatud) kõhuliha, suitsutatud sealihavorsti (salpicão ja linguiça), suitsus või loomulikult laagerdunud seasinki ja/või sea suitsutatud abatükke.

Kaubanduslikku ringlusesse suunatud tootel „Folar de Valpaços” on järgmised füüsikalised ja organoleptilised omadused:

Tabel 1

Toote „Folar de Valpaços” füüsikaliste parameetrite miinimum- ja maksimumväärtused

| | „Folar de Valpaços” |
| --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| Pikkus (cm) | 15 | 40 |
| Laius (cm) | 10 | 25 |
| Kõrgus (cm) | 8 | 12 |
| Kaal (kg) | 0,5 | 2 |
| Taina ja täidise suhe
  pärast küpsetamist | 25 % | 50 % |

„Folar de Valpaços”

Miinimum

Maksimum

Pikkus (cm)

15

40

Laius (cm)

10

25

Kõrgus (cm)

8

12

Kaal (kg)

0,5

2

Taina ja täidise suhe

pärast küpsetamist

25 %

50 %

Tabel 2

Toote „Folar de Valpaços” välimus ja organoleptilised omadused

| Välimus | Ristkülikukujulisel saial on pärast küpsetamist õhuke, sile ja läikiv koorik, mille värvus varieerub kollasest helepruunini. |
| --- | --- |
| Sisu | Saia lõikepinnal paljastub kollaka värvusega pehme ja urbne sisu, milles on hajusad kergelt rasvased ja punaka värvusega laigud, mis ümbritsevad suitsutatud toodete (salpicão, linguiça või muude punaka värvusega toodete) tükke, ning laiali ja ebaühtlaselt paiknevaid lihatükke, mis moodustavad sama värvi eri toonidest mosaiigilaadse täidise. |
| Organoleptilised omadused | Sisu on lõhnav, pehme, kergelt soolane, rasvane ning muna ja oliiviõli maitsega ning selgesti eristatava suitsutatud toodete lõhnaga. Söömisel on tunda kasutatud oliiviõlile iseloomulikku maitset ja aroomi ning esile tulevad täidise moodustavate suitsutatud toodete ja mitmesuguse liha maitse, lõhn ja tekstuur. |

Välimus

Ristkülikukujulisel saial on pärast küpsetamist õhuke, sile ja läikiv koorik, mille värvus varieerub kollasest helepruunini.

Sisu

Saia lõikepinnal paljastub kollaka värvusega pehme ja urbne sisu, milles on hajusad kergelt rasvased ja punaka värvusega laigud, mis ümbritsevad suitsutatud toodete (salpicão, linguiça või muude punaka värvusega toodete) tükke, ning laiali ja ebaühtlaselt paiknevaid lihatükke, mis moodustavad sama värvi eri toonidest mosaiigilaadse täidise.

Organoleptilised omadused

Sisu on lõhnav, pehme, kergelt soolane, rasvane ning muna ja oliiviõli maitsega ning selgesti eristatava suitsutatud toodete lõhnaga. Söömisel on tunda kasutatud oliiviõlile iseloomulikku maitset ja aroomi ning esile tulevad täidise moodustavate suitsutatud toodete ja mitmesuguse liha maitse, lõhn ja tekstuur.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Folar de Valpaços” valmistamiseks kasutatakse kaitstud päritolunimetusega ekstra-neitsioliiviõli Trás-os-Montes (või sarnaste organoleptiliste omadustega oliiviõli), mille iseloomulik maitse ja aroom kanduvad üle saia tainale ning seega ka lõpptootele. Toote „Folar de Valpaços” taina selgelt eristatav puuviljamaitse tuleneb kasutatava oliiviõli maitsest ja lõhnast, millel on värske puuvilja nüanss ning mis on ühtaegu magus, roheline, mõru ja terav.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Saiataina ettevalmistamine ja käitlemine, taina kergitamine, täidise lisamine ja eelkülmutamine.

Eelkülmutamine – pärast kergitamist võib toote „Folar de Valpaços” külmutada või sügavkülmutada. See protsess toimub tootmiskohas, et vältida mikrobioloogilist saastumist, sest toote mujale transportimine edasiseks töötlemiseks tekitaks lubamatu saastumise ohu.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Folar de Valpaços” müüakse tüki kaupa (tervena) või portsjonitena, mis on pakitud järgmiselt:

| a) | vahetu müügi korral tootmiskohas: asetatud selleks ettenähtud alustele; |
| --- | --- |

a)

vahetu müügi korral tootmiskohas: asetatud selleks ettenähtud alustele;

| b) | muudesse tarbimiskohtadesse transportimisel:






  — | pakendatud pakkepaberisse või suletud paberkotti; |
| --- | --- | --- |

b)

muudesse tarbimiskohtadesse transportimisel:

—

pakendatud pakkepaberisse või suletud paberkotti;

| — | pakendatud vaakumpakendisse; |
| --- | --- |

—

pakendatud vaakumpakendisse;

| — | pakendatud ning külmutatud/sügavkülmutatud. Märkus: kui toodet „Folar de Valpaços” ei ole eelnevates tootmisetappides külmutatud/sügavkülmutatud, võib seda teha pärast küpsetamist. |
| --- | --- |

—

pakendatud ning külmutatud/sügavkülmutatud. Märkus: kui toodet „Folar de Valpaços” ei ole eelnevates tootmisetappides külmutatud/sügavkülmutatud, võib seda teha pärast küpsetamist.

Vaakumpakendisse pakendamine või külmutamine/sügavkülmutamine toimub tootmiskohas, et vältida mikrobioloogilist saastumist, sest toote mujale transportimine edasiseks töötlemiseks tekitaks lubamatu saastumise ohu.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks õigusaktidega nõutavatele andmetele peab toote „Folar de Valpaços” pealmise külje keskele kleebitud märgistusel olema märge:

| — | „Folar de Valpaços – Indicação Geográfica Protegida” (Folar de Valpaços – kaitstud geograafiline tähis) või „Folar de Valpaços – IGP” (Folar de Valpaços – KGT) ja |
| --- | --- |

—

„Folar de Valpaços – Indicação Geográfica Protegida” (Folar de Valpaços – kaitstud geograafiline tähis) või „Folar de Valpaços – IGP” (Folar de Valpaços – KGT) ja

| — | toote „Folar de Valpaços” logo: |
| --- | --- |

—

toote „Folar de Valpaços” logo:

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Valpaçose haldusüksus.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Folar de Valpaços” seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote reputatsioonil.

Sõna „folar” kasutatakse sageli kingituse iseloomustamiseks ja tähendab „parimat”. Traditsiooniliselt on toodet valmistatud ülestõusmispühadeks, mil vaimulikud külastasid esimesel pühal peresid ja kogusid kokku küpsetatud saiad, mis sisaldasid parimat, mida põllud andsid ja inimesed valmistada oskasid: jahu, mune, sortidest „Madural”, „Verdeal” ja „Cobrançosa” valmistatud oliiviõli, konserveeritud sealiha ja Valpaçose piirkonna traditsioonilisi suitsutatud tooteid, mis on marineeritud küüslauguga ja suitsutatud piirkonnas kasvavate puudega, nagu tamm, mänd ja viinapuud.

Kuigi ka tänapäeval valmistatakse seda saia peamiselt ülestõusmispühadeks, on toode aastaringselt sageli Valpaçose piirkonna elanike laual ning kindlasti asendamatu olulise perekondliku või ametliku sündmuse puhul.

Toode „Folar de Valpaços” erineb teistest samalaadsetest toodetest taina valmistusmeetodi poolest: Valpaçose piirkonnale iseloomulikult kääritatakse tainast kaks korda.

Esimene viide toote „Folar de Valpaços” retseptile ilmus 1959. aasta kokaraamatus „Livro de Pantagruel” (Pantagrueli raamat) (Bertha Rosa Limpo, 1959) ning hiljem on retsepti avaldatud mitmes rahvuslikke roogasid tutvustavas teoses, eelkõige Maria de Lourdes Modesto 1982. aastal ilmunud kokaraamatus „Cozinha Tradicional Portuguesa” (Traditsioonilised Portugali road).

Valpaçose elaniku Maria Eugénia Cerqueira da Mota valmistatud „Folar de Valpaços” võitis 1961. aastal esimese koha Portugali roogade ja magustoitude riiklikul konkursil, mida toetas Portugali riiklik raadio ja televisioon (Barroso da Fonte, 2003).

Toote „Folar de Valpaços” nimetusele ja mainele on osutanud Virgílio Nogueiro Gomes oma teoses „Transmontanices – Causas de Comer” (2010) ning kroonikates „Folares e a Pascoa” (2009) ja „Cadernos de Receitas” (2012).

Kasutatav tooraine, piirkonna tootjate oskusteave ja põlvkonnalt põlvkonnale edasi antud ajaloolise traditsiooni järgimine, toote maine ja ajalugu, mis on seotud Valpaçose linnaga, toetavad toote sidumist selle piirkonnaga.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Folar_Valpacos.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

Parandused

| 18.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/22

---

Addendum

  30. novembri 2006. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 291

(2016/C 384/10)

KOMISJONI TEATIS

Suunised EÜ asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju mõiste kohta

(2006/C 291/17)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Asutamislepingu artikleid 81 ja 82 kohaldatakse ettevõtjatevaheliste horisontaalsete ja vertikaalsete kokkulepete ning tegevuste suhtes, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

1.

Asutamislepingu artikleid 81 ja 82 kohaldatakse ettevõtjatevaheliste horisontaalsete ja vertikaalsete kokkulepete ning tegevuste suhtes, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| 2. | Ühenduse kohtud on asutamislepingu artiklite 81 ja 82 tõlgendamisega juba oluliselt selgitanud liikmesriikidevahelise kaubandusmõju kontseptsiooni sisu ja rakendusala. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse kohtud on asutamislepingu artiklite 81 ja 82 tõlgendamisega juba oluliselt selgitanud liikmesriikidevahelise kaubandusmõju kontseptsiooni sisu ja rakendusala.

| 3. | Käesolevates suunistes esitatakse ühenduse kohtute poolt välja arendatud põhimõtted asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju kontseptsiooni tõlgendamiseks. Lisaks selgitatakse reeglit, mille kohaselt kokkulepe ei saa avaldada liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju (vähese kaubandusmõju reegel ehk NAAT-reegel, inglise keeles non-appreciable affectation of trade rule ehk NAAT-rule). Käesolevad suunised ei ole lõplikud. Nende eesmärk on määratleda kaubandusmõju kontseptsiooni rakendamise metoodika ja anda juhiseid selle kohaldamiseks korduvates olukordades. Kuigi käesolev teatis ei ole liikmesriikide kohtutele ja konkurentsiasutustele kohustuslik, püütakse sellega anda neile juhiseid asutamislepingu artiklites 81 ja 82 esitatud mõiste „kaubandusmõju” kohaldamiseks. |
| --- | --- |

3.

Käesolevates suunistes esitatakse ühenduse kohtute poolt välja arendatud põhimõtted asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju kontseptsiooni tõlgendamiseks. Lisaks selgitatakse reeglit, mille kohaselt kokkulepe ei saa avaldada liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju (vähese kaubandusmõju reegel ehk NAAT-reegel, inglise keeles non-appreciable affectation of trade rule ehk NAAT-rule). Käesolevad suunised ei ole lõplikud. Nende eesmärk on määratleda kaubandusmõju kontseptsiooni rakendamise metoodika ja anda juhiseid selle kohaldamiseks korduvates olukordades. Kuigi käesolev teatis ei ole liikmesriikide kohtutele ja konkurentsiasutustele kohustuslik, püütakse sellega anda neile juhiseid asutamislepingu artiklites 81 ja 82 esitatud mõiste „kaubandusmõju” kohaldamiseks.

| 4. | Käesolevad suunised ei käsitle küsimust, mida tähendab artikli 81 lõikes 1 sätestatud „konkurentsi märgatav piiramine”. Nimetatud küsimust, mida tuleb eristada liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt piiravate kokkulepete küsimusest, käsitletakse komisjoni teatises vähe tähtsate kokkulepete kohta, mis asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses ei piira märgatavalt konkurentsi (1) (vähese tähtsuse reegel). Samuti ei ole käesolevad suunised mõeldud selgitama kaubandusmõju kontseptsiooni asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, milles käsitletakse riigiabi andmist. |
| --- | --- |

4.

Käesolevad suunised ei käsitle küsimust, mida tähendab artikli 81 lõikes 1 sätestatud „konkurentsi märgatav piiramine”. Nimetatud küsimust, mida tuleb eristada liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt piiravate kokkulepete küsimusest, käsitletakse komisjoni teatises vähe tähtsate kokkulepete kohta, mis asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses ei piira märgatavalt konkurentsi (1) (vähese tähtsuse reegel). Samuti ei ole käesolevad suunised mõeldud selgitama kaubandusmõju kontseptsiooni asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, milles käsitletakse riigiabi andmist.

| 5. | Käesolevad suunised, kaasa arvatud NAAT-reegel, ei piira Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtute õigust tõlgendada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. |
| --- | --- |

5.

Käesolevad suunised, kaasa arvatud NAAT-reegel, ei piira Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtute õigust tõlgendada asutamislepingu artikleid 81 ja 82.

2.   KAUBANDUSMÕJU KRITEERIUM

2.1.   Üldpõhimõtted

| 6. | Artikli 81 lõikes 1 on sätestatud, et „ühisturuga on kokkusobimatud ja keelatud: kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi ühisturu piires.” Lihtsuse huvides nimetatakse mõisteid „ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus”„kokkulepeteks”, kui nad esinevad koos. |
| --- | --- |

6.

Artikli 81 lõikes 1 on sätestatud, et „ühisturuga on kokkusobimatud ja keelatud: kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi ühisturu piires.” Lihtsuse huvides nimetatakse mõisteid „ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus”„kokkulepeteks”, kui nad esinevad koos.

| 7. | Artiklis 82 sätestatakse, et „ühisturus või selle olulises osas turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt on keelatud kui ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.” Käesolevate suuniste mõistes tähendab „tegevus” turgu valitseva ettevõtja teguviisi. |
| --- | --- |

7.

Artiklis 82 sätestatakse, et „ühisturus või selle olulises osas turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt on keelatud kui ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.” Käesolevate suuniste mõistes tähendab „tegevus” turgu valitseva ettevõtja teguviisi.

| 8. | Kaubandusmõju kriteerium määrab ka määruse nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsireeglite kohaldamise kohta) artikli 3 rakendusulatuse (2). |
| --- | --- |

8.

Kaubandusmõju kriteerium määrab ka määruse nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsireeglite kohaldamise kohta) artikli 3 rakendusulatuse (2).

| 9. | Nimetatud määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriikide konkurentsiasutused ja kohtud, kohaldades siseriiklikku konkurentsiõigust asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud ettevõtjatevaheliste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste või kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis sama sätte tähenduses võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, peavad selliste kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes kohaldama ka asutamislepingu artiklit 81. Sarnaselt eelnevaga on liikmesriikide konkurentsiasutused või siseriiklikud kohtud, kohaldades siseriiklikku konkurentsiõigust asutamislepingu artikli 82 alusel keelatud kuritarvituste suhtes, kohustatud nende suhtes kohaldama ka asutamislepingu artiklit 82. Niisiis kohustab määruse artikli 3 lõige 1 liikmesriikide konkurentsiasutusi ja kohtuid, kohaldades liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada võivate kokkulepete ja kuritahtliku tegevuse suhtes liikmesriigi konkurentsiõigust, samal ajal kohaldama ka asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Teisest küljest ei kohusta artikli 3 lõige 1 siseriiklikke konkurentsiasutusi ja kohtuid kohaldama liikmesriigi konkurentsiõigust, kui liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada võiva kokkuleppe, otsuse, kooskõlastatud tegevuse või muu kuritarvituse suhtes juba kohaldatakse asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Sellises olukorras võib piirduda ainult ühenduse konkurentsireeglite kohaldamisega. |
| --- | --- |

9.

Nimetatud määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriikide konkurentsiasutused ja kohtud, kohaldades siseriiklikku konkurentsiõigust asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud ettevõtjatevaheliste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste või kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis sama sätte tähenduses võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, peavad selliste kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes kohaldama ka asutamislepingu artiklit 81. Sarnaselt eelnevaga on liikmesriikide konkurentsiasutused või siseriiklikud kohtud, kohaldades siseriiklikku konkurentsiõigust asutamislepingu artikli 82 alusel keelatud kuritarvituste suhtes, kohustatud nende suhtes kohaldama ka asutamislepingu artiklit 82. Niisiis kohustab määruse artikli 3 lõige 1 liikmesriikide konkurentsiasutusi ja kohtuid, kohaldades liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada võivate kokkulepete ja kuritahtliku tegevuse suhtes liikmesriigi konkurentsiõigust, samal ajal kohaldama ka asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Teisest küljest ei kohusta artikli 3 lõige 1 siseriiklikke konkurentsiasutusi ja kohtuid kohaldama liikmesriigi konkurentsiõigust, kui liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada võiva kokkuleppe, otsuse, kooskõlastatud tegevuse või muu kuritarvituse suhtes juba kohaldatakse asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Sellises olukorras võib piirduda ainult ühenduse konkurentsireeglite kohaldamisega.

| 10. | Artikli 3 lõikest 2 järeldub, et liikmesriigi konkurentsiõiguse kohaldamine ei tohi põhjustada selliste kokkulepete ja ettevõtjate ühenduste otsuste või kooskõlastatud tegevuse keelamist, mis küll võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kuid ei piira konkurentsi asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses, või mis vastavad asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele või kuuluvad asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamiseks vastu võetud määruse rakendusalasse. Liikmesriikidel ei takistata määruse nr 1/2003 alusel oma territooriumil vastu võtta ja kohaldada rangemaid riigi seadusi, millega keelatakse ettevõtjate ühepoolne tegevus või rakendatakse selle suhtes sanktsioone. |
| --- | --- |

10.

Artikli 3 lõikest 2 järeldub, et liikmesriigi konkurentsiõiguse kohaldamine ei tohi põhjustada selliste kokkulepete ja ettevõtjate ühenduste otsuste või kooskõlastatud tegevuse keelamist, mis küll võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kuid ei piira konkurentsi asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses, või mis vastavad asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele või kuuluvad asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamiseks vastu võetud määruse rakendusalasse. Liikmesriikidel ei takistata määruse nr 1/2003 alusel oma territooriumil vastu võtta ja kohaldada rangemaid riigi seadusi, millega keelatakse ettevõtjate ühepoolne tegevus või rakendatakse selle suhtes sanktsioone.

| 11. | Lisaks tuleks märkida, et artikli 3 lõike 3 kohaselt, ilma et see piiraks ühenduse õiguse üldpõhimõtteid ja muid sätteid, ei kohaldata artikli 3 lõikeid 1 ja 2 juhul, kui liikmesriikide konkurentsiasutused ja kohtud kohaldavad ühinemise kontrolli käsitlevaid liikmesriigi seadusi, ning need ei välista selliste liikmesriigi sätete kohaldamist, mille põhieesmärk erineb asutamislepingu artiklites 81 ja 82 nimetatud eesmärgist. |
| --- | --- |

11.

Lisaks tuleks märkida, et artikli 3 lõike 3 kohaselt, ilma et see piiraks ühenduse õiguse üldpõhimõtteid ja muid sätteid, ei kohaldata artikli 3 lõikeid 1 ja 2 juhul, kui liikmesriikide konkurentsiasutused ja kohtud kohaldavad ühinemise kontrolli käsitlevaid liikmesriigi seadusi, ning need ei välista selliste liikmesriigi sätete kohaldamist, mille põhieesmärk erineb asutamislepingu artiklites 81 ja 82 nimetatud eesmärgist.

| 12. | Kaubandusmõju kriteerium on ühenduse õigusega seotud iseseisev kriteerium, mida tuleb iga juhtumi puhul eraldi hinnata. See on kohaldatava õiguse valiku kriteerium, mille alusel määratletakse ühenduse konkurentsiõiguse rakendusala (3). Ühenduse konkurentsiõigust ei rakendata kokkulepete ja tegevuste suhtes, mis ei ole võimelised märgatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

12.

Kaubandusmõju kriteerium on ühenduse õigusega seotud iseseisev kriteerium, mida tuleb iga juhtumi puhul eraldi hinnata. See on kohaldatava õiguse valiku kriteerium, mille alusel määratletakse ühenduse konkurentsiõiguse rakendusala (3). Ühenduse konkurentsiõigust ei rakendata kokkulepete ja tegevuste suhtes, mis ei ole võimelised märgatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| 13. | Kaubandusmõju kriteeriumist lähtuvalt peab asutamislepingu artikli 81 või 82 rakendamiseks avaldama kokkulepe või tegevus ühenduse piires vähemalt minimaalset mõju piiriülesele kaubandusele. Euroopa Kohtu definitsiooni kohaselt peab kokkulepe või tegevus avaldama „märgatavat” mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele (4). |
| --- | --- |

13.

Kaubandusmõju kriteeriumist lähtuvalt peab asutamislepingu artikli 81 või 82 rakendamiseks avaldama kokkulepe või tegevus ühenduse piires vähemalt minimaalset mõju piiriülesele kaubandusele. Euroopa Kohtu definitsiooni kohaselt peab kokkulepe või tegevus avaldama „märgatavat” mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele (4).

| 14. | Asutamislepingu artikli 81 rakendamiseks peab kokkulepe mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. Samas ei ole nõutav, et kokkuleppe iga eraldi osa, kaasa arvatud kokkuleppest tulenevad võimalikud konkurentsipiirangud, peaks olema omaette võimeline nimetatud mõju avaldama (5). Kui kokkulepe tervikuna on võimeline mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust, kohaldatakse ühenduse õigust tervele kokkuleppele, kaasa arvatud kokkuleppe nendele osadele, mis omaette liikmesriikidevahelist kaubandust ei mõjuta. Kui osapoolte lepingulised suhted hõlmavad mitut tegevusala, võib neid lugeda kokkuleppe lahutamatuks osaks ainult siis, kui nad on omavahel otseselt seotud ja kuuluvad ühtsesse ärisuhete süsteemi (6). Vastupidisel juhul loetakse iga tegevusala puudutav osa eraldi kokkuleppeks. |
| --- | --- |

14.

