# Eiropas Savienības C 278/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 278 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 30. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 278

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 30. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 278/01 | Komisijas paziņojums par vadlīnijām, kā īstenot pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas, kas aptver priekšnosacījumu programmas un uz HACCP principiem balstītas procedūras, ieskaitot atvieglinātu īstenošanu / elastību noteikta veida pārtikas uzņēmumos | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 278/01

Komisijas paziņojums par vadlīnijām, kā īstenot pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas, kas aptver priekšnosacījumu programmas un uz HACCP principiem balstītas procedūras, ieskaitot atvieglinātu īstenošanu / elastību noteikta veida pārtikas uzņēmumos

HACCP

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 278/02 | Euro maiņas kurss | 33 |
| 2016/C 278/03 | Instrukcija par lauksaimniecības produktu importa un eksporta licencēm (Šī instrukcija aizstāj instrukciju, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 264 2013. gada 13. septembrī, 4. lpp. , un Komisijas paziņojumu Daži norādījumi, kas jāievēro, piemērojot Regulu (EK) Nr. 376/2008, ko Komisija pieņēma 2013. gada 24. septembrī un kas izziņots dalībvalstīm 2013. gada 25. septembrī) | 34 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2016/C 278/04 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums | 47 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 278/02

Euro maiņas kurss

33

2016/C 278/03

Instrukcija par lauksaimniecības produktu importa un eksporta licencēm (Šī instrukcija aizstāj instrukciju, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 264 2013. gada 13. septembrī, 4. lpp. , un Komisijas paziņojumu Daži norādījumi, kas jāievēro, piemērojot Regulu (EK) Nr. 376/2008, ko Komisija pieņēma 2013. gada 24. septembrī un kas izziņots dalībvalstīm 2013. gada 25. septembrī)

(Šī instrukcija aizstāj instrukciju, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 264 2013. gada 13. septembrī, 4. lpp. , un Komisijas paziņojumu Daži norādījumi, kas jāievēro, piemērojot Regulu (EK) Nr. 376/2008, ko Komisija pieņēma 2013. gada 24. septembrī un kas izziņots dalībvalstīm 2013. gada 25. septembrī)

34

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2016/C 278/04

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums

47

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 278/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8089 – Randstad / Ausy) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 49 |
| 2016/C 278/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8111 – Ardian / Crédit Agricole Assurances / Indigo Infra) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 50 |
| 2016/C 278/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8139 – Onex / Pain & Partners / WireCo) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 51 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 278/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8089 – Randstad / Ausy) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Randstad / Ausy

1

49

2016/C 278/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8111 – Ardian / Crédit Agricole Assurances / Indigo Infra) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Ardian / Crédit Agricole Assurances / Indigo Infra

1

50

2016/C 278/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8139 – Onex / Pain & Partners / WireCo) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Onex / Pain & Partners / WireCo

1

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 30.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 278/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par vadlīnijām, kā īstenot pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas, kas aptver priekšnosacījumu programmas un uz HACCP principiem balstītas procedūras, ieskaitot atvieglinātu īstenošanu / elastību noteikta veida pārtikas uzņēmumos

(2016/C 278/01)

1.   IEVADS

Regulas (EK) Nr. 852/2004 (1) par pārtikas produktu higiēnu 4. pantā noteikts, ka visiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem ir jāievēro regulas I un II pielikumā noteiktie vispārīgie higiēnas noteikumi. Tos papildina ar īpašiem Regulā (EK) Nr. 853/2004 (2) izklāstītiem higiēnas noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Starptautiskā kontekstā (piemēram, PVO, FAO, Codex, ISO) šos noteikumus dēvē par priekšnosacījumu programmām (PNP, definīcija sniegta 1. papildinājumā).

Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantā noteikts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji ievieš, īsteno un saglabā saskaņā ar riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem izveidotu pastāvīgu procedūru vai procedūras (turpmāk “HACCP procedūras” vai “HACCP”). Parasti šos starptautiski atzītos HACCP principus uzskata par derīgu instrumentu pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem to apdraudējumu kontrolei, kas var rasties pārtikā.

Papildus Regulā (EK) Nr. 178/2002 (3) izklāstītajiem principiem (riska analīzes pieeja, piesardzības princips, pārredzamība/saziņa, pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju primārā atbildība un izsekojamība) abi iepriekš minētie panti ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas juridiskais pamats, kas pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem ir jāievēro.

Šīs vadlīnijas ir turpinājums dokumentam Overview Report on the State of Implementation of HACCP in the EU and Areas for Improvement (Pārskata ziņojums par HACCP īstenošanu Eiropas Savienībā un jomām, kurās nepieciešami uzlabojumi), ko sagatavojis Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta Pārtikas un veterinārais birojs (PVB) (4). Tika uzskatīts, ka ir labs brīdis vadlīniju paplašināšanai. Vadlīnijas pievēršas ne vien procedūrām, kuru pamatā ir HACCP principi, bet arī piedāvā integrētāku pieeju, kurā ietilpst gan PNP, gan HACCP, tostarp arī atsevišķiem uzņēmumiem paredzēti elastīguma noteikumi.

Komisija ir vairākkārt tikusies ar dalībvalstu ekspertiem, lai pārrunātu šos jautājumus un panāktu vienprātību.

2.   MĒRĶIS

Šo vadlīniju mērķis ir atvieglot un saskaņot, kā tiek īstenoti ES noteikumi par priekšnosacījumu programmām un HACCP procedūrām, un tās sniedz praktiskas norādes par šādiem jautājumiem:

| — | sakars starp priekšnosacījumu programmām un HACCP procedūrām pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmā, |
| --- | --- |

—

sakars starp priekšnosacījumu programmām un HACCP procedūrām pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmā,

| — | priekšnosacījumu programmu īstenošana (I pielikums), |
| --- | --- |

—

priekšnosacījumu programmu īstenošana (I pielikums),

| — | HACCP (klasisko) procedūru īstenošana (II pielikums), |
| --- | --- |

—

HACCP (klasisko) procedūru īstenošana (II pielikums),

| — | elastīgums, kas ES tiesību aktos paredzēts attiecībā uz atsevišķiem pārtikas uzņēmumiem priekšnosacījumu programmu un HACCP procedūru īstenošanas sakarā (III pielikums). |
| --- | --- |

—

elastīgums, kas ES tiesību aktos paredzēts attiecībā uz atsevišķiem pārtikas uzņēmumiem priekšnosacījumu programmu un HACCP procedūru īstenošanas sakarā (III pielikums).

Tā kā šis dokuments ir vispārīgs, tas galvenokārt paredzēts kompetentajām iestādēm, lai tām būtu vienota izpratne par juridiskajām prasībām. Pēc īpašiem pielāgojumiem, kas neskars pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju primāro atbildību pārtikas nekaitīguma jomā, šīs vadlīnijas šiem uzņēmējiem palīdzēs īstenot ES noteikumus,

Vadlīnijas var papildināt ar nozaru norādēm vai nacionālām norādēm, kas tieši piemērojamas īpašos uzņēmumos.

3.   SAIKNES STARP PĀRTIKAS NEKAITĪGUMA PĀRVALDĪBAS SISTĒMĀM, PRIEKŠNOSACĪJUMU PROGRAMMU (PNP), LABU HIGIĒNAS PRAKSI (LHP), LABU RAŽOŠANAS PRAKSI (LRP) UN HACCP

Kopumā pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēma ir holistiska sistēma, kas aptver profilakses, sagatavotības (5) un pašpārbaudes pasākumus pārtikas nekaitīguma un higiēnas pārvaldībai pārtikas uzņēmumos. Pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēma uzskatāma par praktisku instrumentu pārtikas ražošanas vides un procesu kontrolei, turklāt tā nodrošina produktu nekaitīgumu. Tā ietver:

| — | labu higiēnas praksi (LHP, piemēram, atbilstīgu tīrīšanu un dezinficēšanu, personīgo higiēnu), labu ražošanas praksi (LRP, piemēram, pareizas sastāvdaļu devas, attiecīgu apstrādes temperatūru), ko kopīgi dēvē par PNP (un īsteno Regulas (EK) Nr. 852/2004 4. panta, kā arī I vai II pielikuma prasības un Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā izklāstītās īpašās prasības produktiem). Vispārīgas norādes ir sniegtas šā dokumenta I pielikumā, |
| --- | --- |

—

labu higiēnas praksi (LHP, piemēram, atbilstīgu tīrīšanu un dezinficēšanu, personīgo higiēnu), labu ražošanas praksi (LRP, piemēram, pareizas sastāvdaļu devas, attiecīgu apstrādes temperatūru), ko kopīgi dēvē par PNP (un īsteno Regulas (EK) Nr. 852/2004 4. panta, kā arī I vai II pielikuma prasības un Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā izklāstītās īpašās prasības produktiem). Vispārīgas norādes ir sniegtas šā dokumenta I pielikumā,

| — | HACCP procedūras (Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta īstenošana). Vispārīgas norādes ir sniegtas šā dokumenta II pielikumā, |
| --- | --- |

—

HACCP procedūras (Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta īstenošana). Vispārīgas norādes ir sniegtas šā dokumenta II pielikumā,

| — | citas pārvaldības priekšrakstus un interaktīvu saziņu, kuru mērķis ir nodrošināt izsekojamību un efektīvas atsaukšanas sistēmas (Regulā (EK) Nr. 178/2002 izklāstīto procedūru īstenošana). Norādes par šīm procedūrām ir publicētas atsevišķos dokumentos (6), un šis dokuments tās sīkāk neaplūko. |
| --- | --- |

—

citas pārvaldības priekšrakstus un interaktīvu saziņu, kuru mērķis ir nodrošināt izsekojamību un efektīvas atsaukšanas sistēmas (Regulā (EK) Nr. 178/2002 izklāstīto procedūru īstenošana). Norādes par šīm procedūrām ir publicētas atsevišķos dokumentos (6), un šis dokuments tās sīkāk neaplūko.

Saistība starp dažādiem pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas (7) elementiem ir parādīta 1. attēlā.

1. attēls

Pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas elementi

Pirms uzņēmumā piemēro HACCP procedūras, pārtikas apritē iesaistītam uzņēmējam jāīsteno priekšnosacījumu programmas. Pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas pamatprasība ir arī atbilstība Regulā (EK) Nr. 178/2002 minētajām procedūrām. Tie ir katras pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas profilakses un sagatavotības pīlāri un nepieciešami HACCP procedūru izstrādei.

4.   ELASTĪGUMS PNP UN HACCP IZMANTOŠANĀ

PNP neattiecas uz kādu konkrētu apdraudējumu, bet gan ir vispārīgas. Priekšnosacījumu programmas jāpiemēro, ņemot vērā dažādus riskus, tāpēc šīs programmas jāpiemēro elastīgi. Piemēram, fasētas pārtikas mazumtirdzniecība atšķiras no mazumtirdzniecības, kurā pārtikas produktu apstrādā tālāk (piemēram, miesnieks). Arī kompleksas ražošanas/apstrādes darbības atšķiras no ierobežotas vienkāršas darbības, piemēram, glabāšanas/transportēšanas.

Attiecībā uz HACCP programmu procedūrām jābūt pietiekami elastīgām, lai tās varētu piemērot jebkādos apstākļos (8).