Asutamislepingu artikli 81 rakendamiseks peab kokkulepe mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. Samas ei ole nõutav, et kokkuleppe iga eraldi osa, kaasa arvatud kokkuleppest tulenevad võimalikud konkurentsipiirangud, peaks olema omaette võimeline nimetatud mõju avaldama (5). Kui kokkulepe tervikuna on võimeline mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust, kohaldatakse ühenduse õigust tervele kokkuleppele, kaasa arvatud kokkuleppe nendele osadele, mis omaette liikmesriikidevahelist kaubandust ei mõjuta. Kui osapoolte lepingulised suhted hõlmavad mitut tegevusala, võib neid lugeda kokkuleppe lahutamatuks osaks ainult siis, kui nad on omavahel otseselt seotud ja kuuluvad ühtsesse ärisuhete süsteemi (6). Vastupidisel juhul loetakse iga tegevusala puudutav osa eraldi kokkuleppeks.

| 15. | Samuti ei ole oluline, kas ettevõtja osalus kokkuleppes mõjutab märgatavalt liikmesriikidevahelist kaubandust või mitte (7). Ettevõtja ei saa vältida ühenduse õiguse kohaldamist tema tegevuse suhtes ainult põhjusel, et tema osalus kokkuleppes, mis märgatavalt mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust, on vähe tähtis. |
| --- | --- |

15.

Samuti ei ole oluline, kas ettevõtja osalus kokkuleppes mõjutab märgatavalt liikmesriikidevahelist kaubandust või mitte (7). Ettevõtja ei saa vältida ühenduse õiguse kohaldamist tema tegevuse suhtes ainult põhjusel, et tema osalus kokkuleppes, mis märgatavalt mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust, on vähe tähtis.

| 16. | Ühenduse õiguse kohaldamiseks ei ole vajalik tõestada, et väidetav konkurentsipiirang on seotud kokkuleppe mõjuga liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Liikmesriikidevahelist kaubandust võivad mõjutada ka mittepiirava iseloomuga kokkulepped. Näiteks võib liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada valikulise turustamise kokkulepe, mis põhineb ainult toodete olemusest lähtuval kvalitatiivsel valikukriteeriumil ja mis asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses konkurentsi ei piira. Kuid kokkuleppest väidetavalt tulenevad piirangud võivad selgelt näidata, et kokkulepe võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Näiteks on eksporti keelav turustuskokkulepe juba olemuse poolest võimeline liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama, kuigi mitte tingimata märgatavas ulatuses (8). |
| --- | --- |

16.

Ühenduse õiguse kohaldamiseks ei ole vajalik tõestada, et väidetav konkurentsipiirang on seotud kokkuleppe mõjuga liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Liikmesriikidevahelist kaubandust võivad mõjutada ka mittepiirava iseloomuga kokkulepped. Näiteks võib liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada valikulise turustamise kokkulepe, mis põhineb ainult toodete olemusest lähtuval kvalitatiivsel valikukriteeriumil ja mis asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses konkurentsi ei piira. Kuid kokkuleppest väidetavalt tulenevad piirangud võivad selgelt näidata, et kokkulepe võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Näiteks on eksporti keelav turustuskokkulepe juba olemuse poolest võimeline liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama, kuigi mitte tingimata märgatavas ulatuses (8).

| 17. | Asutamislepingu artikli 82 rakendamiseks on vajalik, et kuritahtlik tegevus mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust. See ei tähenda, et tegevuse iga osa tuleks eraldi hinnata. Teguviisi, mis moodustab osa turgu valitseva ettevõtja terviklikust strateegiast, tuleb hinnata selle kogumõju seisukohast. Kui turgu valitsev ettevõtja rakendab mitut tegevust sama eesmärgi saavutamiseks, näiteks turu sulgemiseks potentsiaalsetele konkurentidele, piisab artikli 82 rakendamiseks kõikide eelnimetatud tegevuste suhtes, et vähemalt üks nendest tegevustest oleks võimeline mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust (9). |
| --- | --- |

17.

Asutamislepingu artikli 82 rakendamiseks on vajalik, et kuritahtlik tegevus mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust. See ei tähenda, et tegevuse iga osa tuleks eraldi hinnata. Teguviisi, mis moodustab osa turgu valitseva ettevõtja terviklikust strateegiast, tuleb hinnata selle kogumõju seisukohast. Kui turgu valitsev ettevõtja rakendab mitut tegevust sama eesmärgi saavutamiseks, näiteks turu sulgemiseks potentsiaalsetele konkurentidele, piisab artikli 82 rakendamiseks kõikide eelnimetatud tegevuste suhtes, et vähemalt üks nendest tegevustest oleks võimeline mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust (9).

| 18. | Artiklite 81 ja 82 sõnastusest ning ühenduse kohtute kohtupraktikast järeldub, et kaubandusmõju kriteeriumi kohaldamisel tuleb ennekõike tähelepanu osutada kolmele mõistele:






  a) | „liikmesriikidevaheline kaubandus”, |
| --- | --- | --- |

18.

Artiklite 81 ja 82 sõnastusest ning ühenduse kohtute kohtupraktikast järeldub, et kaubandusmõju kriteeriumi kohaldamisel tuleb ennekõike tähelepanu osutada kolmele mõistele:

a)

„liikmesriikidevaheline kaubandus”,

| b) | „võib mõjutada” ja |
| --- | --- |

b)

„võib mõjutada” ja

| c) | „märgatav mõju”. |
| --- | --- |

c)

„märgatav mõju”.

2.2.   Mõiste „liikmesriikidevaheline kaubandus”

| 19. | Mõiste „kaubandus” ei hõlma ainult tavapärast kaupade ja teenuste piiriülest vahetust (10). See on laialdasem kontseptsioon, mis hõlmab kogu piiriülest majandustegevust, ka üksuste asutamist teistes liikmesriikides (11). See tõlgendus on kooskõlas asutamislepingu põhieesmärgiga, milleks on edendada kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumist. |
| --- | --- |

19.

Mõiste „kaubandus” ei hõlma ainult tavapärast kaupade ja teenuste piiriülest vahetust (10). See on laialdasem kontseptsioon, mis hõlmab kogu piiriülest majandustegevust, ka üksuste asutamist teistes liikmesriikides (11). See tõlgendus on kooskõlas asutamislepingu põhieesmärgiga, milleks on edendada kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumist.

| 20. | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt hõlmab mõiste „kaubandus” ka juhtumeid, kus kokkulepe või tegevus mõjutab turu konkurentsipõhist struktuuri. Ühenduse konkurentsireeglite rakendusalasse võivad kuuluda kokkulepped ja tegevused, mis mõjutavad ühendusesisese konkurentsi struktuuri ühenduse piires tegutseva konkurendi turult väljatõrjumise või sellesse ohtu seadmise kaudu (12). Kui ettevõtja tõrjutakse turult välja või teda ähvardab selline oht, saab mõjutatud ka ühendusesisene konkurentsi struktuur ja ettevõtja majandustegevus. |
| --- | --- |

20.

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt hõlmab mõiste „kaubandus” ka juhtumeid, kus kokkulepe või tegevus mõjutab turu konkurentsipõhist struktuuri. Ühenduse konkurentsireeglite rakendusalasse võivad kuuluda kokkulepped ja tegevused, mis mõjutavad ühendusesisese konkurentsi struktuuri ühenduse piires tegutseva konkurendi turult väljatõrjumise või sellesse ohtu seadmise kaudu (12). Kui ettevõtja tõrjutakse turult välja või teda ähvardab selline oht, saab mõjutatud ka ühendusesisene konkurentsi struktuur ja ettevõtja majandustegevus.

| 21. | Nõue, et mõjutatud peab olema liikmesriikidevaheline kaubandus, tähendab, et kokkuleppe või tegevuse mõju peab puudutama piiriülest kauplemist vähemalt kahe liikmesriigi vahel. Kokkulepe või tegevus ei pea mõjutama kaubandust nende liikmesriikide kui tervikute vahel. Artiklit 81 või 82 võib rakendada ka siis, kui kaubandus on mõjutatud ainult liikmesriigi mõnes osas, kuid sellisel juhul peab mõju olema tuntav (13). |
| --- | --- |

21.

Nõue, et mõjutatud peab olema liikmesriikidevaheline kaubandus, tähendab, et kokkuleppe või tegevuse mõju peab puudutama piiriülest kauplemist vähemalt kahe liikmesriigi vahel. Kokkulepe või tegevus ei pea mõjutama kaubandust nende liikmesriikide kui tervikute vahel. Artiklit 81 või 82 võib rakendada ka siis, kui kaubandus on mõjutatud ainult liikmesriigi mõnes osas, kuid sellisel juhul peab mõju olema tuntav (13).

| 22. | Kaubandusmõju kriteeriumi rakendamiseks ei pea asjakohane turg olema geograafiliselt määratletud. Liikmesriikidevaheline kaubandus võib olla mõjutatud ka juhul, kui asjakohane turg on siseriiklik turg või regionaalne turg (14). |
| --- | --- |

22.

Kaubandusmõju kriteeriumi rakendamiseks ei pea asjakohane turg olema geograafiliselt määratletud. Liikmesriikidevaheline kaubandus võib olla mõjutatud ka juhul, kui asjakohane turg on siseriiklik turg või regionaalne turg (14).

2.3.   Mõiste „võib mõjutada”

| 23. | Mõiste „võib mõjutada” määratleb liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldatava mõju nõutava iseloomu. Euroopa Kohtu antud määratluse kohaselt tähendab „võib mõjutada” seda, et peab olema võimalik teatava hulga objektiivsete õiguslike või faktiliste asjaolude alusel piisava tõenäosusega ette näha, et kõnealune kokkulepe või tegevus võib otseselt või kaudselt ning tegelikult või võimalikult mõjutada liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuuri (15)
   (16). Nagu on mainitud punktis 20 eespool, on Euroopa Kohus välja toonud ka kriteeriumid, mille alusel saab otsustada, kas kokkulepe või tegevus mõjutab konkurentsi struktuuri. Kui kokkulepe või tegevus mõjutab ühendusesisese konkurentsi struktuuri, rakendatakse ühenduse jurisdiktsiooni. |
| --- | --- |

23.

Mõiste „võib mõjutada” määratleb liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldatava mõju nõutava iseloomu. Euroopa Kohtu antud määratluse kohaselt tähendab „võib mõjutada” seda, et peab olema võimalik teatava hulga objektiivsete õiguslike või faktiliste asjaolude alusel piisava tõenäosusega ette näha, et kõnealune kokkulepe või tegevus võib otseselt või kaudselt ning tegelikult või võimalikult mõjutada liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuuri (15)
   (16). Nagu on mainitud punktis 20 eespool, on Euroopa Kohus välja toonud ka kriteeriumid, mille alusel saab otsustada, kas kokkulepe või tegevus mõjutab konkurentsi struktuuri. Kui kokkulepe või tegevus mõjutab ühendusesisese konkurentsi struktuuri, rakendatakse ühenduse jurisdiktsiooni.

| 24. | Euroopa Kohtu välja töötatud kaubanduse struktuuri kriteeriumid hõlmavad järgmisi põhielemente, mida käsitletakse järgmistes punktides:






  a) | piisav tõenäosus, tuginedes objektiivsetele õiguslikele või faktilistele asjaoludele; |
| --- | --- | --- |

24.

Euroopa Kohtu välja töötatud kaubanduse struktuuri kriteeriumid hõlmavad järgmisi põhielemente, mida käsitletakse järgmistes punktides:

a)

piisav tõenäosus, tuginedes objektiivsetele õiguslikele või faktilistele asjaoludele;

| b) | mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile; |
| --- | --- |

b)

mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile;

| c) | otsene või kaudne, tegelik või võimalik mõju kaubanduse struktuurile. |
| --- | --- |

c)

otsene või kaudne, tegelik või võimalik mõju kaubanduse struktuurile.

2.3.1.   Piisav tõenäosus, tuginedes objektiivsetele õiguslikele või faktilistele asjaoludele

| 25. | Kaubandusmõju ulatust hinnatakse objektiivsete faktorite alusel. Asjaomaste ettevõtjate subjektiivne kavatsus ei ole nõutav. Kuid kui selgub, et ettevõtja on teadlikult kavatsenud mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, näiteks püüdes takistada importi või eksporti teistest liikmesriikidest, loetakse seda asjakohaseks teguriks ja seda tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

25.

Kaubandusmõju ulatust hinnatakse objektiivsete faktorite alusel. Asjaomaste ettevõtjate subjektiivne kavatsus ei ole nõutav. Kuid kui selgub, et ettevõtja on teadlikult kavatsenud mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, näiteks püüdes takistada importi või eksporti teistest liikmesriikidest, loetakse seda asjakohaseks teguriks ja seda tuleb arvesse võtta.

| 26. | Sõnad „võib mõjutada” ja Euroopa Kohtu viitamine „piisavale tõenäosusele” tähendavad, et ühenduse õiguse kohaldamiseks ei ole tingimata nõutav, et asjaomane kokkulepe või tegevus oleks liikmesriikidevahelist kaubandust juba mõjutanud või tulevikus seda kindlasti mõjutaks. Piisab, et kokkuleppel või tegevusel „võib olla” selline mõju (17). |
| --- | --- |

26.

Sõnad „võib mõjutada” ja Euroopa Kohtu viitamine „piisavale tõenäosusele” tähendavad, et ühenduse õiguse kohaldamiseks ei ole tingimata nõutav, et asjaomane kokkulepe või tegevus oleks liikmesriikidevahelist kaubandust juba mõjutanud või tulevikus seda kindlasti mõjutaks. Piisab, et kokkuleppel või tegevusel „võib olla” selline mõju (17).

| 27. | Samuti pole kohustust ega vajadust välja arvutada, kui suures ulatuses on liikmesriikidevaheline kaubandus mõnest kokkuleppest või tegevusest mõjutatud. Näiteks kokkuleppe puhul, mis keelab ekspordi teistesse liikmesriikidesse, ei pea arvutama, milliseks oleks kujunenud asjaomaste liikmesriikide vahelise kaubanduse maht, kui antud kokkulepet poleks sõlmitud. Selline tõlgendus on kooskõlas kaubandusmõju kriteeriumi kohaldamisala olemusega. Ühenduse kohaldamisalasse kuuluvad kokkulepped ja tegevused, millel võib olla piiriülene mõju sõltumata sellest, kas teataval kokkuleppel või tegevusel tegelikult on selline mõju. |
| --- | --- |

27.

Samuti pole kohustust ega vajadust välja arvutada, kui suures ulatuses on liikmesriikidevaheline kaubandus mõnest kokkuleppest või tegevusest mõjutatud. Näiteks kokkuleppe puhul, mis keelab ekspordi teistesse liikmesriikidesse, ei pea arvutama, milliseks oleks kujunenud asjaomaste liikmesriikide vahelise kaubanduse maht, kui antud kokkulepet poleks sõlmitud. Selline tõlgendus on kooskõlas kaubandusmõju kriteeriumi kohaldamisala olemusega. Ühenduse kohaldamisalasse kuuluvad kokkulepped ja tegevused, millel võib olla piiriülene mõju sõltumata sellest, kas teataval kokkuleppel või tegevusel tegelikult on selline mõju.

| 28. | Kaubandusmõju kriteeriumi hindamine sõltub paljudest teguritest, mis omaette vaadelduna ei pruugi olla otsustavad (18). Asjakohased tegurid hõlmavad kokkuleppe või tegevuse olemust, kokkuleppe või tegevuse rakendusalasse kuuluvate toodete olemust ja asjaomaste ettevõtjate positsiooni ja tähtsust (19). |
| --- | --- |

28.

Kaubandusmõju kriteeriumi hindamine sõltub paljudest teguritest, mis omaette vaadelduna ei pruugi olla otsustavad (18). Asjakohased tegurid hõlmavad kokkuleppe või tegevuse olemust, kokkuleppe või tegevuse rakendusalasse kuuluvate toodete olemust ja asjaomaste ettevõtjate positsiooni ja tähtsust (19).

| 29. | Kokkuleppe või tegevuse olemus on kvalitatiivne näitaja, mille alusel saab otsustada, kas antud kokkulepe või tegevus suudab liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Mõned kokkulepped ja tegevused on juba oma olemuse tõttu suutelised liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama, kuid teised vajavad selles suhtes üksikasjalikumat analüüsi. Esimese kategooria näiteks sobib piiriülene kartell, kuid teise kategooriasse kuulub ühisettevõtja, kelle tegevus piirneb ainult ühe liikmesriigi territooriumiga. Seda aspekti käsitletakse põhjalikumalt 3. jaos, kus vaadeldakse eri tüüpi kokkuleppeid ja tegevusi. |
| --- | --- |

29.

Kokkuleppe või tegevuse olemus on kvalitatiivne näitaja, mille alusel saab otsustada, kas antud kokkulepe või tegevus suudab liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Mõned kokkulepped ja tegevused on juba oma olemuse tõttu suutelised liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama, kuid teised vajavad selles suhtes üksikasjalikumat analüüsi. Esimese kategooria näiteks sobib piiriülene kartell, kuid teise kategooriasse kuulub ühisettevõtja, kelle tegevus piirneb ainult ühe liikmesriigi territooriumiga. Seda aspekti käsitletakse põhjalikumalt 3. jaos, kus vaadeldakse eri tüüpi kokkuleppeid ja tegevusi.

| 30. | Kokkuleppe või tegevusega hõlmatud toodete olemus annab samuti märku sellest, kas antud kokkulepe või tegevus võib liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Kui mõne tootega on juba selle olemuse tõttu lihtne piiriüleselt kaubelda või kui see on tähtis ettevõtjale, kes soovib teise liikmesriigi turule sisse pääseda või seal oma tegevust laiendada, on ühenduse jurisdiktsiooni kergem kehtestada kui siis, kui teistes liikmesriikides asuvate tarnijate pakutava toodangu järgi on selle olemuse tõttu väike nõudlus või kui tootel on teise liikmesriiki uue üksuse rajamise või sellisest asukohast majandustegevuse laiendamise seisukohast väike tähtsus (20). Rajamise all mõeldakse ühes liikmesriigis asetseva ettevõtja poolt esinduse, filiaali või tütarettevõtja asutamist teise liikmesriiki. |
| --- | --- |

30.

Kokkuleppe või tegevusega hõlmatud toodete olemus annab samuti märku sellest, kas antud kokkulepe või tegevus võib liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Kui mõne tootega on juba selle olemuse tõttu lihtne piiriüleselt kaubelda või kui see on tähtis ettevõtjale, kes soovib teise liikmesriigi turule sisse pääseda või seal oma tegevust laiendada, on ühenduse jurisdiktsiooni kergem kehtestada kui siis, kui teistes liikmesriikides asuvate tarnijate pakutava toodangu järgi on selle olemuse tõttu väike nõudlus või kui tootel on teise liikmesriiki uue üksuse rajamise või sellisest asukohast majandustegevuse laiendamise seisukohast väike tähtsus (20). Rajamise all mõeldakse ühes liikmesriigis asetseva ettevõtja poolt esinduse, filiaali või tütarettevõtja asutamist teise liikmesriiki.

| 31. | Ettevõtja turupositsioon ja müügimaht aitab kvalitatiivsest seisukohast mõista, kas antud ettevõtja kokkulepe või tegevus võib liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju avaldada. Ülaltoodud aspekti, mis kuulub lahutamatu osana märgatava mõju hindamise protseduuri, käsitletakse lähemalt punktis 2.4. |
| --- | --- |

31.

Ettevõtja turupositsioon ja müügimaht aitab kvalitatiivsest seisukohast mõista, kas antud ettevõtja kokkulepe või tegevus võib liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju avaldada. Ülaltoodud aspekti, mis kuulub lahutamatu osana märgatava mõju hindamise protseduuri, käsitletakse lähemalt punktis 2.4.

| 32. | Lisaks eelnimetatud faktoritele tuleb arvesse võtta, millises õiguslikus ja faktilises keskkonnas kokkulepe või tegevus toimib. Asjaomase majandusliku ja juriidilise konteksti hindamine aitab mõista, kui suur on võimalus, et liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldatakse mõju. Kui liikmesriikidevahelisele kaubandusele eksisteerib absoluutne takistus, mis ei ole seotud kokkuleppe ega tegevusega, võib liikmesriikidevaheline kaubandus saada sellisest kokkuleppest või tegevusest mõjutatud ainult juhul, kui nimetatud takistus lähitulevikus kaob. Juhul kui takistus ei ole absoluutne, vaid kõigest raskendab piiriülest tegevust, on äärmiselt oluline tagada, et kokkulepped ega tegevused piiriülest tegevust veelgi enam ei pärsiks. Kokkulepped ja tegevused, mis sellises olukorras kaubandust pärsivad, võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

32.

Lisaks eelnimetatud faktoritele tuleb arvesse võtta, millises õiguslikus ja faktilises keskkonnas kokkulepe või tegevus toimib. Asjaomase majandusliku ja juriidilise konteksti hindamine aitab mõista, kui suur on võimalus, et liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldatakse mõju. Kui liikmesriikidevahelisele kaubandusele eksisteerib absoluutne takistus, mis ei ole seotud kokkuleppe ega tegevusega, võib liikmesriikidevaheline kaubandus saada sellisest kokkuleppest või tegevusest mõjutatud ainult juhul, kui nimetatud takistus lähitulevikus kaob. Juhul kui takistus ei ole absoluutne, vaid kõigest raskendab piiriülest tegevust, on äärmiselt oluline tagada, et kokkulepped ega tegevused piiriülest tegevust veelgi enam ei pärsiks. Kokkulepped ja tegevused, mis sellises olukorras kaubandust pärsivad, võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

2.3.2.   Mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile

| 33. | Artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks peab esinema mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile. |
| --- | --- |

33.

Artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks peab esinema mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile.

| 34. | Mõiste „kaubanduse struktuur” on neutraalne. Tingimuseks ei ole, et kauplemine peaks olema piiratud või vähenenud (21). Kaubanduse struktuuri võivad mõjutada ka sellised kokkulepped ja tegevused, mis kaubandust elavdavad. Juhtum kuulub ühenduse jurisdiktsiooni alla, kui kokkuleppe või tegevuse tulemusena kujuneb liikmesriikidevaheline kaubandus tõenäoliselt teistsuguseks kui siis, kui antud kokkulepet või tegevust ei oleks (22). |
| --- | --- |

34.

Mõiste „kaubanduse struktuur” on neutraalne. Tingimuseks ei ole, et kauplemine peaks olema piiratud või vähenenud (21). Kaubanduse struktuuri võivad mõjutada ka sellised kokkulepped ja tegevused, mis kaubandust elavdavad. Juhtum kuulub ühenduse jurisdiktsiooni alla, kui kokkuleppe või tegevuse tulemusena kujuneb liikmesriikidevaheline kaubandus tõenäoliselt teistsuguseks kui siis, kui antud kokkulepet või tegevust ei oleks (22).

| 35. | See tõlgendus peegeldab asjaolu, et kaubandusmõjukriteerium on ennekõike jurisdiktsiooni määramise kriteerium, mille alusel eristatakse potentsiaalse piiriülese mõjuga kokkulepped ja tegevused sellist mõju mitteomavatest kokkulepetest ja tegevustest, eesmärgiga kohaldada esimeste suhtes ühenduse konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

35.

See tõlgendus peegeldab asjaolu, et kaubandusmõjukriteerium on ennekõike jurisdiktsiooni määramise kriteerium, mille alusel eristatakse potentsiaalse piiriülese mõjuga kokkulepped ja tegevused sellist mõju mitteomavatest kokkulepetest ja tegevustest, eesmärgiga kohaldada esimeste suhtes ühenduse konkurentsieeskirju.

2.3.3.   Otsene või kaudne, tegelik või võimalik mõju kaubanduse struktuurile

| 36. | Kokkuleppe või tegevuse mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile võib olla „otsene või kaudne, tegelik või võimalik”. |
| --- | --- |

36.

Kokkuleppe või tegevuse mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile võib olla „otsene või kaudne, tegelik või võimalik”.

| 37. | Otsene mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldub tavaliselt seoses mõnede kokkuleppe või tegevuse rakendusalasse kuuluvate toodetega. Näiteks, kui ühe teatud toote tootjad erinevates liikmesriikides otsustavad turgu jagada, avaldab see otsest mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele antud toote turu osas. Veel üks näide otsese mõju kohta on juhtum, kus tarnija pakub turustajatele mõeldud allahindlust ainult selliste toodete osas, mida müüakse liikmesriikides, kus turustajad asuvad. Selline tegevus tõstab ekspordiks mõeldud toodete suhtelist hinda ja muudab eksportmüügi vähem ligitõmbavaks ja vähem konkurentsivõimeliseks. |
| --- | --- |

37.

Otsene mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele avaldub tavaliselt seoses mõnede kokkuleppe või tegevuse rakendusalasse kuuluvate toodetega. Näiteks, kui ühe teatud toote tootjad erinevates liikmesriikides otsustavad turgu jagada, avaldab see otsest mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele antud toote turu osas. Veel üks näide otsese mõju kohta on juhtum, kus tarnija pakub turustajatele mõeldud allahindlust ainult selliste toodete osas, mida müüakse liikmesriikides, kus turustajad asuvad. Selline tegevus tõstab ekspordiks mõeldud toodete suhtelist hinda ja muudab eksportmüügi vähem ligitõmbavaks ja vähem konkurentsivõimeliseks.

| 38. | Kaudne mõju avaldub tihti seoses toodetega, mis on seotud mõne kokkuleppe või tegevuse valdkonda kuuluva tootega. Näiteks võib tekkida kaudne mõju siis, kui kokkulepe või tegevus avaldab mõju sellise ettevõtja piiriülesele majandustegevusele, kes kasutab antud kokkuleppe või tegevuse rakendusalasse kuuluvat toodet või sõltub sellest muul viisil (23). Selline mõju võib tekkida näiteks siis, kui kokkulepe või tegevus hõlmab vahesaadust, millega ei kaubelda, kuid mis on seotud kauplemiseks ette nähtud lõpptoote tarnimisega. Euroopa Kohtu otsuse kohaselt võib liikmesriikide vahelisele kaubandusele avaldada mõju kokkulepe, millega fikseeritakse konjaki valmistamiseks kasutatava piirituse hind (24). Selle juhtumi puhul ei eksporditud toorainet, küll aga lõpptoodet – konjakit. Samalaadsel juhul, kus kauplemine lõpptootega võib saada märgatavalt mõjutatud, on kohaldatav ühenduse konkurentsiõigus. |
| --- | --- |

38.

Kaudne mõju avaldub tihti seoses toodetega, mis on seotud mõne kokkuleppe või tegevuse valdkonda kuuluva tootega. Näiteks võib tekkida kaudne mõju siis, kui kokkulepe või tegevus avaldab mõju sellise ettevõtja piiriülesele majandustegevusele, kes kasutab antud kokkuleppe või tegevuse rakendusalasse kuuluvat toodet või sõltub sellest muul viisil (23). Selline mõju võib tekkida näiteks siis, kui kokkulepe või tegevus hõlmab vahesaadust, millega ei kaubelda, kuid mis on seotud kauplemiseks ette nähtud lõpptoote tarnimisega. Euroopa Kohtu otsuse kohaselt võib liikmesriikide vahelisele kaubandusele avaldada mõju kokkulepe, millega fikseeritakse konjaki valmistamiseks kasutatava piirituse hind (24). Selle juhtumi puhul ei eksporditud toorainet, küll aga lõpptoodet – konjakit. Samalaadsel juhul, kus kauplemine lõpptootega võib saada märgatavalt mõjutatud, on kohaldatav ühenduse konkurentsiõigus.

| 39. | Kaudne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele võib avalduda ka seoses mõne kokkuleppe või tegevuse rakendusalasse kuuluva tootega. Näiteks kokkulepe, mille kohaselt toote valmistaja kohustub andma garantii ainult nendele toodetele, mida toote turustaja müüb oma asukohaliikmesriigis, ei soodusta teistest liikmesriikidest pärit olevaid tarbijaid antud toodet ostma, kuna nad ei saa oma elukohas garantiid kasutada (25). Samuti on raskendatud ametlike turustajate ja paralleelselt tegutsevate kaubandusettevõtjate tegevus, kuna ilma valmistajapoolse garantiita on selline toode tarbijale vähem atraktiivne (26). |
| --- | --- |

39.

Kaudne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele võib avalduda ka seoses mõne kokkuleppe või tegevuse rakendusalasse kuuluva tootega. Näiteks kokkulepe, mille kohaselt toote valmistaja kohustub andma garantii ainult nendele toodetele, mida toote turustaja müüb oma asukohaliikmesriigis, ei soodusta teistest liikmesriikidest pärit olevaid tarbijaid antud toodet ostma, kuna nad ei saa oma elukohas garantiid kasutada (25). Samuti on raskendatud ametlike turustajate ja paralleelselt tegutsevate kaubandusettevõtjate tegevus, kuna ilma valmistajapoolse garantiita on selline toode tarbijale vähem atraktiivne (26).

| 40. | Tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on selline mõju, mis kokkuleppe või tegevuse kohaldamisel tegelikult tekib. Samas liikmesriigis asuva tarnija ja turustaja omavaheline kokkulepe, mis näiteks keelab ekspordi teistesse liikmesriikidesse, avaldab tõenäoliselt mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Ilma sellise kokkuleppeta oleks turustaja võinud eksportmüügiga vabalt tegeleda. Tuleks siiski veel kord meenutada, et tegeliku mõju olemasolu ei pea tõestama. Piisab sellest, et kokkulepe või tegevus võib sellist mõju avaldada. |
| --- | --- |

40.

Tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on selline mõju, mis kokkuleppe või tegevuse kohaldamisel tegelikult tekib. Samas liikmesriigis asuva tarnija ja turustaja omavaheline kokkulepe, mis näiteks keelab ekspordi teistesse liikmesriikidesse, avaldab tõenäoliselt mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Ilma sellise kokkuleppeta oleks turustaja võinud eksportmüügiga vabalt tegeleda. Tuleks siiski veel kord meenutada, et tegeliku mõju olemasolu ei pea tõestama. Piisab sellest, et kokkulepe või tegevus võib sellist mõju avaldada.

| 41. | Võimalik mõju on mõju, mis võib tulevikus piisava tõenäosusega avalduda. Teisisõnu tuleb arvestada turu prognoositava arenguga (27). Isegi kui jõutakse järeldusele, et kokkulepe või tegevus selle sõlmimise või kohaldamise hetkel kaubandusmõju ei avalda, võib lepingu artikleid 81 ja 82 ikkagi kohaldada, kui asjaolud, mis sellise järelduseni viisid, lähitulevikus tõenäoliselt muutuvad. Siin on asjakohane arvestada võimalike liberaliseerimismeetmete ja muude meetmete mõjuga, mida ühendus või antud liikmesriik võib juriidilise iseloomuga kaubandustõkete kõrvaldamiseks tulevikus rakendada. |
| --- | --- |

41.

Võimalik mõju on mõju, mis võib tulevikus piisava tõenäosusega avalduda. Teisisõnu tuleb arvestada turu prognoositava arenguga (27). Isegi kui jõutakse järeldusele, et kokkulepe või tegevus selle sõlmimise või kohaldamise hetkel kaubandusmõju ei avalda, võib lepingu artikleid 81 ja 82 ikkagi kohaldada, kui asjaolud, mis sellise järelduseni viisid, lähitulevikus tõenäoliselt muutuvad. Siin on asjakohane arvestada võimalike liberaliseerimismeetmete ja muude meetmete mõjuga, mida ühendus või antud liikmesriik võib juriidilise iseloomuga kaubandustõkete kõrvaldamiseks tulevikus rakendada.

| 42. | Kuigi antud hetkel ei pruugi turutingimused piiriülest kaubandust soodustada näiteks põhjusel, et hinnatase on kõnealustes liikmesriikides liiga sarnane, võib kaubandus siiski saada mõjutatud tulevikus, kui olukord muutuvate turutingimuste ajel teiseneb (28). Oluline on siin see, kas antud kokkulepe või tegevus võib liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada, mitte aga see, kas ta seda kunagi ka tegelikult mõjutab. |
| --- | --- |

42.

Kuigi antud hetkel ei pruugi turutingimused piiriülest kaubandust soodustada näiteks põhjusel, et hinnatase on kõnealustes liikmesriikides liiga sarnane, võib kaubandus siiski saada mõjutatud tulevikus, kui olukord muutuvate turutingimuste ajel teiseneb (28). Oluline on siin see, kas antud kokkulepe või tegevus võib liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada, mitte aga see, kas ta seda kunagi ka tegelikult mõjutab.

| 43. | Asjaolu, et liikmesriikidevahelise kaubandusmõju hindamise kriteeriumide hulka on lülitatud kaudse ja võimaliku mõju mõisted, ei tähenda, et analüüsi tulemus tohiks põhineda kõrvalistel või oletuslikel mõjudel. Konkurentsiasutus või osapool, kes väidab, et mõni kokkulepe võib liikmesriikidavahelist kaubandusele avaldada kaudset või võimalikku märgatavat mõju, peab suutma selgitada, mil moel antud kokkulepe võib nimetatud mõju avaldada. Ühenduse õiguse kohaldamisalasse kuulumiseks ei piisa ainult oletuslikust või spekulatiivsest mõjust. Näiteks vähendab kokkulepe mittekaubeldava toote hinna tõstmiseks tarbija kasutatavat tulu. Kuna tarbijal on kasutamiseks vähem raha, võib ta osta vähem tooteid, mis on sisse toodud teistest liikmesriikidest. Kuid seos tarbija sissetuleku vähenemise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse vahel on ühenduse õiguse kohaldamisalasse kuulumiseks antud juhul liiga kaudne. |
| --- | --- |

43.

Asjaolu, et liikmesriikidevahelise kaubandusmõju hindamise kriteeriumide hulka on lülitatud kaudse ja võimaliku mõju mõisted, ei tähenda, et analüüsi tulemus tohiks põhineda kõrvalistel või oletuslikel mõjudel. Konkurentsiasutus või osapool, kes väidab, et mõni kokkulepe võib liikmesriikidavahelist kaubandusele avaldada kaudset või võimalikku märgatavat mõju, peab suutma selgitada, mil moel antud kokkulepe võib nimetatud mõju avaldada. Ühenduse õiguse kohaldamisalasse kuulumiseks ei piisa ainult oletuslikust või spekulatiivsest mõjust. Näiteks vähendab kokkulepe mittekaubeldava toote hinna tõstmiseks tarbija kasutatavat tulu. Kuna tarbijal on kasutamiseks vähem raha, võib ta osta vähem tooteid, mis on sisse toodud teistest liikmesriikidest. Kuid seos tarbija sissetuleku vähenemise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse vahel on ühenduse õiguse kohaldamisalasse kuulumiseks antud juhul liiga kaudne.

2.4.   Märgatav mõju

2.4.1.   Üldpõhimõte

| 44. | Kaubandusmõju kriteeriumil on kvantitatiivne mõõde, mis tagab, et ühenduse õiguse kohaldamisalasse satuksid ainult sellised kokkulepped ja tegevused, mille mõju on teatava ulatusega. Artiklite 81 ja 82 rakendusulatusest jäävad välja sellised kokkulepped ja tegevused, mis mõjutavad turgu üksnes vähesel määral, kuna asjasse puutuvate ettevõtjate positsioon kõnealuse toote turul on nõrk (29). Märgatava mõju hindamiseks tuleks ennekõike selgitada, milline on antud ettevõtja positsioon ja tähtsus asjaomase toote turul (30). |
| --- | --- |

44.

Kaubandusmõju kriteeriumil on kvantitatiivne mõõde, mis tagab, et ühenduse õiguse kohaldamisalasse satuksid ainult sellised kokkulepped ja tegevused, mille mõju on teatava ulatusega. Artiklite 81 ja 82 rakendusulatusest jäävad välja sellised kokkulepped ja tegevused, mis mõjutavad turgu üksnes vähesel määral, kuna asjasse puutuvate ettevõtjate positsioon kõnealuse toote turul on nõrk (29). Märgatava mõju hindamiseks tuleks ennekõike selgitada, milline on antud ettevõtja positsioon ja tähtsus asjaomase toote turul (30).

| 45. | Märgatava mõju hindamise tulemus sõltub iga konkreetse juhtumi asjaoludest, eriti antud kokkuleppe või tegevuse olemusest, asjasse puutuvate toodete olemusest ja asjaomaste ettevõtjate turupositsioonist. Kui mõni kokkulepe või tegevus võib juba oma olemuse tõttu mõjutada kaubandust liikmesriikide vahel, loetakse sellise kokkuleppe või tegevuse mõju kergemini märgatavaks kui kokkuleppe või tegevuse puhul, mille olemus ei eelda liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamist. Mida tugevam on asjaomaste ettevõtjate turupositsioon, seda tõenäolisemalt loetakse nendevahelise kokkuleppe või tegevuse potentsiaalset mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavaks (31). |
| --- | --- |

45.

Märgatava mõju hindamise tulemus sõltub iga konkreetse juhtumi asjaoludest, eriti antud kokkuleppe või tegevuse olemusest, asjasse puutuvate toodete olemusest ja asjaomaste ettevõtjate turupositsioonist. Kui mõni kokkulepe või tegevus võib juba oma olemuse tõttu mõjutada kaubandust liikmesriikide vahel, loetakse sellise kokkuleppe või tegevuse mõju kergemini märgatavaks kui kokkuleppe või tegevuse puhul, mille olemus ei eelda liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamist. Mida tugevam on asjaomaste ettevõtjate turupositsioon, seda tõenäolisemalt loetakse nendevahelise kokkuleppe või tegevuse potentsiaalset mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavaks (31).

| 46. | Euroopa Kohus on mitmes import või eksporti käsitlevas kohtuasjas lugenud märgatava mõju kriteeriumi täidetuks, kui asjaomaste ettevõtjate müügimaht antud turul on umbes 5 protsenti (32). Kuid otsustavaks teguriks ei loeta alati üksnes turuosa. Eriti oluline on arvesse võtta ettevõtjate asjaomaste toodete käivet (33). |
| --- | --- |

46.

Euroopa Kohus on mitmes import või eksporti käsitlevas kohtuasjas lugenud märgatava mõju kriteeriumi täidetuks, kui asjaomaste ettevõtjate müügimaht antud turul on umbes 5 protsenti (32). Kuid otsustavaks teguriks ei loeta alati üksnes turuosa. Eriti oluline on arvesse võtta ettevõtjate asjaomaste toodete käivet (33).

| 47. | Niisiis on märgatavust võimalik hinnata nii absoluutnäitajate (käive) kui ka suhteliste näitajate varal, võrreldes asjaomase ettevõtja turupositsiooni teiste turul tegutsevate ettevõtjate omaga (turuosa). Tähelepanu pööramine asjaomaste ettevõtjate positsioonile ja tähtsusele on kooskõlas mõistega „võib mõjutada”, mis annab mõista, et hinnang põhineb kokkuleppe või tegevuse potentsiaalsel mõjul liikmesriikidevahelisele kaubandusele, mitte aga tegelikul mõjul, mida see avaldab üle piiri liikuvale toodete ja teenuste voole. Asjaomaste ettevõtjate turupositsioon ja nende kõnealuste toodete käive näitavad kokkuleppe või tegevuse potentsiaalset mõju kaubandusele liikmesriikide vahel. Need kaks tegurit on kooskõlas punktides 52 ja 53 esitatud eeldustega. |
| --- | --- |

47.

Niisiis on märgatavust võimalik hinnata nii absoluutnäitajate (käive) kui ka suhteliste näitajate varal, võrreldes asjaomase ettevõtja turupositsiooni teiste turul tegutsevate ettevõtjate omaga (turuosa). Tähelepanu pööramine asjaomaste ettevõtjate positsioonile ja tähtsusele on kooskõlas mõistega „võib mõjutada”, mis annab mõista, et hinnang põhineb kokkuleppe või tegevuse potentsiaalsel mõjul liikmesriikidevahelisele kaubandusele, mitte aga tegelikul mõjul, mida see avaldab üle piiri liikuvale toodete ja teenuste voole. Asjaomaste ettevõtjate turupositsioon ja nende kõnealuste toodete käive näitavad kokkuleppe või tegevuse potentsiaalset mõju kaubandusele liikmesriikide vahel. Need kaks tegurit on kooskõlas punktides 52 ja 53 esitatud eeldustega.

| 48. | Märgatava mõju hindamiseks ei ole tingimata vaja asjaomaseid turge määratleda ega turuosi välja arvutada (34). Ettevõtja absoluutarvudes esitatud müügimaht võib olla piisav argument toetamaks väidet, et selle ettevõtja tegevuse mõju kaubandusele on märgatav. See kehtib eriti selliste kokkulepete ja tegevuste kohta, mis juba oma olemuse tõttu võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, näiteks seetõttu, et nad on seotud impordi või ekspordiga või hõlmavad mitut liikmesriiki. Asjaolu, et sellises olukorras võib kokkuleppe rakendusalasse kuuluva toote käive olla piisav argument, mille alusel loetakse potentsiaalne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavaks, on kooskõlas punktis 53 toodud positiivse eeldusega. |
| --- | --- |

48.

Märgatava mõju hindamiseks ei ole tingimata vaja asjaomaseid turge määratleda ega turuosi välja arvutada (34). Ettevõtja absoluutarvudes esitatud müügimaht võib olla piisav argument toetamaks väidet, et selle ettevõtja tegevuse mõju kaubandusele on märgatav. See kehtib eriti selliste kokkulepete ja tegevuste kohta, mis juba oma olemuse tõttu võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, näiteks seetõttu, et nad on seotud impordi või ekspordiga või hõlmavad mitut liikmesriiki. Asjaolu, et sellises olukorras võib kokkuleppe rakendusalasse kuuluva toote käive olla piisav argument, mille alusel loetakse potentsiaalne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavaks, on kooskõlas punktis 53 toodud positiivse eeldusega.

| 49. | Kokkuleppeid ja tegevusi tuleb alati vaadelda selles majanduslikus ja juriidilises kontekstis, milles nad eksisteerivad. Vertikaalsete kokkulepete puhul võib osutuda vajalikuks võtta arvesse sarnaste kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivset mõju (35). Isegi kui üks kokkulepe või kokkulepete võrk ei ole võimeline liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutama, võivad kokkulepete paralleelsed võrgustikud üheskoos sellist mõju avaldada. Kuid selleks on vajalik, et antud kokkulepe või kokkulepete võrgustik mängiks üldises kaubandusmõjus olulist rolli (36). |
| --- | --- |

49.

Kokkuleppeid ja tegevusi tuleb alati vaadelda selles majanduslikus ja juriidilises kontekstis, milles nad eksisteerivad. Vertikaalsete kokkulepete puhul võib osutuda vajalikuks võtta arvesse sarnaste kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivset mõju (35). Isegi kui üks kokkulepe või kokkulepete võrk ei ole võimeline liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutama, võivad kokkulepete paralleelsed võrgustikud üheskoos sellist mõju avaldada. Kuid selleks on vajalik, et antud kokkulepe või kokkulepete võrgustik mängiks üldises kaubandusmõjus olulist rolli (36).

2.4.2.   Mõju märgatavuse kvantiteedi määramine

| 50. | Pole võimalik kehtestada üldisi, kokkulepete kõiki kategooriaid hõlmavaid kvantitatiivseid reegleid, mille alusel oleks võimalik tuvastada, kas potentsiaalne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on märgatav. Kuid on võimalik määratleda, millal kaubandust normaaltingimustes mõjutada ei saa. Esiteks, oma teatises vähe tähtsate kokkulepete kohta, mis aluslepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses märgatavalt ei piira konkurentsi (vähese tähtsuse reegel), (37) tõdes komisjon, et komisjoni soovituse 96/280/EÜ (38) lisas määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) vahelised kokkulepped ei ole normaaltingimustes võimelised mõjutama kaubandust liikmesriikide vahel. See eeldus põhineb asjaolul, et VKEde tegevus on üldjuhul kohaliku või kõige rohkem piirkondliku iseloomuga. Kuid VKEde tegevusele võib siiski kohaldada ühenduse õigust ja seda eriti juhul, kui nad tegelevad piiriülese kaubandusega. Teisena peab komisjon asjakohaseks töötada välja üldised põhimõtted, et määratleda juhtumid, kus kaubandus ei ole normaaltingimustes märgatavalt mõjutatav, ehk teisisõnu normi, mille alusel saab tuvastada märgatava mõju puudumist liikmesriikidevahelisele kaubandusele (NAAT-reegel). Artikli 81 rakendamise korral loeb komisjon nimetatud normi vaidlustatavaks eelduseks, mis kehtib kõigi kokkulepete kohta artikli 81 lõike 1 tähenduses sõltumata sellest, mis laadi piiranguid nad võivad sisaldada, isegi kui tegu on raskekujuliste piirangutega komisjoni grupierandit puudutavate määruste ja suuniste tähenduses. Nimetatud eelduse kehtivuse korral ei alusta komisjon tavaliselt menetlust taotluse põhjal ega omal algatusel. Kui ettevõtjad oletavad heas usus, et kokkuleppe puhul kehtib antud negatiivne eeldus, ei määra komisjon trahve. |
| --- | --- |

50.

Pole võimalik kehtestada üldisi, kokkulepete kõiki kategooriaid hõlmavaid kvantitatiivseid reegleid, mille alusel oleks võimalik tuvastada, kas potentsiaalne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on märgatav. Kuid on võimalik määratleda, millal kaubandust normaaltingimustes mõjutada ei saa. Esiteks, oma teatises vähe tähtsate kokkulepete kohta, mis aluslepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses märgatavalt ei piira konkurentsi (vähese tähtsuse reegel), (37) tõdes komisjon, et komisjoni soovituse 96/280/EÜ (38) lisas määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) vahelised kokkulepped ei ole normaaltingimustes võimelised mõjutama kaubandust liikmesriikide vahel. See eeldus põhineb asjaolul, et VKEde tegevus on üldjuhul kohaliku või kõige rohkem piirkondliku iseloomuga. Kuid VKEde tegevusele võib siiski kohaldada ühenduse õigust ja seda eriti juhul, kui nad tegelevad piiriülese kaubandusega. Teisena peab komisjon asjakohaseks töötada välja üldised põhimõtted, et määratleda juhtumid, kus kaubandus ei ole normaaltingimustes märgatavalt mõjutatav, ehk teisisõnu normi, mille alusel saab tuvastada märgatava mõju puudumist liikmesriikidevahelisele kaubandusele (NAAT-reegel). Artikli 81 rakendamise korral loeb komisjon nimetatud normi vaidlustatavaks eelduseks, mis kehtib kõigi kokkulepete kohta artikli 81 lõike 1 tähenduses sõltumata sellest, mis laadi piiranguid nad võivad sisaldada, isegi kui tegu on raskekujuliste piirangutega komisjoni grupierandit puudutavate määruste ja suuniste tähenduses. Nimetatud eelduse kehtivuse korral ei alusta komisjon tavaliselt menetlust taotluse põhjal ega omal algatusel. Kui ettevõtjad oletavad heas usus, et kokkuleppe puhul kehtib antud negatiivne eeldus, ei määra komisjon trahve.

| 51. | Ilma, et see piiraks punktis 53 esitatu rakendamist, ei tähenda märgatava mõju määratlus, et kokkulepped, mis ei vasta allpool toodud kriteeriumidele, võivad tingimata liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Iga juhtum vajab omaette analüüsi. |
| --- | --- |

51.

Ilma, et see piiraks punktis 53 esitatu rakendamist, ei tähenda märgatava mõju määratlus, et kokkulepped, mis ei vasta allpool toodud kriteeriumidele, võivad tingimata liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Iga juhtum vajab omaette analüüsi.

| 52. | Komisjon on seisukohal, et põhimõtteliselt ei suuda kokkulepe liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutada, kui on täidetud alljärgnevad kumulatiivsed tingimused:






  a) | poolte turuosade summa asjaomasel ühenduse turul, mida kokkulepe mõjutab, ei ületa 5 protsenti, ja |
| --- | --- | --- |

52.

Komisjon on seisukohal, et põhimõtteliselt ei suuda kokkulepe liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutada, kui on täidetud alljärgnevad kumulatiivsed tingimused:

a)

poolte turuosade summa asjaomasel ühenduse turul, mida kokkulepe mõjutab, ei ületa 5 protsenti, ja

| b) | horisontaalse kokkuleppe puhul ei ületa asjaomaste ettevõtjate ühendusesisene aastakäivete summa (39) kokkuleppega hõlmatud toodete turul 40 miljonit eurot. Toodete ühise ostmise puhul määratakse asjaomane käive kokkuleppega hõlmatud toodete ühisostude alusel, mida osapooled on sooritanud.
  Vertikaalse kokkuleppe puhul ei tohi kokkuleppega hõlmatud toodete tarnija ühendusesisese aastakäibe kogumaht ületada 40 miljonit eurot. Litsentsilepingu puhul tähendab asjaomane käive litsentsisaajate käivete kogumahtu litsentsitud tehnoloogiat kasutavate toodete turul koos litsentsiandja oma käibega nende toodete turul. Kui kokkulepe on sõlmitud ostja ja mitme tarnija vahel, määratakse asjaomane käive kokkuleppega hõlmatud toodete ostude alusel, mida teeb ostja. |
| --- | --- |

b)

horisontaalse kokkuleppe puhul ei ületa asjaomaste ettevõtjate ühendusesisene aastakäivete summa (39) kokkuleppega hõlmatud toodete turul 40 miljonit eurot. Toodete ühise ostmise puhul määratakse asjaomane käive kokkuleppega hõlmatud toodete ühisostude alusel, mida osapooled on sooritanud.

Vertikaalse kokkuleppe puhul ei tohi kokkuleppega hõlmatud toodete tarnija ühendusesisese aastakäibe kogumaht ületada 40 miljonit eurot. Litsentsilepingu puhul tähendab asjaomane käive litsentsisaajate käivete kogumahtu litsentsitud tehnoloogiat kasutavate toodete turul koos litsentsiandja oma käibega nende toodete turul. Kui kokkulepe on sõlmitud ostja ja mitme tarnija vahel, määratakse asjaomane käive kokkuleppega hõlmatud toodete ostude alusel, mida teeb ostja.

Komisjon rakendab sama eeldust, kui kahe järjestikkuse kalendriaasta jooksul ei ületata eelmainitud maksimaalset käibemahtu rohkem kui 10 protsenti ja turuosa künnist mitte üle 2 protsendi. Komisjon ei kohalda nimetatud eeldust juhul, kui kokkulepe puudutab veel väljakujunemata turgu, mistõttu osapooltel ei saa sellel turul olla asjaomast käivet ega ka mingit turuosa. Sellisel juhul võib osutuda vajalikuks hinnata kaubandusmõju märgatavust selle alusel, milline on osapoolte positsioon sarnaste toodete turul ja kokkuleppega seotud tehnoloogia alal.

| 53. | Komisjon jääb ka seisukohale, et kui kokkulepe on juba oma olemuselt võimeline mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust näiteks põhjusel, et see puudutab eksporti või importi või hõlmab mitut liikmesriiki, võib teha vaidlustatava positiivse eelduse, mille kohaselt loetakse kaubandusmõju märgatavaks juhul, kui punktides 52 ja 54 näidatud viisil arvutatuna on osapoolte käivete summa kokkuleppega kaetud toodete turul suurem kui 40 miljonit eurot. Kokkulepete puhul, mis juba olemuslikult on võimelised mõjutama kaubandust liikmesriikide vahel, võib tihti eeldada, et mõju on märgatav, kui osapoolte turuosad ületavad eelmises punktis nimetatud 5 protsendi künnise. Nimetatud eeldus ei kehti siiski kokkulepete kohta, mis hõlmavad ainult liikmesriigi mõnda osa (vt punkt 90). |
| --- | --- |

53.

Komisjon jääb ka seisukohale, et kui kokkulepe on juba oma olemuselt võimeline mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust näiteks põhjusel, et see puudutab eksporti või importi või hõlmab mitut liikmesriiki, võib teha vaidlustatava positiivse eelduse, mille kohaselt loetakse kaubandusmõju märgatavaks juhul, kui punktides 52 ja 54 näidatud viisil arvutatuna on osapoolte käivete summa kokkuleppega kaetud toodete turul suurem kui 40 miljonit eurot. Kokkulepete puhul, mis juba olemuslikult on võimelised mõjutama kaubandust liikmesriikide vahel, võib tihti eeldada, et mõju on märgatav, kui osapoolte turuosad ületavad eelmises punktis nimetatud 5 protsendi künnise. Nimetatud eeldus ei kehti siiski kokkulepete kohta, mis hõlmavad ainult liikmesriigi mõnda osa (vt punkt 90).

| 54. | Seoses 40 miljoni euro künnisega (vt punkt 52 eespool) arvutatakse asjaomane käive ettevõtjate eelmise majandusaasta ühendusesisese müügi kogumahu alusel kokkuleppega hõlmatud toodete (kokkuleppealuste toodete) osas, arvestamata makse. Üheks ettevõtjaks loetava ettevõtja üksuste vahelist müüki arvesse ei võeta (40). |
| --- | --- |

54.

Seoses 40 miljoni euro künnisega (vt punkt 52 eespool) arvutatakse asjaomane käive ettevõtjate eelmise majandusaasta ühendusesisese müügi kogumahu alusel kokkuleppega hõlmatud toodete (kokkuleppealuste toodete) osas, arvestamata makse. Üheks ettevõtjaks loetava ettevõtja üksuste vahelist müüki arvesse ei võeta (40).

| 55. | Turuosa künniste rakendamiseks on vaja kindlaks määrata asjakohane turg (41). See koosneb asjaomasest kaubaturust ja asjaomasest geograafilisest turust. Turuosad tuleb arvutada müügiväärtuse andmete või vajaduse korral ostuväärtuse andmete põhjal. Kui väärtusandmeid ei ole, võib kasutada muudel usaldusväärsetel turuandmetel, sealhulgas mahuandmetel põhinevaid hinnanguid. |
| --- | --- |

55.

Turuosa künniste rakendamiseks on vaja kindlaks määrata asjakohane turg (41). See koosneb asjaomasest kaubaturust ja asjaomasest geograafilisest turust. Turuosad tuleb arvutada müügiväärtuse andmete või vajaduse korral ostuväärtuse andmete põhjal. Kui väärtusandmeid ei ole, võib kasutada muudel usaldusväärsetel turuandmetel, sealhulgas mahuandmetel põhinevaid hinnanguid.

| 56. | Sama tarnija poolt eri turustajatega sõlmitud kokkulepete võrgustikuga seoses tuleb arvestada müüki kogu võrgustikus. |
| --- | --- |

56.

Sama tarnija poolt eri turustajatega sõlmitud kokkulepete võrgustikuga seoses tuleb arvestada müüki kogu võrgustikus.

| 57. | NAAT-reegli rakendamisel loetakse sama üldise ärisuhte alla kuuluvad kokkulepped üheksainsaks kokkuleppeks (42). Ettevõtjad ei tohi jagada osadeks majanduslikust seisukohast terviklikku kokkulepet selleks, et mahtuda nimetatud künnise alla. |
| --- | --- |

57.

NAAT-reegli rakendamisel loetakse sama üldise ärisuhte alla kuuluvad kokkulepped üheksainsaks kokkuleppeks (42). Ettevõtjad ei tohi jagada osadeks majanduslikust seisukohast terviklikku kokkulepet selleks, et mahtuda nimetatud künnise alla.

3.   EESPOOL NIMETATUD PÕHIMÕTETE RAKENDAMINE ÜLDLEVINUD TÜÜPI KOKKULEPETE JA RIKKUMISTE SUHTES

| 58. | Komisjon rakendab eelmises jaos toodud negatiivset eeldust kõigi kokkulepete kohta, kaasa arvatud kokkulepped, mis on juba oma olemuselt suutelised mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust, ning kokkulepped, mis puudutavad kaubandust kolmandate maade ettevõtjatega (vt jagu 3.3). |
| --- | --- |

58.

Komisjon rakendab eelmises jaos toodud negatiivset eeldust kõigi kokkulepete kohta, kaasa arvatud kokkulepped, mis on juba oma olemuselt suutelised mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust, ning kokkulepped, mis puudutavad kaubandust kolmandate maade ettevõtjatega (vt jagu 3.3).

| 59. | Selles osas, mis ei puuduta negatiivse eelduse rakendusala, arvestab komisjon kokkuleppe või tegevuse olemusega seotud kvalitatiivsete elementide kui ka toodete olemusega, mis on kokkuleppe või tegevusega seotud (vt eespool punktid 29 ja 30). Kokkuleppe olemuse olulisust rõhutab ka punktis 53 nimetatud positiivne eeldus, mis puudutab nende kokkulepete mõju märgatavust, mis juba oma olemuselt on võimelised liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama. Et saada kaubandusmõju mõiste rakendamiseks täiendavaid suuniseid, on kasulik tutvuda levinumate kokkulepete ja tavade kategooriatega. |
| --- | --- |

59.

Selles osas, mis ei puuduta negatiivse eelduse rakendusala, arvestab komisjon kokkuleppe või tegevuse olemusega seotud kvalitatiivsete elementide kui ka toodete olemusega, mis on kokkuleppe või tegevusega seotud (vt eespool punktid 29 ja 30). Kokkuleppe olemuse olulisust rõhutab ka punktis 53 nimetatud positiivne eeldus, mis puudutab nende kokkulepete mõju märgatavust, mis juba oma olemuselt on võimelised liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama. Et saada kaubandusmõju mõiste rakendamiseks täiendavaid suuniseid, on kasulik tutvuda levinumate kokkulepete ja tavade kategooriatega.

| 60. | Alljärgnevates jagudes tehakse vahet mitut liikmesriiki hõlmavate kokkulepete ja tegevuste ning ainult ühe liikmesriigi territooriumi või selle osaga piirduvate kokkulepete ja tegevuste vahel. Need kaks kategooriat jagatakse veel omakorda asjakohase kokkuleppe või tegevuse olemusele vastavateks alamkategooriateks. Käsitletakse ka kolmandate riikidega seotud kokkuleppeid ja tegevusi. |
| --- | --- |

60.

Alljärgnevates jagudes tehakse vahet mitut liikmesriiki hõlmavate kokkulepete ja tegevuste ning ainult ühe liikmesriigi territooriumi või selle osaga piirduvate kokkulepete ja tegevuste vahel. Need kaks kategooriat jagatakse veel omakorda asjakohase kokkuleppe või tegevuse olemusele vastavateks alamkategooriateks. Käsitletakse ka kolmandate riikidega seotud kokkuleppeid ja tegevusi.

3.1.   Mitut liikmesriiki hõlmavad või mitmes liikmesriigis rakendatavad kokkulepped ja kuritarvitused

| 61. | Mitut liikmesriiki hõlmavad või mitmes liikmesriigis kohaldatavad kokkulepped ja tegevused on enamasti juba oma olemuse poolest võimelised mõjutama kaubandust liikmesriikide vahel. Juhul kui punktis 53 mainitud asjakohase käibe künnis on ületatud, ei ole tavaliselt enam vaja üksikasjaliselt analüüsida, kas liikmesriikidevaheline kaubandus võib mõjutatud saada. Kuid selleks, et saada juhiseid selliste juhtumite lahendamiseks ja näitlikustada 2. jaos toodud põhimõtteid, oleks kasulik tutvuda argumentidega, mida tavaliselt kasutatakse, et õigustada juhtumi paigutamist ühenduse jurisdiktsiooni rakendusalasse. |
| --- | --- |

61.

Mitut liikmesriiki hõlmavad või mitmes liikmesriigis kohaldatavad kokkulepped ja tegevused on enamasti juba oma olemuse poolest võimelised mõjutama kaubandust liikmesriikide vahel. Juhul kui punktis 53 mainitud asjakohase käibe künnis on ületatud, ei ole tavaliselt enam vaja üksikasjaliselt analüüsida, kas liikmesriikidevaheline kaubandus võib mõjutatud saada. Kuid selleks, et saada juhiseid selliste juhtumite lahendamiseks ja näitlikustada 2. jaos toodud põhimõtteid, oleks kasulik tutvuda argumentidega, mida tavaliselt kasutatakse, et õigustada juhtumi paigutamist ühenduse jurisdiktsiooni rakendusalasse.

3.1.1.   Importi või eksporti puudutavad kokkulepped

| 62. | Importi või eksporti puudutavad kokkulepped, mis on sõlmitud kahe või enama liikmesriigi vahel, võivad juba olemuslikult mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Sõltumata sellest, kas selline kokkulepe piirab konkurentsi või mitte, on sel otsene mõju liikmesriikide vahel toimuva kaubanduse struktuurile. Näiteks otsustas Euroopa Kohus kohtuasjas Kerpen & Kerpen, mis puudutas Prantsusmaal asuva tootja ja Saksamaal asuva turustaja vahelist kokkulepet, millega hõlmati üle 10 protsendi Prantsusmaalt Saksamaale siirduvast tsemendiekspordist kogumahuga 350 000 tonni aastas, et selline kokkulepe mõjutab (märgatavalt) liikmesriikidevahelist kaubandust (43). |
| --- | --- |

62.

Importi või eksporti puudutavad kokkulepped, mis on sõlmitud kahe või enama liikmesriigi vahel, võivad juba olemuslikult mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Sõltumata sellest, kas selline kokkulepe piirab konkurentsi või mitte, on sel otsene mõju liikmesriikide vahel toimuva kaubanduse struktuurile. Näiteks otsustas Euroopa Kohus kohtuasjas Kerpen & Kerpen, mis puudutas Prantsusmaal asuva tootja ja Saksamaal asuva turustaja vahelist kokkulepet, millega hõlmati üle 10 protsendi Prantsusmaalt Saksamaale siirduvast tsemendiekspordist kogumahuga 350 000 tonni aastas, et selline kokkulepe mõjutab (märgatavalt) liikmesriikidevahelist kaubandust (43).

| 63. | Antud kategooriasse kuuluvad kokkulepped, mis piiravad importi või eksporti, kaasa arvatud piirangud, mis puudutavad ostjapoolset aktiivset ja passiivset müüki või edasimüüki teistes liikmesriikides asuvatele klientidele (44). Sel juhul valitseb väidetava konkurentsipiirangu ja kaubandusmõju vahel olemuslik seos, kuna piirang on tegelikult kehtestatud eesmärgiga takistada toote- ja teenusevoogude vaba liikumist liikmesriikide vahel, mis ilma piiranguta võiks toimuda. Pole oluline, kas kokkuleppe pooled asuvad samas liikmesriigis või erinevates liikmesriikides. |
| --- | --- |

63.

Antud kategooriasse kuuluvad kokkulepped, mis piiravad importi või eksporti, kaasa arvatud piirangud, mis puudutavad ostjapoolset aktiivset ja passiivset müüki või edasimüüki teistes liikmesriikides asuvatele klientidele (44). Sel juhul valitseb väidetava konkurentsipiirangu ja kaubandusmõju vahel olemuslik seos, kuna piirang on tegelikult kehtestatud eesmärgiga takistada toote- ja teenusevoogude vaba liikumist liikmesriikide vahel, mis ilma piiranguta võiks toimuda. Pole oluline, kas kokkuleppe pooled asuvad samas liikmesriigis või erinevates liikmesriikides.

3.1.2.   Mitut liikmesriiki hõlmavad kartellid

| 64. | Mitut liikmesriiki hõlmavad kartellikokkulepped, näiteks hindade kindlaksmääramiseks või turu jagamiseks sõlmitud kokkulepped, võivad juba oma olemuselt liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Piiriülesed kartellikokkulepped võrdsustavad konkurentsitingimusi ja takistavad majanduslikku läbipõimumist, põhistades kaubanduse traditsioonilisi struktuure (45). Kui ettevõtjad lepivad omavahel kokku geograafiliste territooriumide jagamises, võib see katkestada või vähendada nendele territooriumidele mujalt suunduvat müügitegevust. Kui ettevõtjad lepivad kokku hindade kindlaksmääramises, teevad nad sellega lõpu turul valitsevale konkurentsile ja sellega koos ka hinnaerinevustele, mis muul juhul võiksid konkurente ja kliente meelitada piiriüleses kaubanduses osalema. Kui ettevõtjad lepivad kokku müügikvootide kehtestamises, säilivad kaubanduse traditsioonilised struktuurid. Asjaomased ettevõtjad hoiduvad tootmise laiendamisest ja selle kaudu väldivad teistes liikmesriikides asuvate potentsiaalsete klientide teenindamist. |
| --- | --- |

64.

Mitut liikmesriiki hõlmavad kartellikokkulepped, näiteks hindade kindlaksmääramiseks või turu jagamiseks sõlmitud kokkulepped, võivad juba oma olemuselt liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Piiriülesed kartellikokkulepped võrdsustavad konkurentsitingimusi ja takistavad majanduslikku läbipõimumist, põhistades kaubanduse traditsioonilisi struktuure (45). Kui ettevõtjad lepivad omavahel kokku geograafiliste territooriumide jagamises, võib see katkestada või vähendada nendele territooriumidele mujalt suunduvat müügitegevust. Kui ettevõtjad lepivad kokku hindade kindlaksmääramises, teevad nad sellega lõpu turul valitsevale konkurentsile ja sellega koos ka hinnaerinevustele, mis muul juhul võiksid konkurente ja kliente meelitada piiriüleses kaubanduses osalema. Kui ettevõtjad lepivad kokku müügikvootide kehtestamises, säilivad kaubanduse traditsioonilised struktuurid. Asjaomased ettevõtjad hoiduvad tootmise laiendamisest ja selle kaudu väldivad teistes liikmesriikides asuvate potentsiaalsete klientide teenindamist.

| 65. | Piiriülestel kartellidel on tavaliselt juba olemuslikult märgatav mõju, kuna kartellis osalevate ettevõtjate positsioon turul on oluline. Kartelle moodustavad tavaliselt ettevõtjad, kes valdavad üheskoos suurt osa turust, kuna see võimaldab neil tõsta hindu või vähendada tootmist. |
| --- | --- |

65.