Šā paziņojuma III pielikumā apskatīts šāda elastīguma apmērs un sniegtas norādes, kā attiecīgiem konkrētiem pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmējiem atkarībā no to veida un lieluma vienkāršoti īstenot pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmu.

5.   NORĀDĪJUMI LABAI HIGIĒNAS PRAKSEI UN HACCP PROCEDŪRĀM

5.1.   Nacionālie norādījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 8. pantu

Daudzās pārtikas nozarēs labas prakses norādījumi jau ir izstrādāti vai kompetentās iestādes tos ir novērtējušas (9). Šajos norādījumos galvenā uzmanība lielākoties pievērsta PNP, tomēr PNP (galvenokārt LHP) dažreiz apvienota ar dažiem vai visiem HACCP procedūru principiem.

Pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji, izmantojot labas prakses norādījumus, var labāk kontrolēt apdraudējumus un pierādīt atbilstību. Tos var izmantot jebkurā pārtikas nozarē, jo īpaši, ja saskare ar pārtiku notiek saskaņā ar labi zināmām procedūrām, kas bieži vien ietilpst attiecīgo nozaru profesionālajā apmācībā.

Šādos norādījumos varētu arī uzsvērt ar noteiktiem pārtikas produktiem saistītos iespējamos apdraudējumus (piemēram, jēlas olas un iespējamā Salmonella tajās) un pārtikas kontaminācijas kontroles metodes (piemēram, jēlu olu iepirkšana no drošiem avotiem un laika/temperatūras kombinācijas ievērošana apstrādē).

Kompetentajām iestādēm jāapsver, vai norādījumus neizstrādāt pašām, jo īpaši nozarēs, kurās nav ieinteresēto personu organizāciju, vai darbībām, kuras parasti veic mazie uzņēmumi vai mikrouzņēmumi, kam ir vajadzīgi vispārīgi norādījumi, uz kuriem savā specifiskajā uzņēmumā pamatoties.

5.2.   ES norādījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 9. pantu

Vairākas Eiropas ieinteresēto personu organizācijas ir izstrādājušas ES norādījumus labai higiēnas praksei. Šo norādījumu saraksts atrodams vietnē: http://ec.europa.eu/food/safety/biosafety/food_hygiene/guidance/index_en.htm.

6.   SAISTĪBA AR STARPTAUTISKIEM STANDARTIEM

Pārtikas kodeksa standarts CAC/RCP 1-1969 “Pārtikas higiēnas vispārīgie principi” (General principles of food hygiene) ir pamatdokuments, kas izstrādāts, lai aizsargātu sabiedrības veselību no apdraudējuma pārtikā un veicinātu pārtikas starptautisko tirdzniecību, globālā līmenī izvirzot saskaņotas prasības pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmai. Pielikums par HACCP pievienots 1993. gadā (10).

Starptautiskajā standartā ISO 22000 (11) aprakstītas pārtikas uzņēmumiem visā pārtikas apritē paredzētas pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas, galveno uzmanību pievēršot uzņēmumiem, kuri pārstrādā vai ražo pārtiku. Papildus šim pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas standartam Starptautiskā Standartizācijas organizācija (ISO) ir izstrādājusi virkni standartu, kas galvenokārt sīkāk aplūko konkrētus pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas aspektus (piemēram, pārtikas ražošanas priekšnosacījumus (ISO 22002-1); izsekojamību dzīvnieku barības un pārtikas apritē (ISO 22005)).

Šajā dokumentā sniegtās norādes ir saskaņā ar šiem starptautiskajiem standartiem, ko var papildus izmantot par avotu pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas īstenošanai.

7.   APMĀCĪBA

Darbinieki ir jāuzrauga, jāinstruē un/vai jāapmāca par pārtikas higiēnas jautājumiem atbilstoši viņu darba pienākumiem, un personām, kas ir atbildīgas par pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas izstrādi un uzturēšanu, ir jābūt attiecīgi apmācītām par PNP un HACCP principu piemērošanu.

Pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji nodrošina, ka darbinieki, kas piedalās attiecīgajos procesos, pierāda pietiekamas prasmes un apzinās apzinātos apdraudējumus (ja tādi ir), kritiskos punktus ražošanas, glabāšanas, transportēšanas un/vai izplatīšanas procesā, kā arī pārzina koriģējošos pasākumus, profilakses pasākumus un uzraudzības un uzskaites procedūras, kas piemērojami attiecīgajā uzņēmumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma XII nodaļu. Var nošķirt vispārēju apmācību par higiēnas jautājumiem (visiem darbiniekiem) un specifisku HACCP apmācību. Darbiniekiem, kuru darbs saistīts ar kritiskiem kontrolpunktiem (KKP) vai kuri tos pārvalda, ir jāapgūst HACCP procedūras atbilstoši šo darbinieku darba pienākumiem (piemēram, viesmīlim/viesmīlei ir jāapgūst higiēnas apmācība, savukārt pavāram būs nepieciešama papildu apmācība par HACCP procedūrām). Ņemot vērā uzņēmuma vajadzības un darbinieku prasmes, jāapsver, vai neorganizēt kvalifikācijas celšanas kursus un cik bieži tādi jānotur.

Organizācijām, kurās apvienojušās dažādu pārtikas nozares apakšnozaru ieinteresētās personas, jācenšas sagatavot informāciju par pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem paredzēto apmācību.

Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma XII nodaļā minētā apmācība ir jāaplūko plašā kontekstā. Attiecīga apmācība tajās ne vienmēr nozīmē dalību oficiālos kursos. Prasmes un zināšanas var iegūt, arī saņemot tehnisku informāciju un konsultācijas no profesionālajām organizācijām un kompetentajām iestādēm, apgūstot piemērotu apmācību darba vietā, izmantojot labas prakses norādījumus utt.

Jānodrošina, lai PNP un HACCP apmācība pārtikas apritē iesaistīta uzņēmēja darbiniekiem atbilstu konkrētā uzņēmuma veidam un lielumam.

Vajadzības gadījumā kompetentā iestāde var palīdzēt izveidot iepriekšējos punktos minētās apmācības pasākumus, jo īpaši slikti organizētās apakšnozarēs vai tādās, par kurām ir zināms, ka to dalībnieki nav pietiekami informēti. Kā sniegt šādu palīdzību, lasāms vispusīgi izstrādātajos norādījumos FAO/WHO guidance to governments on the application of HACCP in small and/or less-developed food businesses
   (12) (FAO/PVO norādījumi valstu valdībām par HACCP piemērošanu mazos un/vai mazāk attīstītos pārtikas uzņēmumos).

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(4)  http://ec.europa.eu/food/fvo/overview_reports/details.cfm?rep_id=78

(5)  Sagatavotība attiecas uz ieviestajiem pasākumiem, piemēram, izsekojamības noteikumiem, saziņas rīkiem, atsaukšanas sistēmu utt., kas pārtikas apritē iesaistītam uzņēmumam paver iespēju tieši un iedarbīgi īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu un informētu patērētājus par neatbilstību.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/gfl_req_guidance_rev_8_en.pdf

(7)  Pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēma var ietilpt plašākā kvalitātes pārvaldības sistēmā (piemēram, ISO 9000), kas aptver arī pārtikas kvalitātes aspektus (sastāvs, uzturvērtība utt.). Šajās vadlīnijās kvalitātes aspekti nav aplūkoti.

(8)  Regulas (EK) Nr. 852/2004 15. apsvērums.

(9)  http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/register_national_guides_en.pdf

(10)  Šobrīd tiek apsvērta CAC/RCP 1-1969 pārskatīšana.

(11)  Terminoloģija var atšķirties; piemēram, ES noteikumos lieto terminu “koriģējoši pasākumi”, kas ietver gan ISO 22000 standartā lietoto terminu “koriģējoši pasākumi”, gan terminu “korekcijas”.

(12)  http://www.fao.org/docrep/009/a0799e/a0799e00.HTM pdf ISSN 0254-4726

---

I PIELIKUMS

Priekšnosacījumu programmas (PNP)

Pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmā katram pārtikas apritē iesaistītam uzņēmējam ir jāīsteno priekšnosacījumu programmas. Papildus citai labai praksei šīs programmas aptver arī labu higiēnas praksi (LHP) un labu ražošanas praksi (LRP).

Pārtikas higiēna un nekaitīgums iestājas tad, kad pārtikas apritē iesaistītos uzņēmumos īstenotas priekšnosacījumu programmas (PNP) un HACCP. Priekšnosacījumu programmas nodrošina pamatu efektīvai HACCP īstenošanai, un tām jābūt īstenotām pirms HACCP procedūru ieviešanas.

1.   Tiesību akti

Ar svarīgākajiem PNP noteikumiem var iepazīties šādos dokumentos:

| a) | Primārās ražošanas un ar to saistīto darbību vispārīgās higiēnas prasības, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 852/2004 I pielikumā. Ar “primāro ražošanu un ar to saistītajām darbībām” var iepazīties dokumentā Metodiski norādījumi par to, kā īstenot atsevišķus Regulas (EK) Nr. 852/2004 noteikumus par pārtikas higiēnu
   (1). |
| --- | --- |

a)

Primārās ražošanas un ar to saistīto darbību vispārīgās higiēnas prasības, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 852/2004 I pielikumā. Ar “primāro ražošanu un ar to saistītajām darbībām” var iepazīties dokumentā Metodiski norādījumi par to, kā īstenot atsevišķus Regulas (EK) Nr. 852/2004 noteikumus par pārtikas higiēnu
   (1).

| b) | Vispārīgās higiēnas prasības, kas attiecas uz turpmākajām darbībām ražošanas ķēdē pēc primārās ražošanas, ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

Vispārīgās higiēnas prasības, kas attiecas uz turpmākajām darbībām ražošanas ķēdē pēc primārās ražošanas, ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikumā.

| c) | Īpašas higiēnas prasības, kas attiecas uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku, ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā. Dažas no šīm prasībām attiecas uz primāro ražošanu (piemēram, attiecībā uz olām, svaigpienu, dzīvām gliemenēm, zvejniecības produktiem): sk. 3.7. iedaļu dokumentā Metodiski norādījumi par to, kā īstenot atsevišķus Regulas (EK) Nr. 853/2004 noteikumus par dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnu
   (2). Tā kā šīs priekšnosacījumu programmas attiecas uz kādu konkrētu apakšnozari/pārtiku, tās šajās (vispārīgajās) vadlīnijās netiek sīkāk aplūkotas. |
| --- | --- |

c)

Īpašas higiēnas prasības, kas attiecas uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku, ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā. Dažas no šīm prasībām attiecas uz primāro ražošanu (piemēram, attiecībā uz olām, svaigpienu, dzīvām gliemenēm, zvejniecības produktiem): sk. 3.7. iedaļu dokumentā Metodiski norādījumi par to, kā īstenot atsevišķus Regulas (EK) Nr. 853/2004 noteikumus par dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnu
   (2). Tā kā šīs priekšnosacījumu programmas attiecas uz kādu konkrētu apakšnozari/pārtiku, tās šajās (vispārīgajās) vadlīnijās netiek sīkāk aplūkotas.

2.   Priekšnosacījumu programmu piemēri

Priekšnosacījumu programmas ir obligāti jāievieš katrā pārtikas uzņēmumā, tostarp primārajā ražošanā. Tās aptver noteikumus un pasākumus, kas jāīsteno, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu un ilgtspējību visos pārtikas aprites posmos (3). Ir izstrādāts visnotaļ plašs saraksts ar nozarei specifiskiem norādījumiem par labu higiēnas praksi (sk. galvenā dokumenta 5. iedaļu).