Piiriülestel kartellidel on tavaliselt juba olemuslikult märgatav mõju, kuna kartellis osalevate ettevõtjate positsioon turul on oluline. Kartelle moodustavad tavaliselt ettevõtjad, kes valdavad üheskoos suurt osa turust, kuna see võimaldab neil tõsta hindu või vähendada tootmist.

3.1.3.   Mitut liikmesriiki hõlmavad horisontaalsed koostöökokkulepped

| 66. | Käesolevas jaos käsitletakse eri tüüpi horisontaalseid koostöökokkuleppeid. Horisontaalne koostöökokkulepe võib näiteks esineda kokkuleppe kujul, mille alusel kaks või enam ettevõtjat teevad koostööd teatud majandustegevustes, näiteks tootmises ja turustamises (46). Tihti nimetatakse selliseid kokkuleppeid ühisettevõtjateks. Ühisettevõtjatele, mis püsivalt täidavad kõiki iseseisva majandusüksuse funktsioone, kohaldatakse ühinemismäärust (47). Ühenduse tasandil ei kohaldata sellistele täielikult toimivate ühisettevõtjate suhtes asutamislepingu artikleid 81 ja 82, välja arvatud juhul, kui saab kohaldada ühinemismääruse artikli 2 lõiget 4 (48). Seetõttu ei käsitle käesolev jagu täielikult toimivaid ühisettevõtjaid. Mittetäielikult toimiv ühisettevõtja ei tegutse ühelgi turul iseseisva tarnijana (või ostjana). Selline üksus ainult abistab turul tegutsevaid emaettevõtjaid (49). |
| --- | --- |

66.

Käesolevas jaos käsitletakse eri tüüpi horisontaalseid koostöökokkuleppeid. Horisontaalne koostöökokkulepe võib näiteks esineda kokkuleppe kujul, mille alusel kaks või enam ettevõtjat teevad koostööd teatud majandustegevustes, näiteks tootmises ja turustamises (46). Tihti nimetatakse selliseid kokkuleppeid ühisettevõtjateks. Ühisettevõtjatele, mis püsivalt täidavad kõiki iseseisva majandusüksuse funktsioone, kohaldatakse ühinemismäärust (47). Ühenduse tasandil ei kohaldata sellistele täielikult toimivate ühisettevõtjate suhtes asutamislepingu artikleid 81 ja 82, välja arvatud juhul, kui saab kohaldada ühinemismääruse artikli 2 lõiget 4 (48). Seetõttu ei käsitle käesolev jagu täielikult toimivaid ühisettevõtjaid. Mittetäielikult toimiv ühisettevõtja ei tegutse ühelgi turul iseseisva tarnijana (või ostjana). Selline üksus ainult abistab turul tegutsevaid emaettevõtjaid (49).

| 67. | Ühisettevõtjad, kes tegutsevad kahes või enamas liikmesriigis või müüvad oma toodangut kahes või enamas liikmesriigis, mõjutavad osapoolte majandustegevust ühenduse kõnealustel territooriumidel. Selline kokkulepe avaldab juba oma olemuse tõttu liikmesriikidevahelisele kaubandusele mõju, mis puuduks olukorras, kus sellist kokkulepet ei oleks sõlmitud (50). Kaubanduse struktuuri mõjutab ka see, kui ettevõtjad lülitavad oma tegevuse ümber ühisettevõtjale või kasutavad ühisettevõtjat uue ühendusesisese tarneallika loomiseks. |
| --- | --- |

67.

Ühisettevõtjad, kes tegutsevad kahes või enamas liikmesriigis või müüvad oma toodangut kahes või enamas liikmesriigis, mõjutavad osapoolte majandustegevust ühenduse kõnealustel territooriumidel. Selline kokkulepe avaldab juba oma olemuse tõttu liikmesriikidevahelisele kaubandusele mõju, mis puuduks olukorras, kus sellist kokkulepet ei oleks sõlmitud (50). Kaubanduse struktuuri mõjutab ka see, kui ettevõtjad lülitavad oma tegevuse ümber ühisettevõtjale või kasutavad ühisettevõtjat uue ühendusesisese tarneallika loomiseks.

| 68. | Kaubandusmõju võib tekkida ka siis, kui ühisettevõtja valmistab emaettevõtjate jaoks toodangut, mida emaettevõtja edasi töötleb või mõnes oma tootes kasutab. Selline olukord võib kujuneda, kui eelnimetatud ühisettevõtja toodet saadi varem teistes liikmesriikides asuvatelt tarnijatelt, kui emaettevõtja valmistas seda teistes liikmesriikides või kui lõpptoodet realiseeritakse rohkem kui ühes liikmesriigis. |
| --- | --- |

68.

Kaubandusmõju võib tekkida ka siis, kui ühisettevõtja valmistab emaettevõtjate jaoks toodangut, mida emaettevõtja edasi töötleb või mõnes oma tootes kasutab. Selline olukord võib kujuneda, kui eelnimetatud ühisettevõtja toodet saadi varem teistes liikmesriikides asuvatelt tarnijatelt, kui emaettevõtja valmistas seda teistes liikmesriikides või kui lõpptoodet realiseeritakse rohkem kui ühes liikmesriigis.

| 69. | Kui ühisettevõtja ei toimi ühelgi turul iseseisva üksusena, peab mõju märgatavuse hindamise juures arvestama mitte ainult kokkuleppega moodustatud ühisettevõtja müügimahtu, vaid ka emaettevõtja nende toodete müügimahtu, mis on kokkuleppega seotud. |
| --- | --- |

69.

Kui ühisettevõtja ei toimi ühelgi turul iseseisva üksusena, peab mõju märgatavuse hindamise juures arvestama mitte ainult kokkuleppega moodustatud ühisettevõtja müügimahtu, vaid ka emaettevõtja nende toodete müügimahtu, mis on kokkuleppega seotud.

3.1.4.   Mitmes liikmesriigis rakendatavad vertikaalsed kokkulepped

| 70. | Vertikaalsed kokkulepped ja sarnaste vertikaalsete kokkulepete võrgustikud, mida kohaldatakse mitmes liikmesriigis, võivad üldjuhul liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada, kui nende tagajärjel kaubandus teatud viisil ümber suunatakse. Näiteks suunab kaubandust ümber valikturustuse kokkulepete võrgustik, mida kohaldatakse kahes või enamas liikmesriigis, kuna selle tulemusel osalevad kauplemises ainult võrgustiku liikmed, mis omakorda avaldab liikmesriikidevahelisele kaubandusele mõju, mis puuduks olukorras, kus sellist kokkulepet ei oleks sõlmitud (51). |
| --- | --- |

70.

Vertikaalsed kokkulepped ja sarnaste vertikaalsete kokkulepete võrgustikud, mida kohaldatakse mitmes liikmesriigis, võivad üldjuhul liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada, kui nende tagajärjel kaubandus teatud viisil ümber suunatakse. Näiteks suunab kaubandust ümber valikturustuse kokkulepete võrgustik, mida kohaldatakse kahes või enamas liikmesriigis, kuna selle tulemusel osalevad kauplemises ainult võrgustiku liikmed, mis omakorda avaldab liikmesriikidevahelisele kaubandusele mõju, mis puuduks olukorras, kus sellist kokkulepet ei oleks sõlmitud (51).

| 71. | Liikmesriikidevahelist kaubandust võivad mõjutada ka vertikaalsed kokkulepped, mis sulevad konkurentidele turu. Sellised on näiteks kokkulepped, mille alusel eri liikmesriikides toimivad turustajad lepivad kokku, et ostavad kaupa ainult kindla tarnija käest või müüvad ainult kindla tarnija kaupa. Selline kokkulepe võib piirata kaubandust nende liikmesriikide vahel, kus seda kokkulepet kohaldatakse, või kaubandust liikmesriikidest, mis pole kokkuleppega hõlmatud. Konkurendi ees võib sulgeda turu üksik kokkulepe või kokkulepete võrgustik. Kui mitut liikmesriiki hõlmaval kokkuleppel või kokkulepete võrgustikul on turgu sulgev mõju, on selline kokkulepe või sellised kokkulepped juba olemuslikult võimelised liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutama. |
| --- | --- |

71.

Liikmesriikidevahelist kaubandust võivad mõjutada ka vertikaalsed kokkulepped, mis sulevad konkurentidele turu. Sellised on näiteks kokkulepped, mille alusel eri liikmesriikides toimivad turustajad lepivad kokku, et ostavad kaupa ainult kindla tarnija käest või müüvad ainult kindla tarnija kaupa. Selline kokkulepe võib piirata kaubandust nende liikmesriikide vahel, kus seda kokkulepet kohaldatakse, või kaubandust liikmesriikidest, mis pole kokkuleppega hõlmatud. Konkurendi ees võib sulgeda turu üksik kokkulepe või kokkulepete võrgustik. Kui mitut liikmesriiki hõlmaval kokkuleppel või kokkulepete võrgustikul on turgu sulgev mõju, on selline kokkulepe või sellised kokkulepped juba olemuslikult võimelised liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutama.

| 72. | Tarnijate ja turustajate kokkulepped edasimüügihindade kujundamiseks (resale price maintenance ehk RPM), mis hõlmavad kaht või enamat liikmesriiki, on samuti olemuslikult võimelised liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama (52). Võrreldes olukorraga, kus sellist kokkulepet ei eksisteeri, muudavad sellised kokkulepped hinnataset, mis omakorda mõjutab kaubanduse struktuuri. |
| --- | --- |

72.

Tarnijate ja turustajate kokkulepped edasimüügihindade kujundamiseks (resale price maintenance ehk RPM), mis hõlmavad kaht või enamat liikmesriiki, on samuti olemuslikult võimelised liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama (52). Võrreldes olukorraga, kus sellist kokkulepet ei eksisteeri, muudavad sellised kokkulepped hinnataset, mis omakorda mõjutab kaubanduse struktuuri.

3.1.5.   Mitut liikmesriiki hõlmava turgu valitseva seisundi kuritarvitamine

| 73. | Turgu valitseva seisundi kuritarvitamise puhul tuleb eristada tegevust turulepääsu takistamiseks või konkurentide väljatõrjumiseks (konkurente tõrjuv kuritarvitamine) ja tegevust, millega turgu valitsev ettevõtja kuritarvitab oma majanduslikku võimu näiteks ülemäära kõrgete või diskrimineerivate hindade kehtestamisega (ärakasutav kuritarvitamine). Mõlemat tüüpi kuritarvitused võivad esineda sellise kokkuleppe kujul, mille suhtes saab rakendada asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, või ühepoolse tegevusena, mis ühenduse konkurentsiõigust puudutavas osas kuulub ainult artikli 82 rakendusalasse. |
| --- | --- |

73.

Turgu valitseva seisundi kuritarvitamise puhul tuleb eristada tegevust turulepääsu takistamiseks või konkurentide väljatõrjumiseks (konkurente tõrjuv kuritarvitamine) ja tegevust, millega turgu valitsev ettevõtja kuritarvitab oma majanduslikku võimu näiteks ülemäära kõrgete või diskrimineerivate hindade kehtestamisega (ärakasutav kuritarvitamine). Mõlemat tüüpi kuritarvitused võivad esineda sellise kokkuleppe kujul, mille suhtes saab rakendada asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, või ühepoolse tegevusena, mis ühenduse konkurentsiõigust puudutavas osas kuulub ainult artikli 82 rakendusalasse.

| 74. | Selline turupositsiooni ärakasutav kuritarvitamine nagu diskrimineeriv allahindlus mõjutab ennekõike kaubanduse ahelas järgnevaid partnereid, kes saavad selle tõttu kasu või kahju ja kelle konkurentsivõime selle tulemusel muutub, misläbi saab mõjutatud ka liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuur. |
| --- | --- |

74.

Selline turupositsiooni ärakasutav kuritarvitamine nagu diskrimineeriv allahindlus mõjutab ennekõike kaubanduse ahelas järgnevaid partnereid, kes saavad selle tõttu kasu või kahju ja kelle konkurentsivõime selle tulemusel muutub, misläbi saab mõjutatud ka liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuur.

| 75. | Kui turgu valitsev ettevõtja kuritarvitab konkurente tõrjuva tegevusega oma seisundit enam kui ühe liikmesriigi turul, võib see juba olemuse poolest liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Sellise teguviisi negatiivne mõju konkurentsile ulatub ühest liikmesriigist kaugemale ja võrrelduna olukorraga, kus sellist käitumist ei oleks, võib juhtida kaubanduse teistesse kanalitesse. Näiteks võib kaubanduse struktuur saada mõjutatud olukorras, kus turgu valitsev ettevõtja annab lojaalsuspõhiseid allahindlusi. Kliendid, kellele pakutakse eksklusiivse mahahindluskava eeliseid, ostavad tõenäoliselt turuliidri konkurentidelt vähem kui teistsuguses olukorras. Samuti on suuteline liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama konkurente tõrjuv tegevus, mis on otseselt suunatud konkurendi kõrvaldamisele, näiteks röövellik hinnakujundus, kuna see mõjutab ühendusesisese turu konkurentsipõhimõtetele vastavat ülesehitust (53). Kui turgu valitseva ettevõtja tegevuse eesmärk on tõrjuda turult välja konkurent, kes toimib rohkemas kui ühes liikmesriigis, avaldub kaubandusmõju mitmel viisil. Esiteks tekib oht, et konkurent, keda püütakse välja tõrjuda, ei saa enam olla ühendusesiseseks tarneallikaks. Isegi kui löögi alla sattunud ettevõtjat ei kõrvaldata, muutub tulevikus tõenäoliselt tema konkurentsikäitumine, mis võib avaldada mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Teiseks võib selline positsiooni kuritarvitamine mõjutada ülejäänud konkurente. Turgu valitsev ettevõtja annab sellise kuritahtliku käitumisega konkurentidele mõista, et ta kavatseb maha suruda igasugused katsed tegelikku konkurentsi jalule seada. Kolmandaks võib asjaolu, et konkurent turult kõrvaldatakse, juba iseenesest mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. See võib olla nii isegi juhul, kui väljatõrjumise ohus oleva ettevõtja tegevus piirdub ainult ekspordiga kolmandatesse riikidesse (54). Kui ühendusesisese turu konkurentsil põhinevat struktuuri ähvardab veelgi suurema kahjustumise oht, kuulub asi ühenduse õiguse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

75.

Kui turgu valitsev ettevõtja kuritarvitab konkurente tõrjuva tegevusega oma seisundit enam kui ühe liikmesriigi turul, võib see juba olemuse poolest liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Sellise teguviisi negatiivne mõju konkurentsile ulatub ühest liikmesriigist kaugemale ja võrrelduna olukorraga, kus sellist käitumist ei oleks, võib juhtida kaubanduse teistesse kanalitesse. Näiteks võib kaubanduse struktuur saada mõjutatud olukorras, kus turgu valitsev ettevõtja annab lojaalsuspõhiseid allahindlusi. Kliendid, kellele pakutakse eksklusiivse mahahindluskava eeliseid, ostavad tõenäoliselt turuliidri konkurentidelt vähem kui teistsuguses olukorras. Samuti on suuteline liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama konkurente tõrjuv tegevus, mis on otseselt suunatud konkurendi kõrvaldamisele, näiteks röövellik hinnakujundus, kuna see mõjutab ühendusesisese turu konkurentsipõhimõtetele vastavat ülesehitust (53). Kui turgu valitseva ettevõtja tegevuse eesmärk on tõrjuda turult välja konkurent, kes toimib rohkemas kui ühes liikmesriigis, avaldub kaubandusmõju mitmel viisil. Esiteks tekib oht, et konkurent, keda püütakse välja tõrjuda, ei saa enam olla ühendusesiseseks tarneallikaks. Isegi kui löögi alla sattunud ettevõtjat ei kõrvaldata, muutub tulevikus tõenäoliselt tema konkurentsikäitumine, mis võib avaldada mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Teiseks võib selline positsiooni kuritarvitamine mõjutada ülejäänud konkurente. Turgu valitsev ettevõtja annab sellise kuritahtliku käitumisega konkurentidele mõista, et ta kavatseb maha suruda igasugused katsed tegelikku konkurentsi jalule seada. Kolmandaks võib asjaolu, et konkurent turult kõrvaldatakse, juba iseenesest mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. See võib olla nii isegi juhul, kui väljatõrjumise ohus oleva ettevõtja tegevus piirdub ainult ekspordiga kolmandatesse riikidesse (54). Kui ühendusesisese turu konkurentsil põhinevat struktuuri ähvardab veelgi suurema kahjustumise oht, kuulub asi ühenduse õiguse kohaldamisalasse.

| 76. | Kui turgu valitsev ettevõtja kuritarvitab oma seisundit konkurente tõrjuva kuritarvitamise või ärakasutava kuritarvitamise vormis rohkemas kui ühes liikmesriigis, avaldab selline tegevus juba oma olemuse poolest liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju. Arvestades ajaomase ettevõtja juhtivat turupositsiooni ja asjaolu, et kuritarvitus leiab aset mitmes liikmesriigis, on kuritarvituse ulatus ja selle tõenäoline mõju kaubanduse struktuurile sellised, et liikmesriikidevaheline kaubandus võib saada oluliselt mõjutatud. Kui turgu valitsev ettevõtja kuritarvitab oma positsiooni näiteks diskrimineerivat hinnapoliitikat rakendades, muudab see kaubanduspartnerite konkurentsivõimet enam kui ühes liikmesriigis. Ka kuritarvitus konkurentide väljatõrjumise, kaasa arvatud nende elimineerimise eesmärgil, mõjutab konkurentide majandustegevust rohkemas kui ühes liikmesriigis. Juba ainuüksi asjaolu, et üks ettevõtja on mitme liikmesriigi turul juhtival positsioonil, näitab, et konkurents on ühisel turul juba märkimisväärselt nõrgenenud (55). Kui turgu valitsev ettevõtja nõrgestab veelgi konkurentsi kuritahtliku tegevusega, näiteks konkurendi turult väljatõrjumisega, siis võib see avaldada liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju. |
| --- | --- |

76.

Kui turgu valitsev ettevõtja kuritarvitab oma seisundit konkurente tõrjuva kuritarvitamise või ärakasutava kuritarvitamise vormis rohkemas kui ühes liikmesriigis, avaldab selline tegevus juba oma olemuse poolest liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju. Arvestades ajaomase ettevõtja juhtivat turupositsiooni ja asjaolu, et kuritarvitus leiab aset mitmes liikmesriigis, on kuritarvituse ulatus ja selle tõenäoline mõju kaubanduse struktuurile sellised, et liikmesriikidevaheline kaubandus võib saada oluliselt mõjutatud. Kui turgu valitsev ettevõtja kuritarvitab oma positsiooni näiteks diskrimineerivat hinnapoliitikat rakendades, muudab see kaubanduspartnerite konkurentsivõimet enam kui ühes liikmesriigis. Ka kuritarvitus konkurentide väljatõrjumise, kaasa arvatud nende elimineerimise eesmärgil, mõjutab konkurentide majandustegevust rohkemas kui ühes liikmesriigis. Juba ainuüksi asjaolu, et üks ettevõtja on mitme liikmesriigi turul juhtival positsioonil, näitab, et konkurents on ühisel turul juba märkimisväärselt nõrgenenud (55). Kui turgu valitsev ettevõtja nõrgestab veelgi konkurentsi kuritahtliku tegevusega, näiteks konkurendi turult väljatõrjumisega, siis võib see avaldada liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju.

3.2.   Kokkulepped ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, mis hõlmab ainult üht liikmesriiki või selle osa

| 77. | Kui kokkulepe või turgu valitseva seisundi kuritarvitamine hõlmab ainult ühe liikmesriigi territooriumi, võib osutuda vajalikuks uurida lähemalt, kas see võib liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Tuleks meeles pidada, et liikmesriikidevaheline kaubandus võib olla mõjutatud ka siis, kui kaubavahetus ei vähene. Piisab sellestki, et liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuur võib märgatavalt muutuda. Tihti piisab ainult ühte liikmesriiki puudutava kokkuleppe või tegevuse puhul väidetava rikkumise olemuse analüüsist – ennekõike selles osas, kas see võib kaasa tuua siseriikliku turu sulgemise –, et otsustada, kas kokkulepe või tegevus võib avaldada mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Järgnevad näited ei ole ammendavad. Nad annavad vaid ülevaate, millistel tingimustel võib ainult ühe liikmesriigi territooriumiga piirnevat kokkulepet pidada liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutavaks. |
| --- | --- |

77.

Kui kokkulepe või turgu valitseva seisundi kuritarvitamine hõlmab ainult ühe liikmesriigi territooriumi, võib osutuda vajalikuks uurida lähemalt, kas see võib liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Tuleks meeles pidada, et liikmesriikidevaheline kaubandus võib olla mõjutatud ka siis, kui kaubavahetus ei vähene. Piisab sellestki, et liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuur võib märgatavalt muutuda. Tihti piisab ainult ühte liikmesriiki puudutava kokkuleppe või tegevuse puhul väidetava rikkumise olemuse analüüsist – ennekõike selles osas, kas see võib kaasa tuua siseriikliku turu sulgemise –, et otsustada, kas kokkulepe või tegevus võib avaldada mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Järgnevad näited ei ole ammendavad. Nad annavad vaid ülevaate, millistel tingimustel võib ainult ühe liikmesriigi territooriumiga piirnevat kokkulepet pidada liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutavaks.

3.2.1.   Ainult ühte liikmesriiki hõlmavad kartellid

| 78. | Horisontaalne kartell, mis hõlmab ühe liikmesriigi kogu territooriumit, võib üldjuhul mõjutada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. Ühenduse kohtud on mitmel juhul otsustanud, et ühe liikmesriigi kogu territooriumi hõlmavatel kokkulepetel on juba olemuse poolest selline mõju, mis tugevdab siseriiklike turgude eristumist ja seeläbi takistab majanduslikku läbipõimumist, mis on aluslepingu üks eesmärke (56). |
| --- | --- |

78.