Pārtikas apritē iesaistītam uzņēmējam ir jāraksturo izmantotās priekšnosacījumu programmas, kas ir samērīgas ar uzņēmuma lielumu un veidu, tostarp jānorāda atbildīgā persona vai personas.

Turpmāk dokumentā ir minētas priekšnosacījumu programmas (saraksts nav izsmeļošs), tomēr ikvienam uzņēmumam ir jāievēro šā pielikuma 1. iedaļā izklāstītās juridiskās prasības. Tāpēc dokumentā turpmāk minētās priekšnosacījumu programmas uzskatāmas par piemēru, kā juridiskās prasības iespējams izpildīt praksē. Piemēros galvenā uzmanība pievērsta pārtikas ražošanas/apstrādes uzņēmumiem. Šos piemērus gan vienmēr izmantot nevarēs, tomēr tie var turklāt dot ierosmi citiem posmiem, piemēram, primārajai ražošanai, sabiedriskajai ēdināšanai un citām mazumtirdzniecības darbībām, tostarp pārtikas produktu izplatīšanai.

2.1.   Infrastruktūra (ēka, aprīkojums)

| a) | Izvērtējot risku, ko rada atrašanās vieta un apkārtējā teritorija, jāņem vērā iespējamo kontaminācijas avotu tuvums, ūdensapgāde, notekūdeņu izvadīšanas iespējas, elektroapgāde, transporta pieejamība, klimats, plūdu iespējamība utt. Tas jāņem vērā arī attiecībā uz primāro ražošanu (laukiem). |
| --- | --- |

a)

Izvērtējot risku, ko rada atrašanās vieta un apkārtējā teritorija, jāņem vērā iespējamo kontaminācijas avotu tuvums, ūdensapgāde, notekūdeņu izvadīšanas iespējas, elektroapgāde, transporta pieejamība, klimats, plūdu iespējamība utt. Tas jāņem vērā arī attiecībā uz primāro ražošanu (laukiem).

| b) | Izvietojumā kontaminētās platības (apkope nelielā apjomā) ir stingri jānošķir no tīrajām platībām (rūpīga apkope) (vai ir jānosaka atšķirīgs izmantošanas laiks, paredzot attiecīgu tīrīšanu starp šiem periodiem); attiecīgi jāiekārto telpas vienvirziena ražošanas plūsmas nodrošināšanai, kā arī dzesēšanas telpām vai karsēšanas iekārtām ir jānodrošina izolācija. |
| --- | --- |

b)

Izvietojumā kontaminētās platības (apkope nelielā apjomā) ir stingri jānošķir no tīrajām platībām (rūpīga apkope) (vai ir jānosaka atšķirīgs izmantošanas laiks, paredzot attiecīgu tīrīšanu starp šiem periodiem); attiecīgi jāiekārto telpas vienvirziena ražošanas plūsmas nodrošināšanai, kā arī dzesēšanas telpām vai karsēšanas iekārtām ir jānodrošina izolācija.

| c) | Grīdām jāizmanto ūdens necaurlaidīgs, neabsorbējošs, mazgājams, neslīdīgs materiāls bez rievām, tāpat vismaz attiecīgā augstumā jākonstruē arī sienas. |
| --- | --- |

c)

Grīdām jāizmanto ūdens necaurlaidīgs, neabsorbējošs, mazgājams, neslīdīgs materiāls bez rievām, tāpat vismaz attiecīgā augstumā jākonstruē arī sienas.

| d) | Durvīm jābūt ar gludu un neabsorbējošu virsmu. Jāapsver iespēja ierīkot automātisku durvju atvēršanos un aizvēršanos, tādējādi novēršot pieskārienu radītu kontamināciju. |
| --- | --- |

d)

Durvīm jābūt ar gludu un neabsorbējošu virsmu. Jāapsver iespēja ierīkot automātisku durvju atvēršanos un aizvēršanos, tādējādi novēršot pieskārienu radītu kontamināciju.

| e) | Visās telpās jānodrošina pietiekams apgaismojums, īpašu uzmanību pievēršot piemērotam apgaismojumam pārtikas sagatavošanas un pārbaudes telpās. Apgaismes ķermeņiem jābūt viegli tīrāmiem un pārklātiem ar aizsargapvalkiem, kas novērstu pārtikas kontaminēšanos, ja apgaismes ķermenis plīst. |
| --- | --- |

e)

Visās telpās jānodrošina pietiekams apgaismojums, īpašu uzmanību pievēršot piemērotam apgaismojumam pārtikas sagatavošanas un pārbaudes telpās. Apgaismes ķermeņiem jābūt viegli tīrāmiem un pārklātiem ar aizsargapvalkiem, kas novērstu pārtikas kontaminēšanos, ja apgaismes ķermenis plīst.

| f) | Izejmateriāliem, pārtikas saņemšanas tvertnēm un iepakojumam jānodrošina skaidri nošķirtas noliktavu telpas. Vienā zonā jāglabā tikai tie produkti, kurus var pievienot pārtikai (piemēram, piedevas), nepieļaujot iespēju glabāt tos vienā telpā ar toksiskiem produktiem (piemēram, pesticīdiem). |
| --- | --- |

f)

Izejmateriāliem, pārtikas saņemšanas tvertnēm un iepakojumam jānodrošina skaidri nošķirtas noliktavu telpas. Vienā zonā jāglabā tikai tie produkti, kurus var pievienot pārtikai (piemēram, piedevas), nepieļaujot iespēju glabāt tos vienā telpā ar toksiskiem produktiem (piemēram, pesticīdiem).

| g) | Ir jābūt tīrām un kārtīgām atsevišķām ģērbtuvēm, ko nedrīkst izmantot par ēdnīcu vai smēķētavu, tajās jānodrošina iespēja nodalīt ikdienas apģērbu, tīru darba apģērbu un lietotu darba apģērbu. |
| --- | --- |

g)

Ir jābūt tīrām un kārtīgām atsevišķām ģērbtuvēm, ko nedrīkst izmantot par ēdnīcu vai smēķētavu, tajās jānodrošina iespēja nodalīt ikdienas apģērbu, tīru darba apģērbu un lietotu darba apģērbu.

| h) | Labierīcību durvis nedrīkst būt vērstas tieši uz pārtikas apstrādes zonu. Ieteicams ierīkot pēdas/rokas pedāļus ūdens nolaišanai, kā arī stratēģiski izvietot atgādinājumus par nepieciešamību nomazgāt rokas. |
| --- | --- |

h)

Labierīcību durvis nedrīkst būt vērstas tieši uz pārtikas apstrādes zonu. Ieteicams ierīkot pēdas/rokas pedāļus ūdens nolaišanai, kā arī stratēģiski izvietot atgādinājumus par nepieciešamību nomazgāt rokas.

| i) | Roku mazgāšanas ierīces ir ērti jānovieto starp labierīcībām/ģērbtuvi un pārtikas apstrādes zonu; jānodrošina dezinfekcijas līdzekļi/ziepes un vienreizējās lietošanas dvieļi; ierīces, kas pūš siltu gaisu, drīkst ierīkot tikai telpās, kur neatrodas pārtika, turklāt ieteicams ierīkot ūdens krānus, kas nav darbināmi ar roku. |
| --- | --- |

i)

Roku mazgāšanas ierīces ir ērti jānovieto starp labierīcībām/ģērbtuvi un pārtikas apstrādes zonu; jānodrošina dezinfekcijas līdzekļi/ziepes un vienreizējās lietošanas dvieļi; ierīces, kas pūš siltu gaisu, drīkst ierīkot tikai telpās, kur neatrodas pārtika, turklāt ieteicams ierīkot ūdens krānus, kas nav darbināmi ar roku.

| j) | Aprīkojumam un uzraudzības/uzskaites ierīcēm (piemēram, termometriem) jābūt tīriem, un aprīkojumam jābūt piemērotam saskarei ar pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

j)

Aprīkojumam un uzraudzības/uzskaites ierīcēm (piemēram, termometriem) jābūt tīriem, un aprīkojumam jābūt piemērotam saskarei ar pārtikas produktiem.

| k) | Jāpievērš uzmanība tam, kā pārtiku dažādi kontaminēt (šķērskontaminācija) var aprīkojuma lietošana:






  i) | jānovērš, ka aprīkojumu kontaminē vide (piemēram, kondensāta pilieni no griestiem); |
| --- | --- | --- |

k)

Jāpievērš uzmanība tam, kā pārtiku dažādi kontaminēt (šķērskontaminācija) var aprīkojuma lietošana:

i)

jānovērš, ka aprīkojumu kontaminē vide (piemēram, kondensāta pilieni no griestiem);

| ii) | jānovērš pārtikas apstrādes aprīkojuma kontaminācija (piemēram, pārtikas atlieku uzkrāšanās griešanas ierīcēs); |
| --- | --- |

ii)

jānovērš pārtikas apstrādes aprīkojuma kontaminācija (piemēram, pārtikas atlieku uzkrāšanās griešanas ierīcēs);

| iii) | jānovērš izejmateriālu radīta kontaminācija: jāparedz atsevišķs aprīkojums (vai tīrīšana un dezinficēšana starpposmā) izejmateriālu produktiem un termiski apstrādātiem produktiem (sadales dēlīši, naži, trauki utt.). |
| --- | --- |

iii)

jānovērš izejmateriālu radīta kontaminācija: jāparedz atsevišķs aprīkojums (vai tīrīšana un dezinficēšana starpposmā) izejmateriālu produktiem un termiski apstrādātiem produktiem (sadales dēlīši, naži, trauki utt.).

| l) | Ir jānodrošina attiecīgs skaits ierīču kritisku parametru, piemēram, temperatūras uzraudzīšanai. |
| --- | --- |

l)

Ir jānodrošina attiecīgs skaits ierīču kritisku parametru, piemēram, temperatūras uzraudzīšanai.

2.2.   Tīrīšana un dezinficēšana

| a) | Jāapsver, kas, kad un kā jātīra un jādezinficē. |
| --- | --- |

a)

Jāapsver, kas, kad un kā jātīra un jādezinficē.

| b) | Parasti veic šādus pasākumus: redzamo netīrumu savākšana → tīrīšana → skalošana → dezinficēšana → skalošana. |
| --- | --- |

b)

Parasti veic šādus pasākumus: redzamo netīrumu savākšana → tīrīšana → skalošana → dezinficēšana → skalošana.

| c) | Mazkontaminētās platībās ir jāizmanto citi aprīkojuma tīrīšanas līdzekļi un materiāli kā ļoti kontaminētās platībās, turklāt jāatšķiras arī pieejai. |
| --- | --- |

c)

Mazkontaminētās platībās ir jāizmanto citi aprīkojuma tīrīšanas līdzekļi un materiāli kā ļoti kontaminētās platībās, turklāt jāatšķiras arī pieejai.

| d) | Tīrīšanai, cik vien iespējams, jāizmanto karstais ūdens. |
| --- | --- |

d)

Tīrīšanai, cik vien iespējams, jāizmanto karstais ūdens.

| e) | Jābūt pieejamai tehniskai informācijai par mazgāšanas un dezinfekcijas līdzekļiem (piemēram, par aktīvo sastāvdaļu, saskares laiku, koncentrāciju). |
| --- | --- |

e)

Jābūt pieejamai tehniskai informācijai par mazgāšanas un dezinfekcijas līdzekļiem (piemēram, par aktīvo sastāvdaļu, saskares laiku, koncentrāciju).

| f) | Lai kontrolētu dezinfekcijas pasākumus, jāveic vizuāla pārbaude, kā arī jāņem paraugi analīžu veikšanai (piemēram, higienogrammai). |
| --- | --- |

f)

Lai kontrolētu dezinfekcijas pasākumus, jāveic vizuāla pārbaude, kā arī jāņem paraugi analīžu veikšanai (piemēram, higienogrammai).

2.3.   Kaitēkļu apkarošana: galvenā uzmanība jāpievērš profilaksei

| a) | Uz ārējām sienām nedrīkst būt plaisu vai spraugu, apkārtnei jābūt tīrai un sakoptai, un jābūt iespējai piekļūt platībām, lai tās tīrītu. |
| --- | --- |

a)

Uz ārējām sienām nedrīkst būt plaisu vai spraugu, apkārtnei jābūt tīrai un sakoptai, un jābūt iespējai piekļūt platībām, lai tās tīrītu.

| b) | Pie logiem jāpiestiprina kukaiņu siets. |
| --- | --- |

b)

Pie logiem jāpiestiprina kukaiņu siets.

| c) | Durvīm jābūt aizvērtām, izņemot iekraušanas un/vai izkraušanas laikā. |
| --- | --- |

c)

Durvīm jābūt aizvērtām, izņemot iekraušanas un/vai izkraušanas laikā.

| d) | Nelietotajam aprīkojumam un telpām ir jābūt tīriem. |
| --- | --- |

d)

Nelietotajam aprīkojumam un telpām ir jābūt tīriem.

| e) | Ūdens peļķes iekštelpās ir nekavējoties jāsaslauka. |
| --- | --- |

e)

Ūdens peļķes iekštelpās ir nekavējoties jāsaslauka.

| f) | Ir jābūt kaitēkļu apkarošanas programmai:






  i) | ir jāpārdomā attiecīgs ēsmu un slazdu skaits un to stratēģisks izvietojums (iekštelpās/ārā); |
| --- | --- | --- |

f)

Ir jābūt kaitēkļu apkarošanas programmai:

i)

ir jāpārdomā attiecīgs ēsmu un slazdu skaits un to stratēģisks izvietojums (iekštelpās/ārā);

| ii) | programmā jāparedz grauzēju, kā arī rāpojošu, staigājošu un lidojošu kaitēkļu apkarošana; |
| --- | --- |

ii)

programmā jāparedz grauzēju, kā arī rāpojošu, staigājošu un lidojošu kaitēkļu apkarošana;

| iii) | nedzīvie kaitēkļi un kukaiņi ir regulāri jānovāc, tādējādi novēršot varbūtību, ka tie saskarsies ar pārtiku; |
| --- | --- |

iii)

nedzīvie kaitēkļi un kukaiņi ir regulāri jānovāc, tādējādi novēršot varbūtību, ka tie saskarsies ar pārtiku;

| iv) | ja problēma atkārtojas, jānosaka cēlonis; |
| --- | --- |

iv)

ja problēma atkārtojas, jānosaka cēlonis;

| v) | pesticīdi jāglabā un jāizmanto tā, lai tie nevarētu saskarties ar pārtiku, iepakošanas materiālu, aprīkojumu utt. |
| --- | --- |

v)

pesticīdi jāglabā un jāizmanto tā, lai tie nevarētu saskarties ar pārtiku, iepakošanas materiālu, aprīkojumu utt.

2.4.   Tehniskā apkope un kalibrēšana

| a) | Apkopes plāns ir jāizskata kopā ar tehnisku speciālistu. Plānā ir jāiekļauj procedūras “ārkārtas gadījumā”, aprīkojuma bojājuma gadījumā, kā arī instrukcijas profilaktiskai zīmogu, paplākšņu utt. nomaiņai. |
| --- | --- |

a)

Apkopes plāns ir jāizskata kopā ar tehnisku speciālistu. Plānā ir jāiekļauj procedūras “ārkārtas gadījumā”, aprīkojuma bojājuma gadījumā, kā arī instrukcijas profilaktiskai zīmogu, paplākšņu utt. nomaiņai.

| b) | Uzmanība jāpievērš higiēnai apkopes pasākumu laikā, kā arī pareizai aprīkojuma darbībai; tas aptver, piemēram, jaudas pārsniegšanu vai iekārtas pārslogošanu, kā rezultātā var rasties plaisas, (pārāk) karstas pārtikas ievietošanu dzesēšanas iekārtās, kas aizkavē ātru atdzišanu, pārāk zemu (atkārtotas) sildīšanas jaudu tam pārtikas apjomam, kas ievietots ar pārtiku saistītu pakalpojumu uzņēmuma sildīšanas ierīcēs utt. |
| --- | --- |

b)

Uzmanība jāpievērš higiēnai apkopes pasākumu laikā, kā arī pareizai aprīkojuma darbībai; tas aptver, piemēram, jaudas pārsniegšanu vai iekārtas pārslogošanu, kā rezultātā var rasties plaisas, (pārāk) karstas pārtikas ievietošanu dzesēšanas iekārtās, kas aizkavē ātru atdzišanu, pārāk zemu (atkārtotas) sildīšanas jaudu tam pārtikas apjomam, kas ievietots ar pārtiku saistītu pakalpojumu uzņēmuma sildīšanas ierīcēs utt.

| c) | Pārtikas nekaitīguma un higiēnas kontrolē būtisks aspekts ir uzraudzības ierīču (piemēram, svaru, termometru, plūsmas mērītāju) kalibrēšana. |
| --- | --- |

c)

Pārtikas nekaitīguma un higiēnas kontrolē būtisks aspekts ir uzraudzības ierīču (piemēram, svaru, termometru, plūsmas mērītāju) kalibrēšana.

2.5.   Fiziska un ķīmiska kontaminācija, ko rada ražošanas vide (piemēram, eļļa, tinte, (bojāta) koka aprīkojuma izmantošana utt.)

| a) | Fizisko apdraudējumu (stikla, plastmasas, metāla utt.) kontroles biežums jānosaka, veicot uz risku balstītu analīzi (cik varbūtīgi tam realizēties attiecīgajā uzņēmumā). |
| --- | --- |

a)

Fizisko apdraudējumu (stikla, plastmasas, metāla utt.) kontroles biežums jānosaka, veicot uz risku balstītu analīzi (cik varbūtīgi tam realizēties attiecīgajā uzņēmumā).

| b) | Ir jābūt pieejamai procedūrai, kurā paskaidrots, kas darāms gadījumā, ja plīst stikls, cietā plastmasa, naži utt. |
| --- | --- |

b)

Ir jābūt pieejamai procedūrai, kurā paskaidrots, kas darāms gadījumā, ja plīst stikls, cietā plastmasa, naži utt.

| c) | Pārtikas apstrādes vidē, kur iespējama nejauša saskare ar pārtiku, drīkst izmantot tikai tādus tīrīšanas līdzekļus, kas piemēroti virsmām, uz kurām notiek saskare ar pārtiku. Citi tīrīšanas līdzekļi jāizmanto tikai laikā, kad nenotiek ražošana. |
| --- | --- |

c)

Pārtikas apstrādes vidē, kur iespējama nejauša saskare ar pārtiku, drīkst izmantot tikai tādus tīrīšanas līdzekļus, kas piemēroti virsmām, uz kurām notiek saskare ar pārtiku. Citi tīrīšanas līdzekļi jāizmanto tikai laikā, kad nenotiek ražošana.

| d) | Ar iespējami bīstamām ķimikālijām drīkst rīkoties tikai speciāli mācīts personāls. Piedevu svariem ir jābūt automātiskiem. |
| --- | --- |

d)

Ar iespējami bīstamām ķimikālijām drīkst rīkoties tikai speciāli mācīts personāls. Piedevu svariem ir jābūt automātiskiem.

2.6.   Alergēni

Tā kā alergēni ir apdraudējums, pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmā jāaplūko arī šis aspekts. Pēc konkrētam produktam būtisko alergēnu noteikšanas var izstrādāt profilakses stratēģiju, pamatojoties uz 2 pieejām:

| — | izejmateriālu un citu sastāvdaļu piegādātājiem tiek pieprasīta garantija par alergēnu neesību, tādējādi tiek novērsta iespēja, ka alergēni atrodas telpā, vai |
| --- | --- |

—

izejmateriālu un citu sastāvdaļu piegādātājiem tiek pieprasīta garantija par alergēnu neesību, tādējādi tiek novērsta iespēja, ka alergēni atrodas telpā, vai

| — | tiek īstenoti stingri pasākumi, lai iespējami samazinātu šķērskontamināciju, – produkti, kuru sastāvā (iespējams) ir alergēni, ražošanas laikā tiek nošķirti no citiem produktiem, izmantojot atšķirīgas ražošanas līnijas, uztvērējtvertnes un noliktavas, specifisku darba metodiku, nodrošinot darbinieku informētību un higiēnas noteikumu ievērošanu pirms atgriešanās darbā pēc ēšanas pauzēm. |
| --- | --- |

—

tiek īstenoti stingri pasākumi, lai iespējami samazinātu šķērskontamināciju, – produkti, kuru sastāvā (iespējams) ir alergēni, ražošanas laikā tiek nošķirti no citiem produktiem, izmantojot atšķirīgas ražošanas līnijas, uztvērējtvertnes un noliktavas, specifisku darba metodiku, nodrošinot darbinieku informētību un higiēnas noteikumu ievērošanu pirms atgriešanās darbā pēc ēšanas pauzēm.

Ja šādu profilakses stratēģiju nav iespējams efektīvi ieviest, ražošanas process, iespējams, ir jāpārskata.

2.7.   Atkritumu apsaimniekošana

Pārtikas apritē iesaistīts uzņēmējs atbilstību Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma VI nodaļai vislabāk nodrošināt un apliecināt var, ieviešot procedūras katram atkritumu veidam (dzīvnieku blakusproduktiem, bojātai pārtikai, ķīmiskiem atkritumiem, nevajadzīgam/izlietotam iepakojumam). Attiecīgā gadījumā jānorāda, kurš ir atbildīgs par atkritumu likvidēšanu un kā tos savāc, kur glabā un kādā veidā izved no uzņēmuma.