Horisontaalne kartell, mis hõlmab ühe liikmesriigi kogu territooriumit, võib üldjuhul mõjutada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. Ühenduse kohtud on mitmel juhul otsustanud, et ühe liikmesriigi kogu territooriumi hõlmavatel kokkulepetel on juba olemuse poolest selline mõju, mis tugevdab siseriiklike turgude eristumist ja seeläbi takistab majanduslikku läbipõimumist, mis on aluslepingu üks eesmärke (56).

| 79. | Põhjus, miks sellised kokkulepped soodustavad siseriikliku turu eristumist, on selles, et ühte liikmesriiki hõlmavas kartellis osalevad ettevõtjad peavad tavaliselt võtma meetmeid, et takistada teistest liikmesriikidest pärit olevate konkurentide tungimist nende turule (57). Kui nad seda ei tee ja kui kokkuleppe rakendusalasse kuuluv toode on kaubeldav, (58) riskib kartell sellega, et teistest liikmesriikidest pärinevad konkurendid hakkavad ohustama tema positsiooni. Sellised kokkulepped võivad samuti juba olemuse poolest märgatavalt mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kui võetakse arvesse, kui suur peab olema kartelli turuosa selleks, et tema tegevusel oleks mõju. |
| --- | --- |

79.

Põhjus, miks sellised kokkulepped soodustavad siseriikliku turu eristumist, on selles, et ühte liikmesriiki hõlmavas kartellis osalevad ettevõtjad peavad tavaliselt võtma meetmeid, et takistada teistest liikmesriikidest pärit olevate konkurentide tungimist nende turule (57). Kui nad seda ei tee ja kui kokkuleppe rakendusalasse kuuluv toode on kaubeldav, (58) riskib kartell sellega, et teistest liikmesriikidest pärinevad konkurendid hakkavad ohustama tema positsiooni. Sellised kokkulepped võivad samuti juba olemuse poolest märgatavalt mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kui võetakse arvesse, kui suur peab olema kartelli turuosa selleks, et tema tegevusel oleks mõju.

| 80. | Kuna kaubandusmõju mõiste alla kuulub ka võimaliku mõju kriteerium, ei ole oluline, kas teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide vastu kunagi selliseid meetmeid võetakse. Kui kartellisiseselt kokku lepitud hinnad on sarnased ühenduse sees valitseva hinnatasemega, ei pruugi kartelli liikmetel tekkida kohest vajadust teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide vastu tegutseda. Oluline on see, kui suur on tõenäolisus, et nad võivad seda teha turuolude muutudes. Tõenäosus sõltub sellest, kas antud turul on kauplemisele loomulikke tõkkeid, ja ennekõike antud toote kaubeldavusest. Näiteks langetas Euroopa Kohus teatavate jaemüügi korras pakutavate pangandusteenuste asjas (59) otsuse, et nimetatud tegevus ei saa kauplemist märgatavalt mõjutada, kuna võimalus kõnealuste toodetega kauplemiseks on väga piiratud; samuti polnud nende teenuste pakkumine otsustavaks teguriks, mis oleks võinud mõjutada mõne teise liikmesriigi ettevõtja otsust kõnealusesse liikmesriiki üksusi rajada (60). |
| --- | --- |

80.

Kuna kaubandusmõju mõiste alla kuulub ka võimaliku mõju kriteerium, ei ole oluline, kas teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide vastu kunagi selliseid meetmeid võetakse. Kui kartellisiseselt kokku lepitud hinnad on sarnased ühenduse sees valitseva hinnatasemega, ei pruugi kartelli liikmetel tekkida kohest vajadust teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide vastu tegutseda. Oluline on see, kui suur on tõenäolisus, et nad võivad seda teha turuolude muutudes. Tõenäosus sõltub sellest, kas antud turul on kauplemisele loomulikke tõkkeid, ja ennekõike antud toote kaubeldavusest. Näiteks langetas Euroopa Kohus teatavate jaemüügi korras pakutavate pangandusteenuste asjas (59) otsuse, et nimetatud tegevus ei saa kauplemist märgatavalt mõjutada, kuna võimalus kõnealuste toodetega kauplemiseks on väga piiratud; samuti polnud nende teenuste pakkumine otsustavaks teguriks, mis oleks võinud mõjutada mõne teise liikmesriigi ettevõtja otsust kõnealusesse liikmesriiki üksusi rajada (60).

| 81. | Ulatus, mil määral kartelli liikmed rakendavad järelevalvet hindade ja teistest liikmesriikidest pärit olevate konkurentide üle, võib näidata, millises ulatuses on kartellikokkuleppega hõlmatud tooted kaubeldavad. Järelevalve rakendamine viitab sellele, et kartell näeb teistest liikmesriikidest pärinevas konkurentsis ja konkurentides kartellile võimalikku ohtu. Kui lisaks on tõendeid selle kohta, et kartelli liikmed on teadlikult määranud hindu teistes liikmesriikides valitseva hinnataseme põhjal (piirhinnakujundus), siis näitab see, et kõnealused kaubad on kaubeldavad ja liikmesriikidevaheline kaubandus võib saada mõjutatud. |
| --- | --- |

81.

Ulatus, mil määral kartelli liikmed rakendavad järelevalvet hindade ja teistest liikmesriikidest pärit olevate konkurentide üle, võib näidata, millises ulatuses on kartellikokkuleppega hõlmatud tooted kaubeldavad. Järelevalve rakendamine viitab sellele, et kartell näeb teistest liikmesriikidest pärinevas konkurentsis ja konkurentides kartellile võimalikku ohtu. Kui lisaks on tõendeid selle kohta, et kartelli liikmed on teadlikult määranud hindu teistes liikmesriikides valitseva hinnataseme põhjal (piirhinnakujundus), siis näitab see, et kõnealused kaubad on kaubeldavad ja liikmesriikidevaheline kaubandus võib saada mõjutatud.

| 82. | Tavaliselt on võimalik kaubandusmõju ka siis, kui siseriikliku kartelli liikmed püüavad leevendada teistest liikmesriikidest pärinevate ettevõtjate tekitatud konkurentsi sellega, et kutsuvad neid osalema piiravas kokkuleppes, või kui konkurentide kokkuleppest välja jätmine seab nad konkurentsi seisukohalt ebasoodsasse olukorda (61). Sellisel juhul takistatakse kokkuleppega konkurente oma konkurentsieelist kasutamast või suurendetakse nende kulusid, mis avaldab nende konkurentsivõimele ja müügimahule negatiivset mõju. Mõlemal juhul takistab kokkulepe teistest liikmesriikides pärinevate konkurentide tegevust antud liikmesriigi turul. Sama kehtib ka juhul, kui ühte liikmesriiki hõlmav kokkulepe sõlmitakse ettevõtjate vahel, kes müüvad edasi teistest liikmesriikidest imporditavat toodangut (62). |
| --- | --- |

82.

Tavaliselt on võimalik kaubandusmõju ka siis, kui siseriikliku kartelli liikmed püüavad leevendada teistest liikmesriikidest pärinevate ettevõtjate tekitatud konkurentsi sellega, et kutsuvad neid osalema piiravas kokkuleppes, või kui konkurentide kokkuleppest välja jätmine seab nad konkurentsi seisukohalt ebasoodsasse olukorda (61). Sellisel juhul takistatakse kokkuleppega konkurente oma konkurentsieelist kasutamast või suurendetakse nende kulusid, mis avaldab nende konkurentsivõimele ja müügimahule negatiivset mõju. Mõlemal juhul takistab kokkulepe teistest liikmesriikides pärinevate konkurentide tegevust antud liikmesriigi turul. Sama kehtib ka juhul, kui ühte liikmesriiki hõlmav kokkulepe sõlmitakse ettevõtjate vahel, kes müüvad edasi teistest liikmesriikidest imporditavat toodangut (62).

3.2.2.   Ühte liikmesriiki hõlmavad horisontaalsed koostöökokkulepped

| 83. | Horisontaalsed koostöökokkulepped, ja eriti osalises ulatuses toimivad ühisettevõtjad (vt eespool punkt 66), mille tegevus piirneb ühe liikmesriigiga ja pole otseselt seotud ekspordi või impordiga, ei kuulu selliste kokkulepete kategooriasse, mis juba olemuse poolest võiksid mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seetõttu võib osutuda vajalikuks vaadelda eraldi iga kokkuleppe potentsiaalset võimet mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

83.

Horisontaalsed koostöökokkulepped, ja eriti osalises ulatuses toimivad ühisettevõtjad (vt eespool punkt 66), mille tegevus piirneb ühe liikmesriigiga ja pole otseselt seotud ekspordi või impordiga, ei kuulu selliste kokkulepete kategooriasse, mis juba olemuse poolest võiksid mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seetõttu võib osutuda vajalikuks vaadelda eraldi iga kokkuleppe potentsiaalset võimet mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| 84. | Horisontaalsed koostöökokkulepped võivad liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada eriti siis, kui nad sulevad konkurentide ees turu. Sellesse kategooriasse võivad kuuluda kokkulepped mõnes sektoris standardi- või sertifitseerimissüsteemi kehtestamiseks, millest on välja jäetud teistest liikmesriikidest pärinevad ettevõtjad või mille tingimusi on kergem täita oma liikmesriigi ettevõtjatel, kuna süsteemid põhinevad siseriiklikel reeglitel ja traditsioonidel. Sellisel juhul raskendatakse kokkuleppega teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjate sisenemist siseriiklikule turule. |
| --- | --- |

84.

Horisontaalsed koostöökokkulepped võivad liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada eriti siis, kui nad sulevad konkurentide ees turu. Sellesse kategooriasse võivad kuuluda kokkulepped mõnes sektoris standardi- või sertifitseerimissüsteemi kehtestamiseks, millest on välja jäetud teistest liikmesriikidest pärinevad ettevõtjad või mille tingimusi on kergem täita oma liikmesriigi ettevõtjatel, kuna süsteemid põhinevad siseriiklikel reeglitel ja traditsioonidel. Sellisel juhul raskendatakse kokkuleppega teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjate sisenemist siseriiklikule turule.

| 85. | Kaubandusmõju võib tekkida ka siis, kui ühisettevõtja rajamise tulemusena jäetakse teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjad ilma olulisest turustuskanalist või nõudluse allikast. Näiteks, kui sama liikmesriigi kaks või enam turustajat, kes impordivad olulise osa teatud toodetest, asutavad nende toodete ostmiseks ühisettevõtja ja ühendavad oma ostud, siis väheneb sellise tegevuse tulemusena turustuskanalite arv ja see omakorda raskendab teistest liikmesriikidest pärinevate tarnijate juurdepääsu antud turule. Seetõttu võib kaubandus mõjutatud saada (63). Kaubandus võib saada mõjutatud ka siis, kui ettevõtjad, kes enne importisid teatud toodet, asutavad selle toote valmistamiseks ühisettevõtja. Sellisel juhul muutub liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuur võrrelduna olukorraga, kus sellist kokkulepet ei oleks sõlmitud. |
| --- | --- |

85.

Kaubandusmõju võib tekkida ka siis, kui ühisettevõtja rajamise tulemusena jäetakse teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjad ilma olulisest turustuskanalist või nõudluse allikast. Näiteks, kui sama liikmesriigi kaks või enam turustajat, kes impordivad olulise osa teatud toodetest, asutavad nende toodete ostmiseks ühisettevõtja ja ühendavad oma ostud, siis väheneb sellise tegevuse tulemusena turustuskanalite arv ja see omakorda raskendab teistest liikmesriikidest pärinevate tarnijate juurdepääsu antud turule. Seetõttu võib kaubandus mõjutatud saada (63). Kaubandus võib saada mõjutatud ka siis, kui ettevõtjad, kes enne importisid teatud toodet, asutavad selle toote valmistamiseks ühisettevõtja. Sellisel juhul muutub liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuur võrrelduna olukorraga, kus sellist kokkulepet ei oleks sõlmitud.

3.2.3.   Ühte liikmesriiki hõlmavad vertikaalsed koostöökokkulepped

| 86. | Vertikaalsed kokkulepped, mis hõlmavad ühte liikmesriiki tervikuna, võivad mõjutada liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuuri, kui nad raskendavad teistest liikmesriikidest pärit olevate ettevõtjate sisenemist antud liikmesriigi turgudele eksporditegevuse või üksuste rajamise (turgu sulgeva mõju) kaudu. Vertikaalsed kokkulepped, mis tekitavad turgu sulgevat mõju, soodustavad siseriikliku turu eristumist ja takistavad turgude läbipõimumist, mis on aluslepingu üks eesmärke (64). |
| --- | --- |

86.

Vertikaalsed kokkulepped, mis hõlmavad ühte liikmesriiki tervikuna, võivad mõjutada liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuuri, kui nad raskendavad teistest liikmesriikidest pärit olevate ettevõtjate sisenemist antud liikmesriigi turgudele eksporditegevuse või üksuste rajamise (turgu sulgeva mõju) kaudu. Vertikaalsed kokkulepped, mis tekitavad turgu sulgevat mõju, soodustavad siseriikliku turu eristumist ja takistavad turgude läbipõimumist, mis on aluslepingu üks eesmärke (64).

| 87. | Turu võib sulgeda konkurentidele näiteks see, kui tarnija kehtestab ostjatele ainuõiguslikke ostukohustusi (65). Delimitise (66) kohtuasjas, mis puudutas kokkulepet teatava õlletootja ja nende ruumide omaniku vahel, kus õlut tarbiti, mille alusel viimane kohustus ostma õlut ainult nimetatud õlletootjalt, määratles Euroopa Kohus turu sulgemist konkurentide ees kui olukorda, kus kokkuleppe tõttu puudub konkurentidel tegelik ja konkreetne võimalus turule pääseda. Üldiselt takistavad kokkulepped olulisel määral turulepääsu ainult siis, kui nad katavad märgatavat osa turust. Sellega seoses võivad olla näitajateks turuosa ja turukatvus. Hindamisel tuleks arvesse võtta mitte ainult ühte konkreetset kokkulepet või kokkulepete võrgustikku, vaid ka sarnase mõjuga paralleelseid kokkulepete võrgustikke (67). |
| --- | --- |

87.

Turu võib sulgeda konkurentidele näiteks see, kui tarnija kehtestab ostjatele ainuõiguslikke ostukohustusi (65). Delimitise (66) kohtuasjas, mis puudutas kokkulepet teatava õlletootja ja nende ruumide omaniku vahel, kus õlut tarbiti, mille alusel viimane kohustus ostma õlut ainult nimetatud õlletootjalt, määratles Euroopa Kohus turu sulgemist konkurentide ees kui olukorda, kus kokkuleppe tõttu puudub konkurentidel tegelik ja konkreetne võimalus turule pääseda. Üldiselt takistavad kokkulepped olulisel määral turulepääsu ainult siis, kui nad katavad märgatavat osa turust. Sellega seoses võivad olla näitajateks turuosa ja turukatvus. Hindamisel tuleks arvesse võtta mitte ainult ühte konkreetset kokkulepet või kokkulepete võrgustikku, vaid ka sarnase mõjuga paralleelseid kokkulepete võrgustikke (67).

| 88. | Tervet liikmesriiki hõlmavad vertikaalsed kokkulepped, mis puudutavad kaubeldavaid tooteid, võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust isegi siis, kui nad ei piira otseselt kaubandust. Ettevõtjatevaheline kokkulepe edasimüügihindade kujundamiseks (resale price maintenance ehk RPM) võib avaldada liikmesriikidevahelisele kaubandusele otsest mõju, suurendades importi teistest liikmesriikidest ja vähendades eksporti kõnealusest liikmesriigist (68). Kokkulepped edasimüügihindade kujundamiseks võivad mõjutada kaubanduse struktuuri sarnasel viisil kui horisontaalsed kartellid. Kuna hinnad, mis kehtestatakse edasimüügihindade kujundamise kokkuleppe tulemusel, on kõrgemad kui tavaliselt teistes liikmesriikides, saab sellist hinnataset alal hoida siis, kui teistest liikmesriikides pärinev import hoitakse kontrolli all. |
| --- | --- |

88.

Tervet liikmesriiki hõlmavad vertikaalsed kokkulepped, mis puudutavad kaubeldavaid tooteid, võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust isegi siis, kui nad ei piira otseselt kaubandust. Ettevõtjatevaheline kokkulepe edasimüügihindade kujundamiseks (resale price maintenance ehk RPM) võib avaldada liikmesriikidevahelisele kaubandusele otsest mõju, suurendades importi teistest liikmesriikidest ja vähendades eksporti kõnealusest liikmesriigist (68). Kokkulepped edasimüügihindade kujundamiseks võivad mõjutada kaubanduse struktuuri sarnasel viisil kui horisontaalsed kartellid. Kuna hinnad, mis kehtestatakse edasimüügihindade kujundamise kokkuleppe tulemusel, on kõrgemad kui tavaliselt teistes liikmesriikides, saab sellist hinnataset alal hoida siis, kui teistest liikmesriikides pärinev import hoitakse kontrolli all.

3.2.4.   Ainult liikmesriigi ühte osa katvad kokkulepped

| 89. | Ainult liikmesriigi ühte osa katvate kokkulepete kvalitatiivse analüüsi juures tuleb lähtuda samadest põhimõtetest kui kogu liikmesriigi territooriumi hõlmavate kokkulepete puhul. See tähendab, et rakendatakse 2. jaos esitatud analüüsipõhimõtteid. Mõju märgatavuse hindamisel tuleb eristada kahte kategooriat ja arvestada, et kokkuleppega on kaetud ainult osa liikmesriigi territooriumist. Samuti tuleb arvesse võtta, millises liikmesriigi territooriumi osas on kauplemine tõenäoline. Näiteks, kui transpordikulude või seadmete kasutusraadiuse tõttu ei ole muude liikmesriikide ettevõtjatel majanduslikult otstarbekas teenindada kogu teise liikmesriigi territooriumi, võib tekkida kaubandusmõju siis, kui kokkuleppe tulemusena takistatakse juurdepääs liikmesriigi territooriumi osale, mis muidu oleks kauplemisele avatud, välja arvatud juhtumid, kus kõnealune territooriumi osa on väga väike (69). |
| --- | --- |

89.

Ainult liikmesriigi ühte osa katvate kokkulepete kvalitatiivse analüüsi juures tuleb lähtuda samadest põhimõtetest kui kogu liikmesriigi territooriumi hõlmavate kokkulepete puhul. See tähendab, et rakendatakse 2. jaos esitatud analüüsipõhimõtteid. Mõju märgatavuse hindamisel tuleb eristada kahte kategooriat ja arvestada, et kokkuleppega on kaetud ainult osa liikmesriigi territooriumist. Samuti tuleb arvesse võtta, millises liikmesriigi territooriumi osas on kauplemine tõenäoline. Näiteks, kui transpordikulude või seadmete kasutusraadiuse tõttu ei ole muude liikmesriikide ettevõtjatel majanduslikult otstarbekas teenindada kogu teise liikmesriigi territooriumi, võib tekkida kaubandusmõju siis, kui kokkuleppe tulemusena takistatakse juurdepääs liikmesriigi territooriumi osale, mis muidu oleks kauplemisele avatud, välja arvatud juhtumid, kus kõnealune territooriumi osa on väga väike (69).

| 90. | Kui kokkuleppega suletakse juurdepääs piirkondlikule turule, siis selleks, et kaubandusmõju võiks lugeda märgatavaks, peab kokkuleppest mõjutatud müügi maht, võrrelduna asjaomaste toodete müügi kogumahuga kõnealuse liikmesriigi territooriumil, olema märkimisväärne. Hindamisel ei saa lähtuda ainult geograafilisest katvusest. Mõningal määral tuleks arvestada ka kokkuleppe osapoolte turuosade suurusega. Isegi siis, kui osapoolte turuosa hästi väljakujunenud piirkondlikul turul on suur, võib selle turu maht, võrrelduna asjaomaste toodete müügi kogumahuga kõnealuse liikmesriigi territooriumil, jääda ikkagi ebaoluliseks. Selle kauplemismahu suurus, mis kokkuleppe tulemusena siseriiklikust turust välja jääb, näitab tavaliselt kõige paremini, kas kokkuleppel võib olla liikmesriikidevahelisele kaubandusele (märgatav) mõju. Seetõttu on kokkuleppel, mis hõlmab kontsentreeritud nõudlusega ala, rohkem kaalu kui leppel, mis katab vähem kontsentreeritud nõudlusega ala. Selleks, et kokkuleppe suhtes võiks rakendada ühenduse õigust, peab siseriiklikust turust olema välja lülitatud oluline osa. |
| --- | --- |

90.

Kui kokkuleppega suletakse juurdepääs piirkondlikule turule, siis selleks, et kaubandusmõju võiks lugeda märgatavaks, peab kokkuleppest mõjutatud müügi maht, võrrelduna asjaomaste toodete müügi kogumahuga kõnealuse liikmesriigi territooriumil, olema märkimisväärne. Hindamisel ei saa lähtuda ainult geograafilisest katvusest. Mõningal määral tuleks arvestada ka kokkuleppe osapoolte turuosade suurusega. Isegi siis, kui osapoolte turuosa hästi väljakujunenud piirkondlikul turul on suur, võib selle turu maht, võrrelduna asjaomaste toodete müügi kogumahuga kõnealuse liikmesriigi territooriumil, jääda ikkagi ebaoluliseks. Selle kauplemismahu suurus, mis kokkuleppe tulemusena siseriiklikust turust välja jääb, näitab tavaliselt kõige paremini, kas kokkuleppel võib olla liikmesriikidevahelisele kaubandusele (märgatav) mõju. Seetõttu on kokkuleppel, mis hõlmab kontsentreeritud nõudlusega ala, rohkem kaalu kui leppel, mis katab vähem kontsentreeritud nõudlusega ala. Selleks, et kokkuleppe suhtes võiks rakendada ühenduse õigust, peab siseriiklikust turust olema välja lülitatud oluline osa.

| 91. | Kohalikud kokkulepped ei ole oma olemuse poolest suutelised liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama. See kehtib isegi juhul, kui kohalik turg asetseb piirialal. Kuid kui siseriiklikust turust on välja lülitatud oluline osa, võib kauplemine saada mõjutatud isegi siis, kui asjaomane turg ei asetse piirialal. |
| --- | --- |

91.