2.8.   Ūdens un gaisa kontrole

Papildus Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma VII nodaļā sīki izklāstītajām prasībām jāņem vērā turpmāk minētais.

| a) | Regulāri pašiem jāveic mikrobioloģiskā un ķīmiskā analīze, kurā pārbauda ūdeni, kas ir tiešā saskarē ar pārtiku (ja vien netiek izmantots komunālais ūdensvads). Analīžu biežumu nosaka, ņemot vērā tādus aspektus kā ūdensapgādes avots, paredzētais ūdens izlietojums utt. |
| --- | --- |

a)

Regulāri pašiem jāveic mikrobioloģiskā un ķīmiskā analīze, kurā pārbauda ūdeni, kas ir tiešā saskarē ar pārtiku (ja vien netiek izmantots komunālais ūdensvads). Analīžu biežumu nosaka, ņemot vērā tādus aspektus kā ūdensapgādes avots, paredzētais ūdens izlietojums utt.

| b) | Būtībā dzīvnieku izcelsmes pārtikai var izmantot tikai dzeramo ūdeni. Citos gadījumos jāizmanto vismaz tīrs ūdens vai attiecīgā gadījumā tīrs jūras ūdens. Tiešai lietošanai pārtikā paredzētu augļu un dārzeņu mazgāšanai stingri ieteicams lietot dzeramo ūdeni. |
| --- | --- |

b)

Būtībā dzīvnieku izcelsmes pārtikai var izmantot tikai dzeramo ūdeni. Citos gadījumos jāizmanto vismaz tīrs ūdens vai attiecīgā gadījumā tīrs jūras ūdens. Tiešai lietošanai pārtikā paredzētu augļu un dārzeņu mazgāšanai stingri ieteicams lietot dzeramo ūdeni.

| c) | Jānovērš kondensēšanās. |
| --- | --- |

c)

Jānovērš kondensēšanās.

| d) | Ventilācijas sistēmām ir jābūt tīrām, lai tās nekļūtu par kontaminācijas avotu. Liela riska/rūpīgas apkopes platībās, kur jāveic gaisa kontrole, jāapsver iespēja ierīkot pozitīvā gaisa spiediena sistēmas, attiecīgas gaisa filtrēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

d)

Ventilācijas sistēmām ir jābūt tīrām, lai tās nekļūtu par kontaminācijas avotu. Liela riska/rūpīgas apkopes platībās, kur jāveic gaisa kontrole, jāapsver iespēja ierīkot pozitīvā gaisa spiediena sistēmas, attiecīgas gaisa filtrēšanas sistēmas.

2.9.   Personāls (higiēna, veselības stāvoklis)

| a) | Personālam ir jāapzinās apdraudējums, ko rada kuņģa un zarnu trakta infekcijas, hepatīts un brūces un attiecīgā gadījumā jāizvairās iesaistīties pārtikas apstrādē vai jālieto piemērota aizsardzība; par veselības problēmām ir jāinformē vadītājs. Īpaša uzmanība jāpievērš pagaidu darbiniekiem, kuriem var būt nepilnīgas zināšanas par iespējamiem riskiem. |
| --- | --- |

a)

Personālam ir jāapzinās apdraudējums, ko rada kuņģa un zarnu trakta infekcijas, hepatīts un brūces un attiecīgā gadījumā jāizvairās iesaistīties pārtikas apstrādē vai jālieto piemērota aizsardzība; par veselības problēmām ir jāinformē vadītājs. Īpaša uzmanība jāpievērš pagaidu darbiniekiem, kuriem var būt nepilnīgas zināšanas par iespējamiem riskiem.

| b) | Vismaz lietošanai gatavas pārtikas sagatavošanā vēlams izmantot cimdus, kas ir piemēroti saskarei ar pārtiku, un šie cimdi ir regulāri jāmaina. Pirms cimdu uzvilkšanas un pēc to novilkšanas jāmazgā rokas. |
| --- | --- |

b)

Vismaz lietošanai gatavas pārtikas sagatavošanā vēlams izmantot cimdus, kas ir piemēroti saskarei ar pārtiku, un šie cimdi ir regulāri jāmaina. Pirms cimdu uzvilkšanas un pēc to novilkšanas jāmazgā rokas.

| c) | Rokas jāmazgā (+ jādezinficē) regulāri, proti, vismaz pirms darba sākšanas, pēc labierīcību apmeklēšanas, pēc pauzēm, pēc atkritumu izmešanas, pēc klepošanas vai šķaudīšanas, pēc darba ar izejmateriāliem utt. |
| --- | --- |

c)

Rokas jāmazgā (+ jādezinficē) regulāri, proti, vismaz pirms darba sākšanas, pēc labierīcību apmeklēšanas, pēc pauzēm, pēc atkritumu izmešanas, pēc klepošanas vai šķaudīšanas, pēc darba ar izejmateriāliem utt.

| d) | Jāapsver, vai nav jāizmanto matu tīkliņi (un bārdas tīkliņi) un attiecīgs apģērbs ar augstu tīrības pakāpi, pēc iespējas mazāk kabatām; darbiniekiem jānoņem rotas un pulksteņi. |
| --- | --- |

d)

Jāapsver, vai nav jāizmanto matu tīkliņi (un bārdas tīkliņi) un attiecīgs apģērbs ar augstu tīrības pakāpi, pēc iespējas mazāk kabatām; darbiniekiem jānoņem rotas un pulksteņi.

| e) | Telpām, kurās ēd, dzer un/vai smēķē, ir jābūt nošķirtām un tīrām. |
| --- | --- |

e)

Telpām, kurās ēd, dzer un/vai smēķē, ir jābūt nošķirtām un tīrām.

| f) | Pirmās palīdzības komplektam ir jābūt viegli pieejamam un vajadzības gadījumā nekavējoties izmantojamam. |
| --- | --- |

f)

Pirmās palīdzības komplektam ir jābūt viegli pieejamam un vajadzības gadījumā nekavējoties izmantojamam.

| g) | Pēc iespējas jāsamazina apmeklētāju skaits. Tiem jāuzvelk attiecīgs aizsargapģērbs, ko nodrošina pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs. |
| --- | --- |

g)

Pēc iespējas jāsamazina apmeklētāju skaits. Tiem jāuzvelk attiecīgs aizsargapģērbs, ko nodrošina pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs.

2.10.   Izejmateriāli (piegādātāju atlase, specifikācijas)

| a) | Uzmanība jāpievērš ne tikai izejmateriālu piegādei, bet arī piedevu, apstrādes palīglīdzekļu, iepakojuma piegādei un tā materiāla piegādei, kas nonāk saskarē ar pārtiku. |
| --- | --- |

a)

Uzmanība jāpievērš ne tikai izejmateriālu piegādei, bet arī piedevu, apstrādes palīglīdzekļu, iepakojuma piegādei un tā materiāla piegādei, kas nonāk saskarē ar pārtiku.

| b) | Uzņēmuma priekšnosacījumu programmu un HACCP plānu detalizēta izstrāde var aptvert stingru piegādes politiku, kurā ietilpst vienošanās par specifikāciju (piemēram, mikrobioloģiskajiem aspektiem) un higiēnas nodrošinājumu un/vai prasību par sertificētas kvalitātes pārvaldības sistēmas ieviešanu. |
| --- | --- |

b)

Uzņēmuma priekšnosacījumu programmu un HACCP plānu detalizēta izstrāde var aptvert stingru piegādes politiku, kurā ietilpst vienošanās par specifikāciju (piemēram, mikrobioloģiskajiem aspektiem) un higiēnas nodrošinājumu un/vai prasību par sertificētas kvalitātes pārvaldības sistēmas ieviešanu.

| c) | Neatkarīgi no vienošanās ar piegādātāju un iespējamām tā pārbaudēm, par tā uzticamību var liecināt vairāki aspekti, piemēram, piegādāto produktu viendabīgums, saskaņotā piegādes perioda ievērošana, pievienotās informācijas precizitāte, pietiekams glabāšanas laiks vai svaigums, tīra un attiecīgi aprīkota transporta izmantošana, transportlīdzekļa vadītāja un citu pārtikas transportētāju izpratne par higiēnu, pareiza temperatūra transportēšanas laikā, ilgstoša apmierinātība utt. Lielākā daļa šo aspektu jāpārbauda saņemšanas kontrolē. Lai ieviestu attiecīgas tīrīšanas procedūras, kas samazina šķērskontaminācijas varbūtību, var būt nepieciešams ņemt vērā, kādas kravas ar transportlīdzekli piegādātas agrāk. |
| --- | --- |

c)

Neatkarīgi no vienošanās ar piegādātāju un iespējamām tā pārbaudēm, par tā uzticamību var liecināt vairāki aspekti, piemēram, piegādāto produktu viendabīgums, saskaņotā piegādes perioda ievērošana, pievienotās informācijas precizitāte, pietiekams glabāšanas laiks vai svaigums, tīra un attiecīgi aprīkota transporta izmantošana, transportlīdzekļa vadītāja un citu pārtikas transportētāju izpratne par higiēnu, pareiza temperatūra transportēšanas laikā, ilgstoša apmierinātība utt. Lielākā daļa šo aspektu jāpārbauda saņemšanas kontrolē. Lai ieviestu attiecīgas tīrīšanas procedūras, kas samazina šķērskontaminācijas varbūtību, var būt nepieciešams ņemt vērā, kādas kravas ar transportlīdzekli piegādātas agrāk.

| d) | Attiecībā uz apstākļiem uzņēmuma noliktavās ir jāņem vērā visas piegādātāja nodrošinātās instrukcijas, princips “pirmo ieved, pirmo izved” vai princips “pirmajam beidzas derīguma termiņš, pirmo izved”, jānodrošina iespēja veikt pārbaudi no visām pusēm (piemēram, kravu nenovieto tieši uz zemes, nepieliek pie sienas utt.). |
| --- | --- |

d)

Attiecībā uz apstākļiem uzņēmuma noliktavās ir jāņem vērā visas piegādātāja nodrošinātās instrukcijas, princips “pirmo ieved, pirmo izved” vai princips “pirmajam beidzas derīguma termiņš, pirmo izved”, jānodrošina iespēja veikt pārbaudi no visām pusēm (piemēram, kravu nenovieto tieši uz zemes, nepieliek pie sienas utt.).

2.11.   Temperatūras kontrole glabāšanas vidē

| a) | Attiecīgā gadījumā ir (automātiski) jāreģistrē temperatūra un mitruma pakāpe. |
| --- | --- |

a)

Attiecīgā gadījumā ir (automātiski) jāreģistrē temperatūra un mitruma pakāpe.

| b) | Vēlams ierīkot automātiskas trauksmes ierīces. |
| --- | --- |

b)

Vēlams ierīkot automātiskas trauksmes ierīces.

| c) | Pēc iespējas jāsamazina temperatūras svārstības, piemēram, izmantojot atsevišķu telpu/saldētavu saldētu produktu saldēšanai un atsevišķu – to glabāšanai. |
| --- | --- |

c)

Pēc iespējas jāsamazina temperatūras svārstības, piemēram, izmantojot atsevišķu telpu/saldētavu saldētu produktu saldēšanai un atsevišķu – to glabāšanai.

| d) | Dzesināšanas/sildīšanas jauda jāpielāgo apjomam. |
| --- | --- |

d)

Dzesināšanas/sildīšanas jauda jāpielāgo apjomam.

| e) | Jāuzrauga arī produkta temperatūra un temperatūra transportēšanas laikā. |
| --- | --- |

e)

Jāuzrauga arī produkta temperatūra un temperatūra transportēšanas laikā.

| f) | Regulāri jāveic verifikācija. |
| --- | --- |

f)

Regulāri jāveic verifikācija.

2.12.   Darba metodika

Darba instrukcijām ir jābūt skaidrām un vienkāršām, redzamām vai ērti pieejamām. Tajās var iekļaut šādas norādes: notīrīt un nekavējoties likvidēt saplēstu stiklu un ziņot par to; neatstāt pārbaudes vietu bez uzraudzības; ja gatavie produkti jāglabā vēsumā, tos pēc iespējas drīzāk ievietot atdzesētā telpā; pēc iespējas drīzāk precīzi aizpildīt dokumentāciju utt.

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/biosafety_food-hygiene_legis_guidance_reg-2004-852_lv.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/guidance_doc_853-2004_lv.pdf

(3)  Definīcija, kas sniegta FAO/PVO norādījumos valstu valdībām par HACCP piemērošanu mazos un/vai mazāk attīstītos pārtikas uzņēmumos (http://www.fao.org/docrep/009/a0799e/a0799e00.HTM ISSN 2254-4725).

---

II PIELIKUMS

Uz riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem pamatotas procedūras un to piemērošanas vadlīnijas

1.   Ievads

HACCP procedūras ir obligāts priekšnoteikums visiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, izņemot primāros ražotājus (1). Šajā II pielikumā vienkāršā veidā izklāstīta HACCP principu piemērošana. Pielikuma teksta pamatā galvenokārt ir Pārtikas kodeksa dokumenta CAC/RCP 1-1969 pielikumā izklāstītie principi.

Uzskata, ka HACCP procedūras pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem ir derīgs instruments, ar kuru tie var identificēt un kontrolēt apdraudējumu, kas uzņēmumā var rasties pārtikā un pārtikas apstrādes laikā. Ņemot vērā pārtikas apritē iesaistīto uzņēmumu plašo spektru, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 852/2004, kā arī ņemot vērā pārtikas produktu un pārtikai piemēroto ražošanas procesu lielo dažādību, ir lietderīgi sniegt vispārīgus norādījumus HACCP procedūru izstrādei un īstenošanai.

2.   Vispārīgi principi

Pirms uzņēmums izmanto HACCP procedūras, pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam ir jāīsteno priekšnosacījumu programmas (skatīt I pielikumu).

HACCP procedūras jāizstrādā, ņemot vērā zinātniskos pierādījumus/risku, un tām jābūt sistemātiskām, lai varētu identificēt specifiskus apdraudējumus un noteikt pasākumus šo apdraudējumu kontrolei, tādējādi nodrošinot pārtikas nekaitīgumu. HACCP procedūras ir instrumenti, kas paver iespēju identificēt un novērtēt apdraudējumu, kā arī izveidot tādu kontroles sistēmu, kurā – atšķirībā uz vecākām sistēmām, kas galvenokārt paļāvās uz galaprodukta testēšanu – galveno uzmanību pievērš profilaksei. Visas HACCP procedūrās var pielāgot pārmaiņām, piemēram, var uzlabot aprīkojuma konstrukciju, apstrādes procedūras vai tehnoloģiju attīstību, jo tajās ir ietverta prasība procedūras pārskatīt, lai nodrošinātu, ka, veicot šādas pārmaiņas, netiek ieviesti jauni apdraudējumi.

Ja apdraudējumus kontrolē līdzīgi, tos var grupēt vienā procedūrā, kuras pamatā ir HACCP principi. Turklāt var grupēt līdzīgus produktus, ja tos ražo vienā veidā un ja attiecībā uz tiem pastāv vienādi apdraudējumi.

HACCP procedūru īstenošana ne vien sekmē pārtikas nekaitīgumu, bet var sniegt arī citas būtiskas priekšrocības, piemēram, tās var būt noderīgas attiecībā uz regulatīvo iestāžu veiktām pārbaudēm/revīzijām, turklāt, vairojot pārliecību par pārtikas nekaitīgumu, veicināt starptautisko tirdzniecību.

HACCP procedūras veido šādi septiņi principi:

| 1) | novēršamo, likvidējamo vai līdz pieļaujamam līmenim samazināmo apdraudējumu noteikšana (riska analīze); |
| --- | --- |

1)

novēršamo, likvidējamo vai līdz pieļaujamam līmenim samazināmo apdraudējumu noteikšana (riska analīze);

| 2) | kritisko kontrolpunktu noteikšana tajā posmā vai posmos, kur nepieciešama kontrole, kas novērstu vai likvidētu visus attiecīgos apdraudējumus vai tos samazinātu līdz pieļaujamam līmenim; |
| --- | --- |

2)

kritisko kontrolpunktu noteikšana tajā posmā vai posmos, kur nepieciešama kontrole, kas novērstu vai likvidētu visus attiecīgos apdraudējumus vai tos samazinātu līdz pieļaujamam līmenim;

| 3) | tādu kritisko robežu noteikšana kritiskajos kontrolpunktos (KKP), kas pieņemamus rezultātus nošķir no nepieņemamiem, lai tādējādi novērstu, likvidētu vai samazinātu identificētos apdraudējumus; |
| --- | --- |

3)

tādu kritisko robežu noteikšana kritiskajos kontrolpunktos (KKP), kas pieņemamus rezultātus nošķir no nepieņemamiem, lai tādējādi novērstu, likvidētu vai samazinātu identificētos apdraudējumus;

| 4) | efektīvu uzraudzības procedūru izstrāde un īstenošana kritiskajos kontrolpunktos; |
| --- | --- |

4)

efektīvu uzraudzības procedūru izstrāde un īstenošana kritiskajos kontrolpunktos;

| 5) | koriģējošu pasākumu noteikšana, ja uzraudzībā secina, ka kritiskais kontrolpunkts netiek kontrolēts; |
| --- | --- |

5)

koriģējošu pasākumu noteikšana, ja uzraudzībā secina, ka kritiskais kontrolpunkts netiek kontrolēts;

| 6) | tādu regulāri veicamu procedūru izveide, ar kurām pārbauda, vai no 1. līdz 5. principam izklāstītie pasākumi darbojas efektīvi; |
| --- | --- |

6)

tādu regulāri veicamu procedūru izveide, ar kurām pārbauda, vai no 1. līdz 5. principam izklāstītie pasākumi darbojas efektīvi;

| 7) | tādu pārtikas uzņēmuma veidam un lielumam atbilstošu dokumentu un tādas uzskaites izveidošana, kas pierāda no 1. līdz 6. principam izklāstīto pasākumu faktisku piemērošanu. |
| --- | --- |

7)

tādu pārtikas uzņēmuma veidam un lielumam atbilstošu dokumentu un tādas uzskaites izveidošana, kas pierāda no 1. līdz 6. principam izklāstīto pasākumu faktisku piemērošanu.

Identificējot apdraudējumu, novērtējot to un īstenojot tālākas darbības HACCP procedūru izstrādē un piemērošanā, pārtikas apritē iesaistītam uzņēmējam jāņem vērā produkta varbūtīgais galapatēriņa veids (piemēram, vai tas tiek termiski apstrādāts), mazaizsargātu patērētāju kategorijas, kā arī epidemioloģiskie dati attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu.

HACCP procedūru mērķis ir galvenokārt pievērsties kontrolei kritiskajos kontrolpunktos. Tās būtu jāpiemēro katrai konkrētajai darbībai atsevišķi. HACCP procedūru piemērošana būtu jāpārskata un vajadzīgie grozījumi jāievieš ikreiz, kad tiek pārveidots produkts, tehnoloģiskais process vai jebkurš posms. HACCP procedūras ir svarīgi vajadzības gadījumā izmantot elastīgi, attiecīgajā kontekstā ņemot vērā darbības būtību un apjomu.

3.   Priekšdarbi

3.1.   Daudznozaru HACCP grupas izveidošana

Šajā grupā, kuras veidošanā piedalās visas pārtikas apritē iesaistītā uzņēmuma vienības, kas nonāk saskarē ar produktu, ir jābūt darbiniekiem, kuriem ir plaša spektra speciālās zināšanas un attiecīga pieredze ar attiecīgo produktu, tā ražošanu (izgatavošanu, glabāšanu un izplatīšanu), patēriņu un ar to saistītajiem potenciālajiem apdraudējumiem, un tajā pēc iespējas ir jāiekļauj augstākās vadības līmeņa pārstāvji. Grupai ir jāsaņem pilnīgs atbalsts no vadības, kurai būtu jāuzskata sevi par HACCP plāna un vispārējās pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas īpašnieku.

Vajadzības gadījumā grupai ir jāsaņem tādu speciālistu palīdzība, kuri palīdz risināt ar kritisko punktu novērtēšanu un kontroli saistītās grūtības.

Grupā var iesaistīt speciālistus un tehniskos darbiniekus:

| — | kas izprot ar noteiktu produktu grupu saistītos bioloģiskos, ķīmiskos vai fiziskos apdraudējumus, |
| --- | --- |

—

kas izprot ar noteiktu produktu grupu saistītos bioloģiskos, ķīmiskos vai fiziskos apdraudējumus,

| — | kas ir atbildīgi par pētāmā produkta ražošanas tehnisko procesu vai ir tieši iesaistīti tajā, |
| --- | --- |

—

kas ir atbildīgi par pētāmā produkta ražošanas tehnisko procesu vai ir tieši iesaistīti tajā,

| — | kam ir praktiskas zināšanas par ražošanas iekārtas un aprīkojuma higiēnas noteikumiem un ekspluatāciju, kā arī |
| --- | --- |

—

kam ir praktiskas zināšanas par ražošanas iekārtas un aprīkojuma higiēnas noteikumiem un ekspluatāciju, kā arī

| — | jebkuras citas personas ar speciālām zināšanām mikrobioloģijā, higiēnā vai pārtikas tehnoloģijā. |
| --- | --- |

—

jebkuras citas personas ar speciālām zināšanām mikrobioloģijā, higiēnā vai pārtikas tehnoloģijā.

Ja grupai ir pieejama visa vajadzīgā informācija un ja to izmanto, lai garantētu izveidotās sistēmas uzticamību, viena persona var pildīt vairākus no minētajiem uzdevumiem. Ja uzņēmumā nav speciālistu ar vajadzīgajām zināšanām, jāizmanto citi avoti (konsultācijas, labas higiēnas prakses norādījumi utt., un nebūtu jānoraida arī tās pašas grupas (apakšnozaru vai asociāciju līmenī) citu uzņēmumu sagatavotie norādījumi, ja tajos ir attiecīgie speciālisti).

3.2.   Produkta(-u) apraksts procesa nobeigumā (turpmāk “galaprodukts”)

Ir jāsagatavo vispusīgs galaprodukta apraksts, sniedzot arī vajadzīgo informāciju par nekaitīgumu, tostarp par:

| — | sastāvdaļu/izejmateriālu izcelsmi, kas var palīdzēt identificēt konkrētus apdraudējumus, |
| --- | --- |

—

sastāvdaļu/izejmateriālu izcelsmi, kas var palīdzēt identificēt konkrētus apdraudējumus,

| — | sastāvu (piemēram, par izejvielām, sastāvdaļām, piedevām, iespējamiem alergēniem utt.), |
| --- | --- |

—

sastāvu (piemēram, par izejvielām, sastāvdaļām, piedevām, iespējamiem alergēniem utt.),

| — | struktūru un fizikālķīmiskajām īpašībām (piemēram, vai tā ir cieta vai šķidra viela, želeja, emulsija, kāds ir mitruma sastāvs, pH, ūdens aktivitāte utt.), |
| --- | --- |

—

struktūru un fizikālķīmiskajām īpašībām (piemēram, vai tā ir cieta vai šķidra viela, želeja, emulsija, kāds ir mitruma sastāvs, pH, ūdens aktivitāte utt.),

| — | apstrādi (piemēram, karsēšanu, sasaldēšanu, žāvēšanu, sālīšanu, kūpināšanu utt. un tās pakāpi), |
| --- | --- |

—

apstrādi (piemēram, karsēšanu, sasaldēšanu, žāvēšanu, sālīšanu, kūpināšanu utt. un tās pakāpi),

| — | iesaiņošanu (piemēram, hermētisks iepakojums, vakuumiepakojums, modificētā atmosfēra) un marķēšanu, |
| --- | --- |

—

iesaiņošanu (piemēram, hermētisks iepakojums, vakuumiepakojums, modificētā atmosfēra) un marķēšanu,

| — | glabāšanas un izplatīšanas nosacījumiem, arī transportēšanu un apstrādi, |
| --- | --- |

—

glabāšanas un izplatīšanas nosacījumiem, arī transportēšanu un apstrādi,

| — | paredzēto glabāšanas laiku (piemēram, “izlietot līdz” vai “ieteicams izlietot līdz”), |
| --- | --- |

—

paredzēto glabāšanas laiku (piemēram, “izlietot līdz” vai “ieteicams izlietot līdz”),

| — | lietošanas pamācībām, |
| --- | --- |

—

lietošanas pamācībām,

| — | jebkuriem piemērojamiem mikrobioloģiskajiem un ķīmiskajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

—

jebkuriem piemērojamiem mikrobioloģiskajiem un ķīmiskajiem kritērijiem.