Kohalikud kokkulepped ei ole oma olemuse poolest suutelised liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutama. See kehtib isegi juhul, kui kohalik turg asetseb piirialal. Kuid kui siseriiklikust turust on välja lülitatud oluline osa, võib kauplemine saada mõjutatud isegi siis, kui asjaomane turg ei asetse piirialal.

| 92. | Sellesse rühma kuuluvate juhtumite osas võib saada juhiseid artiklis 82 toodud ühisturu olulise osa mõistega seotud kohtupraktikast (70). Näiteks kokkuleppeid, mis takistavad teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide turulepääsu liikmesriigi mõnes piirkonnas, mis moodustab olulise osa ühisturust, tuleks lugeda liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju avaldavateks. |
| --- | --- |

92.

Sellesse rühma kuuluvate juhtumite osas võib saada juhiseid artiklis 82 toodud ühisturu olulise osa mõistega seotud kohtupraktikast (70). Näiteks kokkuleppeid, mis takistavad teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide turulepääsu liikmesriigi mõnes piirkonnas, mis moodustab olulise osa ühisturust, tuleks lugeda liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju avaldavateks.

3.2.5.   Üht liikmesriiki hõlmav turgu valitseva seisundi kuritarvitamine

| 93. | Kui ettevõtja, kellel on kogu liikmesriigi ulatuses turgu valitsev seisund, tegutseb konkurentide turult väljatõrjumiseks, võib see üldjuhul mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Selline kuritarvitus raskendab tavaliselt teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide turule pääsemist, mis võib tuua kaasa kaubanduse struktuuri muutumise (71). Näiteks Michelini kohtuasjas (72) otsustas Euroopa Kohus, et lojaalsuspõhised allahindlused sulevad turu konkurentide eest ja seetõttu mõjutavad kauplemist artikli 82 tähenduses. Renneti kohtuasjas (73) langetas Euroopa Kohus eelmisega sarnase otsuse, mille kohaselt klientidele määratud ainuõiguslik ostukohustus suleb turu teistest liikmesriikidest pärinevate toodete ees. |
| --- | --- |

93.

Kui ettevõtja, kellel on kogu liikmesriigi ulatuses turgu valitsev seisund, tegutseb konkurentide turult väljatõrjumiseks, võib see üldjuhul mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Selline kuritarvitus raskendab tavaliselt teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide turule pääsemist, mis võib tuua kaasa kaubanduse struktuuri muutumise (71). Näiteks Michelini kohtuasjas (72) otsustas Euroopa Kohus, et lojaalsuspõhised allahindlused sulevad turu konkurentide eest ja seetõttu mõjutavad kauplemist artikli 82 tähenduses. Renneti kohtuasjas (73) langetas Euroopa Kohus eelmisega sarnase otsuse, mille kohaselt klientidele määratud ainuõiguslik ostukohustus suleb turu teistest liikmesriikidest pärinevate toodete ees.

| 94. | Turgu valitseva ettevõtja konkurente tõrjuv kuritarvitus, mis mõjutab ühe liikmesriigi turu konkurentsil põhinevat struktuuri, näiteks konkurendi kõrvaldamise või kõrvaldamisega ähvardamise teel, võib samuti mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui ettevõtja, keda ähvardatakse välja tõrjuda, tegutseb ainult ühes liikmesriigis, ei mõjuta kuritarvitamine tavaliselt liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuid liikmesriikidevaheline kaubandus võib saada mõjutatud juhul, kui ettevõtja, kelle vastu tegutsetakse, ekspordib kaupa teistesse liikmesriikidesse või impordib seda teistest liikmesriikidest (74) või kui ta tegutseb ka teistes liikmesriikides (75). Kaubandusmõju võib ka tekkida hoiatava eeskuju tõttu, mida kuritarvitus avaldab teistele ettevõtjatele. Kui turgu valitsev ettevõtja on oma korduva tegutsemisega näidanud, et tal on tavaks konkurendid, kes püüavad temaga otseselt konkureerida, turult välja tõrjuda, on tõenäoline, et teistest liikmesriikidest pärinevad konkurendid muutuvad konkureerimisega ettevaatlikuks, mistõttu võib kauplemine saada mõjutatud isegi siis, kui ettevõtja, kelle vastu tegutsetakse, ei pärine teisest liikmesriigist. |
| --- | --- |

94.

Turgu valitseva ettevõtja konkurente tõrjuv kuritarvitus, mis mõjutab ühe liikmesriigi turu konkurentsil põhinevat struktuuri, näiteks konkurendi kõrvaldamise või kõrvaldamisega ähvardamise teel, võib samuti mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui ettevõtja, keda ähvardatakse välja tõrjuda, tegutseb ainult ühes liikmesriigis, ei mõjuta kuritarvitamine tavaliselt liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuid liikmesriikidevaheline kaubandus võib saada mõjutatud juhul, kui ettevõtja, kelle vastu tegutsetakse, ekspordib kaupa teistesse liikmesriikidesse või impordib seda teistest liikmesriikidest (74) või kui ta tegutseb ka teistes liikmesriikides (75). Kaubandusmõju võib ka tekkida hoiatava eeskuju tõttu, mida kuritarvitus avaldab teistele ettevõtjatele. Kui turgu valitsev ettevõtja on oma korduva tegutsemisega näidanud, et tal on tavaks konkurendid, kes püüavad temaga otseselt konkureerida, turult välja tõrjuda, on tõenäoline, et teistest liikmesriikidest pärinevad konkurendid muutuvad konkureerimisega ettevaatlikuks, mistõttu võib kauplemine saada mõjutatud isegi siis, kui ettevõtja, kelle vastu tegutsetakse, ei pärine teisest liikmesriigist.

| 95. | Turupositsiooni kuritarvitamise, näiteks diskrimineeriva hinnapoliitika või röövhinnapoliitika puhul võib olukord olla keerulisem. Hinnadiskrimineerimine kodumaiste klientide vahel ei saa tavaolukorras mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuid see võib siiski juhtuda, kui ostjad tegelevad ekspordiga ja diskrimineeriv hinnapoliitika mõjutab neid või kui diskrimineerivat hinnapoliitikat kasutatakse impordi takistamiseks (76). Madalamate hindade pakkumine nendele klientidele, kes kõige tõenäolisemalt võiksid tooteid teistest liikmesriikidest sisse tuua, võib raskendada teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide pääsu turule. Sellisel juhul võib avalduda mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

95.

Turupositsiooni kuritarvitamise, näiteks diskrimineeriva hinnapoliitika või röövhinnapoliitika puhul võib olukord olla keerulisem. Hinnadiskrimineerimine kodumaiste klientide vahel ei saa tavaolukorras mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuid see võib siiski juhtuda, kui ostjad tegelevad ekspordiga ja diskrimineeriv hinnapoliitika mõjutab neid või kui diskrimineerivat hinnapoliitikat kasutatakse impordi takistamiseks (76). Madalamate hindade pakkumine nendele klientidele, kes kõige tõenäolisemalt võiksid tooteid teistest liikmesriikidest sisse tuua, võib raskendada teistest liikmesriikidest pärinevate konkurentide pääsu turule. Sellisel juhul võib avalduda mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

| 96. | Kui ettevõtjal on kogu liikmesriigi territooriumil turgu valitsev seisund, ei ole tavaliselt oluline, kas antud ettevõtja kuritarvitus puudutab ainult osa liikmesriigi territooriumist või mõjutab teatud ostjaid kogu liikmesriigi territooriumi ulatuses. Turgu valitsev ettevõtja võib kauplemist märgatavalt takistada kuritahtliku tegevusega sellistel aladel või selliste klientide vastu, kellele teistest liikmesriikidest pärinevad konkurendid kõige tõenäolisemalt oma tegevuse suunaksid. Näiteks võib tuua olukorra, kus teatud turustuskanalil on eriline tähtsus laia tarbijaskonnani jõudmiseks. Sellistele kanalitele juurdepääsu takistamine võib liikmesriikidevahelist kaubandust oluliselt mõjutada. Mõju märgatavuse hindamisel tuleb samuti arvesse võtta, et ettevõtja, kelle turgu valitsev seisund hõlmab kogu liikmesriigi territooriumi, raskendab turule pääsemist juba ainuüksi oma olemasoluga. Seetõttu tuleb igasugust kuitarvitust, mis tõkestab pääsu siseriiklikule turule, pidada kauplemist märgatavalt mõjutavaks. Turgu valitseva ettevõtja liidripositsioon turul ja tema konkurentsivastane käitumine näitavad üheskoos, et selline kuritarvitus võib tavaliselt juba olemuse poolest kauplemist märgatavalt mõjutada. Kuid kui kuritarvitus on ainult kohaliku iseloomuga või hõlmab ainult väikest osa turgu valitseva ettevõtja kogu müügimahust antud liikmesriigi territooriumil, on võimalik, et see ei suuda kaubandust märgatavalt mõjutada. |
| --- | --- |

96.

Kui ettevõtjal on kogu liikmesriigi territooriumil turgu valitsev seisund, ei ole tavaliselt oluline, kas antud ettevõtja kuritarvitus puudutab ainult osa liikmesriigi territooriumist või mõjutab teatud ostjaid kogu liikmesriigi territooriumi ulatuses. Turgu valitsev ettevõtja võib kauplemist märgatavalt takistada kuritahtliku tegevusega sellistel aladel või selliste klientide vastu, kellele teistest liikmesriikidest pärinevad konkurendid kõige tõenäolisemalt oma tegevuse suunaksid. Näiteks võib tuua olukorra, kus teatud turustuskanalil on eriline tähtsus laia tarbijaskonnani jõudmiseks. Sellistele kanalitele juurdepääsu takistamine võib liikmesriikidevahelist kaubandust oluliselt mõjutada. Mõju märgatavuse hindamisel tuleb samuti arvesse võtta, et ettevõtja, kelle turgu valitsev seisund hõlmab kogu liikmesriigi territooriumi, raskendab turule pääsemist juba ainuüksi oma olemasoluga. Seetõttu tuleb igasugust kuitarvitust, mis tõkestab pääsu siseriiklikule turule, pidada kauplemist märgatavalt mõjutavaks. Turgu valitseva ettevõtja liidripositsioon turul ja tema konkurentsivastane käitumine näitavad üheskoos, et selline kuritarvitus võib tavaliselt juba olemuse poolest kauplemist märgatavalt mõjutada. Kuid kui kuritarvitus on ainult kohaliku iseloomuga või hõlmab ainult väikest osa turgu valitseva ettevõtja kogu müügimahust antud liikmesriigi territooriumil, on võimalik, et see ei suuda kaubandust märgatavalt mõjutada.

3.2.6.   Ainult liikmesriigi üht osa hõlmav turgu valitseva seisundi kuritarvitamine

| 97. | Kui ettevõtja turgu valitsev seisund piirdub ainult liikmesriigi ühe osaga, võib juhinduda – nagu ka kokkulepete puhul – artiklis 82 toodud tingimusest, et ettevõtja turgu valitsev seisund peab hõlmama olulist osa siseturust. Kui ettevõtja turgu valitsev seisund hõlmab liikmesriigi osa, mis on siseturu seisukohalt olulise kaaluga, ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine raskendab teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjatel pääsu turule, kus ettevõtjal on turgu valitsev seisund, tuleks selline käitumine üldiselt lugeda märgatavat kaubandusmõju tekitavaks. |
| --- | --- |

97.

Kui ettevõtja turgu valitsev seisund piirdub ainult liikmesriigi ühe osaga, võib juhinduda – nagu ka kokkulepete puhul – artiklis 82 toodud tingimusest, et ettevõtja turgu valitsev seisund peab hõlmama olulist osa siseturust. Kui ettevõtja turgu valitsev seisund hõlmab liikmesriigi osa, mis on siseturu seisukohalt olulise kaaluga, ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine raskendab teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjatel pääsu turule, kus ettevõtjal on turgu valitsev seisund, tuleks selline käitumine üldiselt lugeda märgatavat kaubandusmõju tekitavaks.

| 98. | Antud kriteeriumi hindamisel tuleks eriti silmas pidada asjaomase turu mahtu. Sõltuvalt nende tähtsusest võib liikmesriigi mõni piirkond, või isegi sadam või lennujaam, olla ühisturu jaoks oluline (77). Viimati mainitud juhul tuleks arvestada, kas ja millises ulatuses kasutatakse kõnealust struktuuri piiriüleste teenuste osutamiseks. Kui sellistel infrastruktuuridel nagu lennuväli või sadam on piiriüleste teenuste osutamises oluline roll, võib see mõjutada liikmesriikidevahelist kauplemist. |
| --- | --- |

98.

Antud kriteeriumi hindamisel tuleks eriti silmas pidada asjaomase turu mahtu. Sõltuvalt nende tähtsusest võib liikmesriigi mõni piirkond, või isegi sadam või lennujaam, olla ühisturu jaoks oluline (77). Viimati mainitud juhul tuleks arvestada, kas ja millises ulatuses kasutatakse kõnealust struktuuri piiriüleste teenuste osutamiseks. Kui sellistel infrastruktuuridel nagu lennuväli või sadam on piiriüleste teenuste osutamises oluline roll, võib see mõjutada liikmesriikidevahelist kauplemist.

| 99. | Samuti kui liikmesriigi tervet territooriumi hõlmava turgu valitseva positsiooni puhul (vrd punktiga 95), ei pruugi selle positsiooni kuritarvitamine avaldada kauplemisele märgatavat mõju, kui kuritarvitus on vaid kohaliku iseloomuga või puudutab ainult väikest osa turgu valitseva ettevõtja kogu müügitegevusest. |
| --- | --- |

99.

Samuti kui liikmesriigi tervet territooriumi hõlmava turgu valitseva positsiooni puhul (vrd punktiga 95), ei pruugi selle positsiooni kuritarvitamine avaldada kauplemisele märgatavat mõju, kui kuritarvitus on vaid kohaliku iseloomuga või puudutab ainult väikest osa turgu valitseva ettevõtja kogu müügitegevusest.

3.3.   Kokkulepped ja kuritarvitused, mis puudutavad importi ja eksporti kolmandate riikide ettevõtjatega, ning kokkulepped ja tegevus, millega on seotud kolmandate riikide ettevõtjad

3.3.1.   Üldised märkused

| 100. | Artikleid 81 ja 82 kohaldatakse kokkulepete ja tegevuste suhtes, mis võivad liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutada isegi juhul, kui üks osapool asub väljaspool ühendust (78). Artikleid 81 ja 82 kohaldatakse sõltumata asjakohase ettevõtja asukohast ja kokkuleppe sõlmimise kohast tingimusel, et kokkulepet või tegevust rakendatakse ühenduse piires (79) või see avaldab ühendusesisest mõju (80). Artikleid 81 ja 82 võidakse rakendada ka kolmandaid riike puudutavate kokkulepete ja tegevuste kohta tingimusel, et need võivad liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Teises jaos toodud põhimõte, mille kohaselt peab kokkuleppel või tegevusel olema otsene või kaudne, tegelik või tõenäoline mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile, kehtib ka kokkulepete ja tegevuste kohta, mis puudutavad kolmandate riikide ettevõtjaid või impordi- ja eksporditegevust kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

100.

Artikleid 81 ja 82 kohaldatakse kokkulepete ja tegevuste suhtes, mis võivad liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutada isegi juhul, kui üks osapool asub väljaspool ühendust (78). Artikleid 81 ja 82 kohaldatakse sõltumata asjakohase ettevõtja asukohast ja kokkuleppe sõlmimise kohast tingimusel, et kokkulepet või tegevust rakendatakse ühenduse piires (79) või see avaldab ühendusesisest mõju (80). Artikleid 81 ja 82 võidakse rakendada ka kolmandaid riike puudutavate kokkulepete ja tegevuste kohta tingimusel, et need võivad liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada. Teises jaos toodud põhimõte, mille kohaselt peab kokkuleppel või tegevusel olema otsene või kaudne, tegelik või tõenäoline mõju liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuurile, kehtib ka kokkulepete ja tegevuste kohta, mis puudutavad kolmandate riikide ettevõtjaid või impordi- ja eksporditegevust kolmandate riikidega.

| 101. | Kokkuleppe või tegevuse suhtes ühenduse õiguse kohaldamiseks piisab, et kolmandaid riike või kolmandate riikide ettevõtjaid puudutav kokkulepe või tegevus võib mõjutada piiriülest majandustegevust ühenduse territooriumil. Import ühte liikmesriiki võib olla sellise mõju tekkimiseks piisav tegur. Import võib mõjutada importiva liikmesriigi konkurentsitingimusi, mis omakorda võib mõjutada konkureerivate toodete eksporti teistest liikmesriikidest ja nende importi teistesse liikmesriikidesse. Teisisõnu, kokkulepe või tegevuse tulemusel tekkinud import kolmandatest riikidest võib viia liikmesriikidevahelise kaubanduse ümberpaigutumiseni, mis võib avaldada mõju kauplemise struktuurile. |
| --- | --- |

101.

Kokkuleppe või tegevuse suhtes ühenduse õiguse kohaldamiseks piisab, et kolmandaid riike või kolmandate riikide ettevõtjaid puudutav kokkulepe või tegevus võib mõjutada piiriülest majandustegevust ühenduse territooriumil. Import ühte liikmesriiki võib olla sellise mõju tekkimiseks piisav tegur. Import võib mõjutada importiva liikmesriigi konkurentsitingimusi, mis omakorda võib mõjutada konkureerivate toodete eksporti teistest liikmesriikidest ja nende importi teistesse liikmesriikidesse. Teisisõnu, kokkulepe või tegevuse tulemusel tekkinud import kolmandatest riikidest võib viia liikmesriikidevahelise kaubanduse ümberpaigutumiseni, mis võib avaldada mõju kauplemise struktuurile.

| 102. | Kaubandusmõju kriteeriumi rakendamisel eespool nimetatud kokkulepete ja tegevuste suhtes on muu hulgas asjakohane selgitada välja – lähtudes nii kokkulepete ja tegevuste sisust kui ka osalevate ettevõtjate väljendamata kavatsustest – nende tegelik eesmärk (81). |
| --- | --- |

102.

Kaubandusmõju kriteeriumi rakendamisel eespool nimetatud kokkulepete ja tegevuste suhtes on muu hulgas asjakohane selgitada välja – lähtudes nii kokkulepete ja tegevuste sisust kui ka osalevate ettevõtjate väljendamata kavatsustest – nende tegelik eesmärk (81).

| 103. | Kui kokkuleppe eesmärk on ühendusesisese kaubanduse piiramine, on nõutavat mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele hõlpsam tuvastada kui olukorras, kus kokkulepe sõlmiti ühendusevälise konkurentsi reguleerimiseks. Esimesena nimetatud juhtumi korral on kokkuleppel või tegevusel otsene mõju ühendusesisesele konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Kokkulepped ja tegevused, mis puudutavad nii importi kui ka eksporti, võivad tavaolukorras juba olemuse poolest mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

103.

Kui kokkuleppe eesmärk on ühendusesisese kaubanduse piiramine, on nõutavat mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele hõlpsam tuvastada kui olukorras, kus kokkulepe sõlmiti ühendusevälise konkurentsi reguleerimiseks. Esimesena nimetatud juhtumi korral on kokkuleppel või tegevusel otsene mõju ühendusesisesele konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Kokkulepped ja tegevused, mis puudutavad nii importi kui ka eksporti, võivad tavaolukorras juba olemuse poolest mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

3.3.2.   Kokkulepped, mille eesmärk on piirata konkurentsi ühenduses

| 104. | Impordi osas kuuluvad sellesse kategooriasse kokkulepped, mille eesmärk on siseturu isoleerimine (82). Sinna kuuluvad kokkulepped, millega ühenduse ja kolmandate riikide konkurendid jagavad omavahel turgu, näiteks kokkuleppe teel, millega loobutakse müümisest üksteise riigisisestel turgudel või vastastikuse (ainuõigusliku) turustuskokkuleppe kaudu (83). |
| --- | --- |

104.

Impordi osas kuuluvad sellesse kategooriasse kokkulepped, mille eesmärk on siseturu isoleerimine (82). Sinna kuuluvad kokkulepped, millega ühenduse ja kolmandate riikide konkurendid jagavad omavahel turgu, näiteks kokkuleppe teel, millega loobutakse müümisest üksteise riigisisestel turgudel või vastastikuse (ainuõigusliku) turustuskokkuleppe kaudu (83).

| 105. | Ekspordi osas kuuluvad sellesse kategooriasse juhtumid, kus kahes või enamas liikmesriigis konkureerivad ettevõtted lepivad kokku eksportida teatud koguses (ülemäärast) kaupa kolmandatesse riikidesse eesmärgiga kooskõlastada oma ühendusesisest turukäitumist. Sellised ekspordikokkulepped alandavad hinnakonkurentsi, piirates toodangut ühenduse sees, mis omakorda avaldab mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Ilma sellise ekspordikokkuleppeta oleks need kaubakogused maha müüdud ühenduse sees (84). |
| --- | --- |

105.

Ekspordi osas kuuluvad sellesse kategooriasse juhtumid, kus kahes või enamas liikmesriigis konkureerivad ettevõtted lepivad kokku eksportida teatud koguses (ülemäärast) kaupa kolmandatesse riikidesse eesmärgiga kooskõlastada oma ühendusesisest turukäitumist. Sellised ekspordikokkulepped alandavad hinnakonkurentsi, piirates toodangut ühenduse sees, mis omakorda avaldab mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Ilma sellise ekspordikokkuleppeta oleks need kaubakogused maha müüdud ühenduse sees (84).

3.3.3.   Muud kokkulepped

| 106. | Kokkulepete ja tegevuste osas, mis ei ole suunatud ühendusesisese konkurentsi piiramisele, tuleks üldjuhul teha põhjalikum analüüs, kas sellised kokkulepped ja tegevused võivad mõjutada piiriülest majandustegevust ühenduse sees ja seeläbi muuta liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuuri. |
| --- | --- |

106.