3.3.   Paredzētā izmantojuma noteikšana

HACCP darba grupai būtu arī jānosaka parastais vai paredzētais produkta izmantojums klientu un patērētāju mērķgrupās, kam produkts ir domāts. Īpašos gadījumos, iespējams, ir jāizvērtē produkta piemērotība īpašām patērētāju grupām, piemēram, produktu piegādātājiem, kas apkalpo iestādes, ceļotājiem utt. un mazaizsargātām iedzīvotāju grupām.

3.4.   Plūsmas diagrammas veidošana (ražošanas procesa apraksts)

Neatkarīgi no izvēlētā formāta visi procesa posmi ir secīgi jāpēta un jāatspoguļo sīki izstrādātā plūsmas diagrammā.

Ir jānorāda gan visi procesi (no izejmateriālu saņemšanas līdz galaprodukta laišanai tirgū), tostarp kavēšanās, kas var notikt vienā posmā vai pārejot no viena posma uz nākamo, gan pietiekami un pārtikas nekaitīgumam būtiski tehniskie dati, piemēram, temperatūra un termiskās apstrādes ilgums.

Cita starpā var norādīt šādu informāciju:

| — | darba telpu un palīgtelpu plānu, |
| --- | --- |

—

darba telpu un palīgtelpu plānu,

| — | aprīkojuma izvietojumu un raksturlielumus, |
| --- | --- |

—

aprīkojuma izvietojumu un raksturlielumus,

| — | visu procesa posmu secību (ieskaitot izejvielu iestrādi, sastāvdaļas vai piedevas un kavēšanos posmos vai starp posmiem), |
| --- | --- |

—

visu procesa posmu secību (ieskaitot izejvielu iestrādi, sastāvdaļas vai piedevas un kavēšanos posmos vai starp posmiem),

| — | darbību tehniskos parametrus (jo īpaši laiku un temperatūru, tostarp kavējumus), |
| --- | --- |

—

darbību tehniskos parametrus (jo īpaši laiku un temperatūru, tostarp kavējumus),

| — | produktu plūsmu (tostarp iespējamo šķērskontaminācijas izplatību), |
| --- | --- |

—

produktu plūsmu (tostarp iespējamo šķērskontaminācijas izplatību),

| — | tīro un netīro zonu nošķiršanu (vai liela/maza riska zonas). |
| --- | --- |

—

tīro un netīro zonu nošķiršanu (vai liela/maza riska zonas).

3.5.   Plūsmas diagrammas apstiprināšana ražošanas vietā

Pēc tam, kad ir sagatavota plūsmas diagramma, HACCP grupai tā jāapstiprina ražošanas vietā darba laikā. Ja novēro jebkādas novirzes, sākotnējo plūsmas diagrammu maina, tādējādi nodrošinot precizitāti.

4.   Riska analīze (1. princips)

4.1.   Attiecīgo apdraudējumu uzskaitījums

Apdraudējums ir bioloģisks, ķīmisks vai fizisks aģents pārtikā vai barībā vai tāds pārtikas vai barības stāvoklis, kas potenciāli var nelabvēlīgi ietekmēt veselību (2).

Ir jāidentificē un jāuzskaita visi būtiskākie potenciālie bioloģiskie, ķīmiskie vai fiziskie apdraudējumi, kurus, saprātīgi spriežot, var paredzēt katrā procesa posmā (arī izejvielu un sastāvdaļu ražošanā, iegādē, glabāšanā, transportēšanā un apstrādē un kavēšanās ražošanas procesā). Var būt lietderīgi konsultēties ar ārējiem informācijas avotiem (piemēram, izmantot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā).

Pēc tam HACCP grupai ir jāveic riska analīze, lai noteiktu tādus apdraudējumus, kuru likvidēšana vai samazināšana līdz pieļaujamam līmenim ir nepieciešama nekaitīgas pārtikas (galaprodukta) ražošanai.

Veicot riska analīzi, jāņem vērā turpmāk minētais (skatīt arī 2. papildinājumu):

| — | cik varbūtīgi ir apdraudējumi un cik nopietna to nelabvēlīgā ietekme uz veselību, |
| --- | --- |

—

cik varbūtīgi ir apdraudējumi un cik nopietna to nelabvēlīgā ietekme uz veselību,

| — | apdraudējumu pastāvēšanas kvalitatīvais un/vai kvantitatīvais novērtējums, |
| --- | --- |

—

apdraudējumu pastāvēšanas kvalitatīvais un/vai kvantitatīvais novērtējums,

| — | patogēno mikroorganismu izdzīvošana vai vairošanās un nepieļaujama ķīmisko vielu rašanās starpproduktos, galaproduktos, ražošanas līnijās vai līniju vidē; |
| --- | --- |

—

patogēno mikroorganismu izdzīvošana vai vairošanās un nepieļaujama ķīmisko vielu rašanās starpproduktos, galaproduktos, ražošanas līnijās vai līniju vidē;

| — | toksīnu vai citu nevēlamu mikrobiālā metabolisma produktu, ķimikāliju vai fizisku faktoru vai alergēnu rašanās vai saglabāšanās pārtikas produktos, |
| --- | --- |

—

toksīnu vai citu nevēlamu mikrobiālā metabolisma produktu, ķimikāliju vai fizisku faktoru vai alergēnu rašanās vai saglabāšanās pārtikas produktos,

| — | izejvielu, starpproduktu vai galaproduktu bioloģiska (mikroorganismi, parazīti), ķīmiska vai fizikāla kontaminācija (vai atkārtota kontaminācija). |
| --- | --- |

—

izejvielu, starpproduktu vai galaproduktu bioloģiska (mikroorganismi, parazīti), ķīmiska vai fizikāla kontaminācija (vai atkārtota kontaminācija).

4.2.   Kontrolpasākumi

Pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam ir jāizvērtē un jāapraksta uz katru apdraudējumu attiecinātie kontrolpasākumi, ja šādi pasākumi ir paredzēti.

Kontrolpasākumi ir tādas darbības un pasākumi, ko var īstenot, lai novērstu vai likvidētu apdraudējumus vai to ietekmi, vai varbūtību, ka tie sastopami, samazinātu līdz pieļaujamam līmenim. Daudzi profilaktiski kontrolpasākumi ietilpst priekšnosacījumu programmās, un to mērķis ir novērst kontamināciju, ko var radīt ražošanas vide (piemēram, personāls, kaitēkļi, ūdens, uzturēšana, kuri kā piemēri minēti I pielikumā). Citi kontrolpasākumi, kurus īsteno nolūkā samazināt vai likvidēt apdraudējumus, ir specifiskāk saistīti ar konkrētu ražošanas procesu, piemēram, pasterizāciju, fermentāciju, un tam var noteikt kritiskos kontrolpunktus vai izveidot darbības priekšnosacījumu programmas (darbības PNP: skatīt 5. iedaļu).

Noteikta apdraudējuma kontrolei var būt vajadzīgi vairāki kontrolpasākumi, piemēram, pasterizācija, ko kontrolē laika, temperatūras un šķidruma plūsmas ātruma griezumā, turklāt ar vienu kontrolpasākumu dažreiz var kontrolēt vairākus apdraudējumus, piemēram, pasterizācija vai kontrolēta termiskā apstrāde var pietiekami nodrošināt vairāku patogēno mikroorganismu – gan Salmonella, gan Listeria – līmeņa samazināšanos.

Kontrolpasākumi ir jāapstiprina.

Kontrolpasākumi jāpapildina ar sīki izstrādātām procedūrām un norādījumiem, ar kuriem iespējama tos faktiska īstenošana.

5.   Kritisko kontrolpunktu (KKP) noteikšana (2. princips)

Kritiskie kontrolpunkti jānosaka, izmantojot loģiku. To var darīt lēmumu pieņemšanas shēmā vai atbilstoši HACCP grupas zināšanām un pieredzei izvēlēties kādu citu metodi.

Kritisko kontrolpunktu noteikšanas rezultātā HACCP grupai ir jāveic divi uzdevumi:

| — | jānodrošina attiecīgu kontrolpasākumu efektīva izveide un īstenošana. Proti, ja posmā, kurš produktu drošības dēļ jākontrolē un kurā nav kontrolpasākumu, vai jebkurā citā vēlākā ražošanas procesa posmā tiek noteikts apdraudējums, produkts vai process šajā posmā vai arī agrāk vai vēlāk jākoriģē, ieviešot kontrolpasākumu, |
| --- | --- |

—

jānodrošina attiecīgu kontrolpasākumu efektīva izveide un īstenošana. Proti, ja posmā, kurš produktu drošības dēļ jākontrolē un kurā nav kontrolpasākumu, vai jebkurā citā vēlākā ražošanas procesa posmā tiek noteikts apdraudējums, produkts vai process šajā posmā vai arī agrāk vai vēlāk jākoriģē, ieviešot kontrolpasākumu,

| — | katrā kritiskajā kontrolpunktā jāizveido un jāīsteno uzraudzības sistēma. |
| --- | --- |

—

katrā kritiskajā kontrolpunktā jāizveido un jāīsteno uzraudzības sistēma.

Dokumenta 2. papildinājumā izklāstīta riska analīzes metode ar puskvantitatīvu riska novērtējumu. Citi instrumentu piemēri ir 3.A un 3.B papildinājumā atspoguļotās lemšanas shēmas. Dokumenta 2. un 3. papildinājumā minētos instrumentus var izmantot katru atsevišķi vai kopā, riska novērtējumā identificējot visbūtiskākos apdraudējumus un īstenojot nepieciešamo kontrolpasākumu sākotnējai pārbaudei, savukārt ar lemšanas shēmas starpniecību var vēl vairāk uzlabot kontrolpasākumus.

Katrs plūsmas diagrammā (šā pielikuma 3.4. iedaļa) identificētais procesa posms ir jāskata secīgi. Katrā posmā katram apdraudējumam, ko, saprātīgi spriežot, var paredzēt, un katram identificētajam kontrolpasākumam ir jāpiemēro lēmuma pieņemšanas shēma un/vai riska novērtējums. Tas jādara elastīgi, ņemot vērā visu ražošanas procesu, lai pēc iespējas izvairītos no nevajadzīgiem kritiskajiem kontrolpunktiem. Par kritiskā kontrolpunkta noteikšanas metodes izmantošanu ieteicams organizēt apmācību.