Kokkulepete ja tegevuste osas, mis ei ole suunatud ühendusesisese konkurentsi piiramisele, tuleks üldjuhul teha põhjalikum analüüs, kas sellised kokkulepped ja tegevused võivad mõjutada piiriülest majandustegevust ühenduse sees ja seeläbi muuta liikmesriikidevahelise kaubanduse struktuuri.

| 107. | Selleks on asjakohane uurida kokkuleppe või tegevuse mõju sellistele klientidele ja muudele ettevõtjatele ühenduses, kes sõltuvad kokkuleppes või tegevuses osalevate ettevõtjate toodangust (85). Kohtuasjas Compagnie Maritime Belge, (86) mis puudutas ühenduse ja Lääne-Aafrika sadamate vahel liiklevate laevandusettevõtjate vahelisi kokkuleppeid, otsustati, et need kokkulepped võivad kaudselt mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kuna nende tulemusena muutusid kokkuleppes osalevate ühenduse sadamate teeninduspiirkonnad, mis omakorda mõjutas nendes piirkondades asetsevate muude ettevõtjate tegevust. Täpsemalt avaldasid need kokkulepped mõju nende ettevõtjate tegevusele, kes sõltusid osapoolte osutatavast transporditeenusest kolmandatest riikidest ostetud või kolmandatesse riikidesse müüdava kauba vedamise osas, või osapoolte tähelepanuväärsest osalemisest sadamate pakutavates teenustes. |
| --- | --- |

107.

Selleks on asjakohane uurida kokkuleppe või tegevuse mõju sellistele klientidele ja muudele ettevõtjatele ühenduses, kes sõltuvad kokkuleppes või tegevuses osalevate ettevõtjate toodangust (85). Kohtuasjas Compagnie Maritime Belge, (86) mis puudutas ühenduse ja Lääne-Aafrika sadamate vahel liiklevate laevandusettevõtjate vahelisi kokkuleppeid, otsustati, et need kokkulepped võivad kaudselt mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kuna nende tulemusena muutusid kokkuleppes osalevate ühenduse sadamate teeninduspiirkonnad, mis omakorda mõjutas nendes piirkondades asetsevate muude ettevõtjate tegevust. Täpsemalt avaldasid need kokkulepped mõju nende ettevõtjate tegevusele, kes sõltusid osapoolte osutatavast transporditeenusest kolmandatest riikidest ostetud või kolmandatesse riikidesse müüdava kauba vedamise osas, või osapoolte tähelepanuväärsest osalemisest sadamate pakutavates teenustes.

| 108. | Kauplemisele võivad mõju avaldada ka kokkulepped, mis takistavad kauba taassissevedu ühenduse territooriumile. See võib juhtuda näiteks vertikaalse kokkuleppe puhul, kui ühenduse tarnija lepib kokku kolmanda riigi turustajatega piirata edasimüüki väljaspool kindlaksmääratud territooriumi, kaasa arvatud ühenduse piires. Kui edasimüük ühenduse piires oleks kokkuleppe puudumisel võimalik ja tõenäoline, võib selline import mõjutada ühendusesisese kauplemise struktuuri (87). |
| --- | --- |

108.

Kauplemisele võivad mõju avaldada ka kokkulepped, mis takistavad kauba taassissevedu ühenduse territooriumile. See võib juhtuda näiteks vertikaalse kokkuleppe puhul, kui ühenduse tarnija lepib kokku kolmanda riigi turustajatega piirata edasimüüki väljaspool kindlaksmääratud territooriumi, kaasa arvatud ühenduse piires. Kui edasimüük ühenduse piires oleks kokkuleppe puudumisel võimalik ja tõenäoline, võib selline import mõjutada ühendusesisese kauplemise struktuuri (87).

| 109. | Kuid selleks, et nimetatud mõju oleks tõenäoline, peab toodete hindades ühenduse sees ja väljaspool seda valitsema tuntav vahe, mis ei tohi kaduda tollimaksude ja transpordikulu tõttu. Lisaks peab toote ekspordi maht, võrreldes sama toote turu mahuga kogu ühisturu territooriumil, olema märgatav (88). Kui võrreldes toote müügimahuga kogu ühenduse territooriumil on toote ekspordimaht tähtsusetu, ei loeta taassisseveo mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavaks. Hindamise juures ei tule arvesse võtta mitte ainult ühte eraldi kokkulepet, vaid peab arvestama ka samade tarnijate või nende konkurentide sõlmitud samalaadsete kokkulepete kumulatiivse mõjuga. Ühe kokkuleppega hõlmatud tootekogused võivad olla väikesed, kuid mitu samalaadset kokkulepet võivad hõlmata juba olulises koguses tooteid. Sellisel juhul võivad need kokkulepped üheskoos avaldada liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju. Tuleb siiski meeles pidada (vrd punktiga 49), et üksik kokkulepe või kokkulepete võrgustik peab üldises kaubandusmõjus mängima olulist rolli. |
| --- | --- |

109.

Kuid selleks, et nimetatud mõju oleks tõenäoline, peab toodete hindades ühenduse sees ja väljaspool seda valitsema tuntav vahe, mis ei tohi kaduda tollimaksude ja transpordikulu tõttu. Lisaks peab toote ekspordi maht, võrreldes sama toote turu mahuga kogu ühisturu territooriumil, olema märgatav (88). Kui võrreldes toote müügimahuga kogu ühenduse territooriumil on toote ekspordimaht tähtsusetu, ei loeta taassisseveo mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavaks. Hindamise juures ei tule arvesse võtta mitte ainult ühte eraldi kokkulepet, vaid peab arvestama ka samade tarnijate või nende konkurentide sõlmitud samalaadsete kokkulepete kumulatiivse mõjuga. Ühe kokkuleppega hõlmatud tootekogused võivad olla väikesed, kuid mitu samalaadset kokkulepet võivad hõlmata juba olulises koguses tooteid. Sellisel juhul võivad need kokkulepped üheskoos avaldada liikmesriikidevahelisele kaubandusele märgatavat mõju. Tuleb siiski meeles pidada (vrd punktiga 49), et üksik kokkulepe või kokkulepete võrgustik peab üldises kaubandusmõjus mängima olulist rolli.

---

(1)  EÜT C 368, 22.12.2001, lk 13.

1

(2)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

2

(3)  Vt nt otsus liidetud kohtuasjades 56/64 ja 58/64: Consten ja Grundig, EKL 1966, lk 429, ja otsus liidetud kohtuasjades 6/73 ja 7/73: Commercial Solvents, EKL 1974, lk 223.

3

(4)  Vt otsus kohtuasjas 22/71: Béguelin, EKL 1971, lk 949, punkt 16.

4

(5)  Vt otsus kohtuasjas 193/83: Windsurfing, EKL 1986, lk 611, punkt 96, ja otsus kohtuasjas T-77/94: Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, EKL 1997, lk II-759, punkt 126.

5

(6)  Vt eelmises joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, punktid 142–144.

6

(7)  Vt otsus kohtuasjas T-2/89: Petrofina, EKL 1991, lk II-1087, punkt 226.

7

(8)  Märgatava mõju kontseptsiooni käsitletakse punktis 2.4 allpool.

8

(9)  Vt otsus kohtuasjas 85/76: Hoffmann – La Roche, EKL 1979, lk 461, punkt 126.

9

(10)  Käesolevates suunistes katab mõiste „tooted” nii tooteid kui ka teenuseid.

10

(11)  Vt otsus kohtuasjas 172/80: Züchner, EKL 1981, lk 2021, punkt. 18 Vt ka otsus kohtuasjas C-309/99: Wouters, EKL 2002, lk I-1577, punkt 95, otsus kohtuasjas C-475/99: Ambulanz Glöckner, EKL 2001, lk I-8089, punkt 49, otsus liidetud kohtuasjades C-215/96 ja 216/96: Bagnasco, EKL 1999, lk I-135, punkt 51, otsus kohtuasjas C-55/96: Job Centre, EKL 1997, lk I-7119, punkt 37, ja otsus kohtuasjas C-41/90: Höfner and Elser, EKL 1991, lk I-1979, punkt 33.

11

(12)  Vt otsus liidetud kohtuasjades T-24/93 jt: Compagnie maritime belge, EKL 1996, lk II-1201, punkt 203, ja joonealuses märkuses 3 viidatud otsus kohtuasjas Commercial Solvents, punkt 23.

12

(13)  Vt näiteks otsus liidetud kohtuasjades T-213/95 ja T-18/96: SCK ja FNK, EKL 1997, lk II-1739, ja punktid 3.2.4 ja 3.2.6 allpool.

13

(14)  Vt jagu 3.2 allpool.

14

(15)  Vt näiteks joonealuses märkuses 11 viidatud otsus kohtuasjas Zühner ja otsus kohtuasjas 319/82: Kerpen & Kerpen, EKL 1983, lk 4173, otsus liidetud kohtuasjades 240/82 jt: Stichting Sigarettenindustrie, EKL 1985, lk 3831, punkt 48, ja otsus liidetud kohtuasjades T-25/95 jt: Cimenteries CBR, EKL 2000, lk II-491, punkt 3930.

15

(16)  Mõnes kohtuasjas, mis on olnud seotud vertikaalsete kokkulepetega, on Euroopa Kohus lisanud sõnastuse, mille kohaselt antud kokkulepe võib takistada liikmesriikidevahelise ühtse turu eesmärkide saavutamist, vt näiteks otsus kohtuasjas T-62/98: Volkswagen, EKL 2000, lk II-2707, punkt 179, ja joonealuses märkuses 11 viidatud otsus kohtuasjas Bagnasco, punkt 47, ning otsus kohtuasjas 56/65: Société Technique Minière, EKL 1966, lk 337. Seega on kokkuleppe mõju ühtsele turule kui eesmärgile arvestatavaks teguriks.

16

(17)  Vt nt otsus kohtuasjas T-228/97: Irish Sugar, EKL 1999, lk II-2969, punkt 170, ja otsus kohtuasjas 19/77: Miller, EKL 1978, lk 131, punkt 15.

17

(18)  Vt nt otsus kohtuasjas C-250/92, Gøttrup-Klim. EKL 1994, lk II-5641, punkt 54.

18

(19)  Vt otsus kohtuasjas C-306/96: Javico, EKL 1998, lk I-1983, punkt 17, ja joonealuses märkuses 4 viidatud otsus kohtuasjas Béguelin, punkt 18.

19

(20)  Nimetatud küsimuses võrdle otsuseid kohtuasjades Bagnasco ja Wouters, millele viidatakse joonealuses märkuses 11.

20

(21)  Vt ekspordi kohta otsus kohtuasjas T-141/89: Tréfileurope, EKL 1995, lk II-791, otsus kohtuasjas T-29/92: Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), EKL 1995, lk II-289 ning komisjoni otsus Volkswageni kohta (II) (EÜT L 262, 2.10.2001, lk 14).

21

(22)  Seoses sellega vt otsus kohtuasjas 71/74, Frubo, EKL 1975, lk 563, punkt 38, otsus liidetud kohtuasjades 209/78 jt: Van Landewyck, EKL 1980, lk 3125, punkt 172, otsus kohtuasjas T-61/89: Dansk Pelsdyravler Forening, EKL 1992, lk II-1931, punkt 143, ja otsus kohtuasjas T-65/89: BPB Industries and British Gypsum, EKL 1993, lk II-389, punkt 135.

22

(23)  Seoses sellega vt otsus kohtuasjas T-86/95: Compagnie Générale Maritime jt, EKL 2002, lk II-1011, punkt 148, ja joonealuses märkuses 12 viidatud otsus kohtuasjas Compagnie maritime belge, punkt 202.

23

(24)  Vt otsus kohtuasjas 123/83: BNIC vs. Clair, EKL 1985, lk 391, punkt 29.

24

vs

(25)  Vt komisjoni otsus Zanussi kohta (EÜT L 322, 16.11.1978, lk 36), lõige 11.

25

(26)  Seoses sellega vt otsus kohtuasjas 31/85: ETA Fabrique d’Ébauches, EKL 1985, lk 3933, punktid 12 ja 13.

26

(27)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-241/91 P ja C-242/91 P: RTE (Magill), EKL 1995, lk I-743, punkt 70, ja otsus kohtuasjas 107/82: AEG, EKL 1983, lk 3151, punkt 60.

27

(28)  Vt eelmises joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas AEG, punkt 60.

28

(29)  Vt otsus kohtuasjas 5/69: Völk, EKL 1969, lk 295, punkt 7.

29

(30)  Vt joonealuses märkuses 19 viidatud otsus kohtuasjas Javico, punkt 138, ning joonealuses märkuses 22 viidatud otsus kohtuasjas BPB Industries ja British Gypsum, punkt 17.

30

(31)  Vt joonealuses märkuses 22 viidatud otsus kohtuasjas BPB Industries and British Gypsum, punkt 138.

31

(32)  Vt joonealuses märkuses 17 viidatud otsus kohtuasjas Miller, punktid 58 ja 27, ning joonealuses märkuses 9 viidatud otsus kohtuasjas AEG, punkt 10.

32

(33)  Vt otsus liidetud kohtuasjades 100/80 jt: Musique Diffusion Française, EKL 1983, lk 1825, punkt 86. Antud juhul moodustab kõnealuste toodete müügi osakaal asjaomasel riigisisesel turul üle 3 protsendi. Euroopa Kohus otsustas, et kokkulepped, mis takistasid paralleelset kauplemist, võisid märgatavalt mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust asjaosaliste suure käibe ja toodete suhtelise turuosa tõttu, võrrelduna konkureerivate tarnijate toodetega.

33

(34)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 16 viidatud otsus kohtuasjas Volkswagen, punktid 179 ja 231, ning otsus kohtuasjas T-213/00: CMA CGM jt, EKL 2003, lk I-, punktid 219 ja 220.

34

(35)  Vt näiteks otsus kohtuasjas T-7/93, Langnese-Iglo, EKL 1995, lk I-1533, punkt 120.

35

(36)  Vt joonealuses märkuses 5 viidatud otsus kohtuasjas Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, punktid 140 ja 141.

36

(37)  Vt komisjoni teatis vähe tähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaselt (EÜT C 368, 22.12.2001, lk 13), punkt 3.

37

(38)  EÜT L 107, 30.4.1996, lk 4. Alates 1. jaanuarist 2005 asendatakse see soovitus komisjoni soovitusega 2003/361/EÜ mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

38

(39)  Mõiste „asjaomased ettevõtjad” hõlmab omavahel seotud ettevõtjaid, mis on määratletud komisjoni teatise vähe tähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaselt (EÜT C 368, 22.12.2001, lk 13) lõike 12 punktis 2.

39

(40)  Vt eelmine joonealune märkus.

40

(41)  Asjakohase turu kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta teatist asjakohase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamisel (EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5).

41

(42)  Vt ka punkt 14 eespool.

42

(43)  Vt joonealuses märkuses 15 viidatud otsus kohtuasjas Kerpen & Kerpen, punkt 8. Tuleks tähele panna, et Euroopa Kohus ei pea siinkohal silmas turuosa, vaid Prantsuse ekspordi osakaalu ja sellega seotud tootemahtu.

43

(44)  Vt joonealuses märkuses 16 viidatud otsus kohtuasjas Volkswagen, ning otsus kohtuasjas T-175/95: BASF Coatings, EKL 1999, lk II-1581. Olukorra kohta, kus horisontaalne leping takistab paralleelset kauplemist, vt otsus liidetud kohtuasjades 96/82 jt: IAZ International, EKL 1983, lk 3369, punkt 27.

44

(45)  Vt nt otsus kohtuasjas T-142/89: Usines Gustave Boël, EKL 1995, lk II-867, punkt 102.

45

(46)  Horisontaalseid kokkuleppeid käsitlevad suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldatavuse kohta horisontaalse koostöö kokkulepete suhtes (EÜT C 3, 6.1.2001, lk 2). Nimetatud suunistes käsitletakse eri tüüpi kokkulepete sisulist hindamist, kuid ei puudutata kaubandusmõju küsimust.

46

(47)  Vt nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

47

(48)  Selle mõiste rakendusala kohta annab juhiseid komisjoni teatis täielikult toimivate ühisettevõtete mõiste kohta vastavalt ühinemismäärusele (EÜT C 66, 2.3.1998, lk 1).

48

(49)  Vt komisjoni otsus asjas Ford/Volkswagen, EÜT L 20, 28.1.1993, lk 14.

49

(50)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 23 viidatud otsus kohtuasjas Compagnie Générale Maritime, punkt 146.

50

(51)  Sellega seoses vt otsus liidetud kohtuasjades 43/82 ja 63/82: VBVB ja VBBB, EKL 1984, lk 19, punkt 9.

51

(52)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas T-66/89: Publishers Association, EKL 1992, lk II-1995.

52

(53)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 3 viidatud otsus kohtuasjas Commercial Solvents, joonealuses märkuses 9 viidatud otsus kohtuasjas Hoffmann – La Roche, punkt 125, ja joonealuses märkuses 27 viidatud otsus kohtuasjas RTE and ITP, samuti otsus kohtuasjas 6/72: Continental Can, EKL 1973, lk 215, punkt 16, ja otsus kohtuasjas 27/76: United Brands, EKL 1978, lk 207, punktid 197–203.

53

(54)  Vt joonealuses märkuses 3 viidatud otsus kohtuasjas Commercial Solvents, punktid 32 ja 33.

54

(55)  Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tähendab mõiste „valitsev positsioon” ettevõtja majanduslikku tugevust, mis võimaldab tal vältida tõhusa konkurentsi alalhoidmist asjaomasel turul ja mis annab talle võimaluse toimida olulises ulatuses iseseisvalt konkurentide, klientide ja tarbijate suhtes, vt näiteks joonealuses märkuses 9 viidatud otsus kohtuasjas Hoffman – La Roche, punkt 38.

55

(56)  Värskemaks näiteks on joonealuses märkuses 11 viidatud otsus kohtuasjas Wouters, punkt 95.

56

(57)  Vt näiteks otsus kohtuasjas 246/86: Belasco, EKL 1989, lk 2117, punktid 32–38.

57

(58)  Vt eelmises joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Belasco, punkt 34, ja otsus liidetud kohtuasjades T-202/98 jt: British Sugar, EKL 2001, lk II-2035, punkt 79. See ei kehti, kui turg ei ole impordile vastuvõtlik, vt joonealuses märkuses 11 viidatud otsus kohtuasjas Bagnasco, punkt 51.

58

(59)  Garantii, et on võimalus saada jooksevkonto krediiti.

59

(60)  Vt joonealuses märkuses 11 viidatud kohtuotsuse Bagnasco punkt 51.

60

(61)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas 45/85: Verband der Sachversicherer, EKL 1987, lk 405, punkt 50, ja otsus kohtuasjas C-7/95 P, John Deere, EKL 1998, lk I-3111. Vt ka joonealuses märkuses 22 viidatud otsus kohtuasjas Van Landewyck, punkt 172, kus Euroopa Kohus rõhutab, et kõnealune kokkulepe vähendab märgatavalt huvitatust müüa imporditud tooteid.

61

(62)  Vt joonealuses märkuses 15 viidatud otsus kohtuasjas Stichting Sigarettenindustrie, punktid 49 ja 50.

62

(63)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas T-22/97, Kesko, EKL 1999, lk II-3775, punkt 109.

63

(64)  Vt nt otsus kohtuasjas T-65/98: Van den Bergh Foods, EKL 2003, lk II-, ja joonealuses märkuses 35 viidatud otsus kohtuasjas Langnese-Iglo, punkt 120.

64

(65)  Vt nt 7. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-214/99: Neste, EKL, lk I-11121.

65

(66)  Vt 28. veebruari 1991. aasta otsus kohtuasjas C-234/89: Delimitis, EKL, lk I-935.

66

(67)  Vt joonealuses märkuses 35 viidatud otsus kohtuasjas Langnese-Iglo, punkt 120.

67

(68)  Vt nt joonealuses märkuses 21 viidatud komisjoni otsus Volkswageni asjas (II), punkt 81 jj.

68

(69)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 13 viidatud otsus kohtuasjas SCK and FNK, punktid 177–181.

69

(70)  Selle mõistega seoses vt joonealuses märkuses 11 viidatud otsus kohtuasjas Ambulanz Glöckner, punkt 38, ja otsus kohtuasjas C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, EKL 1991, lk I-5889, ja otsus kohtuasjas C-242/95, GT-Link, EKL 1997, lk I-4449.

70

(71)  Vt nt joonealuses märkuses 22 viidatud otsus kohtuasjas British Gypsum, punkt 135.

71

(72)  Vt otsus kohtuasjas 322/81, Nederlandse Banden Industrie Michelin, EKL 1983, lk 3461.

72

(73)  Vt otsus kohtuasjas 61/80, Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek, EKL 1981, lk 851, lõige 15.

73

(74)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 17 viidatud otsus kohtuasjas Irish Sugar, punkt 169.

74

(75)  Vt joonealuses märkuses 27 viidatud otsus kohtuasjas RTE (Magill), punkt 70.

75

(76)  Vt joonealuses märkuses 17 viidatud otsus kohtuasjas Irish Sugar.

76

(77)  Vt nt joonealuses märkuses 70 viidatud kohtuotsused.

77

(78)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas 28/77: Tepea, EKL 1978, lk 1391, punkt 48, ja joonealuses märkuses 53 viidatud otsus kohtuasjas Continental Can, punkt 16.

78

(79)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-89/85 jt: Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp), EKL 1988, lk 651, punkt 16.

79

(80)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas T-102/96: Gencor, EKL 1999, lk II-753, kus rakendatakse mõju kriteeriume ühinemise korral.

80

(81)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 19 viidatud otsus kohtuasjas Javico, punkt 19.

81

(82)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas 51/75: EMI vs. CBS, EKL 1976, lk 811, punktid 28 ja 29.

82

vs

(83)  Vt komisjoni otsus Siemens/Fanuci asjas (EÜT L 376, 31.12.1985, lk 29).

83

(84)  Sellega seoses vt otsus liidetud kohtuasjades 29/83 ja 30/83: CRAM ja Rheinzinc, EKL 1984, lk 1679, ja otsus liidetud kohtuasjades 40/73 jt: Suiker Unie, EKL 1975, lk 1663, punktid 564 ja 580.

84

(85)  Vt joonealuses märkuses 19 viidatud otsus kohtuasjas Javico, punkt 22.

85

(86)  Vt joonealuses märkuses 12 viidatud otsus kohtuasjas Compagnie maritime belge, punkt 203.

86

(87)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 19 viidatud otsus kohtuasjas Javico.

87

(88)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 19 viidatud otsus kohtuasjas Javico, punktid 24–26.

88

---