Kā parādīts papildinājumos, riska analīzē katram procesa posmam var identificēt atšķirīgus risku līmeņus.

| — | Ja riska līmenis ir zems un ir ieviestas stabilas priekšnosacījumu programmas, var uzskatīt, ka apdraudējumus pietiekami labi kontrolēt var ar priekšnosacījumu programmām. |
| --- | --- |

—

Ja riska līmenis ir zems un ir ieviestas stabilas priekšnosacījumu programmas, var uzskatīt, ka apdraudējumus pietiekami labi kontrolēt var ar priekšnosacījumu programmām.

| — | Ja riski identificēti starpposmu līmenī, var ierosināt “starpposma” pasākumus, piemēram, “darbības priekšnosacījumu programmas (darbības PNP (3))” (sk. 2. un 3. papildinājumu, kā arī ISO 22000).






  — | Darbības priekšnosacījumu programmas ir tādas priekšnosacījumu programmas, kuras parasti ir saistītas ar ražošanas procesu un kuras riska analīzē identificē kā nepieciešamas tam, lai tiktu kontrolēta varbūtība, ka produktā/produktos vai apstrādes vidē varētu ieviesties, izdzīvot un/vai vairoties pārtikas nekaitīgumu apdraudoši faktori. Līdzīgi kā kritiskajam kontrolpunktam arī darbības priekšnosacījumu programmai ir izmērāmi vai novērojami darbības kritēriji vai rīcības robežvērtības (mērķvērtības, nevis kritiskās robežvērtības), kā arī kontrolpasākumu īstenošanas uzraudzība, uzraudzības uzskaite un attiecīgā gadījumā arī koriģējoši pasākumi. Piemēri:






  — | dārzeņu mazgāšanas procesa kontrole (piemēram, cik bieži maina mazgāšanas ūdeni, lai novērstu mikrobiālu šķērskontamināciju; kādas mehāniskas darbības ūdenī veic, lai likvidētu fiziskus apdraudējumus, piemēram, akmeņus, koka gabaliņus), |
| --- | --- | --- | --- |

—

Ja riski identificēti starpposmu līmenī, var ierosināt “starpposma” pasākumus, piemēram, “darbības priekšnosacījumu programmas (darbības PNP (3))” (sk. 2. un 3. papildinājumu, kā arī ISO 22000).

—

Darbības priekšnosacījumu programmas ir tādas priekšnosacījumu programmas, kuras parasti ir saistītas ar ražošanas procesu un kuras riska analīzē identificē kā nepieciešamas tam, lai tiktu kontrolēta varbūtība, ka produktā/produktos vai apstrādes vidē varētu ieviesties, izdzīvot un/vai vairoties pārtikas nekaitīgumu apdraudoši faktori. Līdzīgi kā kritiskajam kontrolpunktam arī darbības priekšnosacījumu programmai ir izmērāmi vai novērojami darbības kritēriji vai rīcības robežvērtības (mērķvērtības, nevis kritiskās robežvērtības), kā arī kontrolpasākumu īstenošanas uzraudzība, uzraudzības uzskaite un attiecīgā gadījumā arī koriģējoši pasākumi. Piemēri:

—

dārzeņu mazgāšanas procesa kontrole (piemēram, cik bieži maina mazgāšanas ūdeni, lai novērstu mikrobiālu šķērskontamināciju; kādas mehāniskas darbības ūdenī veic, lai likvidētu fiziskus apdraudējumus, piemēram, akmeņus, koka gabaliņus),

| — | blanšēšanas procesa kontrole dziļās sasaldēšanas nozares ražojumiem (laiks/temperatūra). |
| --- | --- |

—

blanšēšanas procesa kontrole dziļās sasaldēšanas nozares ražojumiem (laiks/temperatūra).

Parasti mazgāšanas un blanšēšanas procesu par kritisku kontrolpunktu var neuzskatīt, jo mikrobiālo apdraudējumu pilnīgi likvidēt vai to samazināt līdz pieļaujamam līmenim tajā nevar, turklāt tas nav arī šāda procesa mērķis. Tomēr rīcība šajā posmā ietekmēs kopējo mikroorganismu daudzumu apstrādātajā produktā;

| — | intensīvāka tīrīšana un dezinficēšana augsta riska zonās; stingrākas personāla higiēnas prasības augsta riska zonās, piemēram, zonās, kurās tiek fasēta ēšanai gatava pārtika, |
| --- | --- |

—

intensīvāka tīrīšana un dezinficēšana augsta riska zonās; stingrākas personāla higiēnas prasības augsta riska zonās, piemēram, zonās, kurās tiek fasēta ēšanai gatava pārtika,

| — | nopietnāka izejmateriālu pārbaude to saņemšanas brīdī, ja piegādātājs nav garantējis vēlamo kvalitāti/nekaitīguma līmeni (piemēram, garšvielās ir mikotoksīni), |
| --- | --- |

—

nopietnāka izejmateriālu pārbaude to saņemšanas brīdī, ja piegādātājs nav garantējis vēlamo kvalitāti/nekaitīguma līmeni (piemēram, garšvielās ir mikotoksīni),

| — | alergēnu kontrole, īstenojot sanitāro programmu. |
| --- | --- |

—

alergēnu kontrole, īstenojot sanitāro programmu.

| — | Ja riska līmenis ir augsts un to nenovērš ne priekšnosacījumu programmas, ne darbības priekšnosacījumu programmas, jānosaka kritiskie kontrolpunkti. |
| --- | --- |

—

Ja riska līmenis ir augsts un to nenovērš ne priekšnosacījumu programmas, ne darbības priekšnosacījumu programmas, jānosaka kritiskie kontrolpunkti.

Dokumenta 4. papildinājumā sniegts priekšnosacījumu programmu, darbības priekšnosacījumu programmu un kritisko kontrolpunktu salīdzinājums.

6.   Kritiskās robežas pie kritiskajiem kontrolpunktiem (3. princips)

Nosakot katru ar kritisko kontrolpunktu saistīto kontrolpasākumu, ir jānorāda kritiskās robežas.

Kritiskās robežas atbilst galējām vērtībām, kas pieļaujamas attiecībā uz produkta nekaitīgumu. Ar šādu robežu pieņemamus rezultātus nošķir no nepieņemamiem. To nosaka pēc novērojamiem vai izmērāmiem parametriem, kas pierāda, ka kritiskais punkts tiek kontrolēts. Kritiskā robeža jānosaka atbilstoši pamatotiem pierādījumiem par to, ka izvēlētās vērtības nodrošinās procesa kontroli.

Šādi parametri var būt temperatūra, laiks, pH, mitruma sastāvs, piedevu daudzums, konservants vai sāls, organoleptiski parametri, piemēram, izskats vai struktūra utt.

Lai samazinātu varbūtību, ka procesa noviržu dēļ kritiskā robeža varētu tikt pārsniegta, dažos gadījumos ir jānorāda stingrāki līmeņi (t. i., mērķlīmeņi) nolūkā nodrošināt kritisko robežu ievērošanu.

Kritiskās robežas ir jāapstiprina, un to vērtībai ir jābūt skaidrai un konkrētai.

Kritiskās robežas var noteikt dažādi. Ja tās nav norādītas reglamentējošos standartos vai labas higiēnas prakses norādījumos, HACCP grupai jāpārliecinās, cik tie pamatoti attiecībā uz noteiktā apdraudējuma kontroli kritiskajos kontrolpunktos.

7.   Uzraudzības procedūras kritiskajos kontrolpunktos (4. princips)

Vajadzīga HACCP procedūru daļa ir programma, kur ietilpst katrā kritiskajā punktā veiktie novērojumi un mērījumi, ar kuriem tiek garantēta atbilstība norādītajām kritiskajām robežvērtībām.

Veiktajiem novērojumiem vai mērījumiem jāatklāj kontroles zudums kritiskajos punktos un laikus jānodrošina koriģējošiem pasākumiem vajadzīgā informācija.

Ja uzraudzības rezultāti liecina par kontroles zuduma tendenci KKP, process atbilstoši iespējām jākoriģē. Korekcijas jāveic pirms novirzes rašanās (kritiskā robeža netiek sasniegta). Uzraudzības dati ir jāvērtē īpaši norīkotai un pieredzējušai personai, kam ir vajadzīgās zināšanas un pilnvaras koriģējošu pasākumu veikšanai, ja tādi ir vajadzīgi.

Novērojumus un mērījumus var veikt pastāvīgi vai ar starplaikiem. Ja novērojumus vai mērījumus neveic pastāvīgi, jānosaka novērojumu vai mērījumu biežums, kas laikus nodrošina informāciju koriģējošo pasākumu veikšanai.

HACCP plānā jāapraksta metodes, kā arī jānorāda novērojumu vai mērījumu biežums un uzskaites kārtība uzraudzības veikšanai kritiskajā kontrolpunktā:

| — | persona, kas veic uzraudzību un pārbaudi, |
| --- | --- |

—

persona, kas veic uzraudzību un pārbaudi,

| — | laiks, kad uzraudzība un pārbaude tiek veikta, |
| --- | --- |

—

laiks, kad uzraudzība un pārbaude tiek veikta,

| — | kādā veidā uzraudzība un pārbaude tiek veikta. |
| --- | --- |

—

kādā veidā uzraudzība un pārbaude tiek veikta.

Uzraudzības biežumu nosaka, balstoties uz riska analīzi, piemēram, atkarībā no varbūtības, ka produktā gadīsies apdraudējums, no ražošanas apjoma, produkta izplatīšanas, iespējamajiem patērētājiem, to darbinieku skaita, kuri tieši apstrādā produktu, utt.

Ar kritisko kontrolpunktu uzraudzību saistītā uzskaite jāparaksta personai vai personām, kas veic uzraudzību, un uzskaites pārbaude – par pārbaudi atbildīgā uzņēmuma darbiniekiem.

8.   Koriģējošie pasākumi (5. princips)

HACCP grupai ir iepriekš jāplāno koriģējoši pasākumi katrā kritiskajā kontrolpunktā, lai tos nekavējoties varētu veikt, kad vien uzraudzības dati liecina par novirzi no kritiskās robežas.

Šādos koriģējošos pasākumos jāiekļauj:

| — | attiecīga norāde par personu vai personām, kas atbildīgas par koriģējošā pasākuma īstenošanu, |
| --- | --- |

—

attiecīga norāde par personu vai personām, kas atbildīgas par koriģējošā pasākuma īstenošanu,

| — | to līdzekļu un pasākumu apraksts, kas vajadzīgi novērotās novirzes korekcijai, |
| --- | --- |

—

to līdzekļu un pasākumu apraksts, kas vajadzīgi novērotās novirzes korekcijai,

| — | pasākums vai pasākumi (dažkārt, lai nošķirtu no citiem koriģējošiem pasākumiem, šos pasākumus dēvē par “korekcijām”), kas jāveic attiecībā uz produktiem, kuru ražošana notikusi laikā, kad procesu nekontrolēja, |
| --- | --- |

—

pasākums vai pasākumi (dažkārt, lai nošķirtu no citiem koriģējošiem pasākumiem, šos pasākumus dēvē par “korekcijām”), kas jāveic attiecībā uz produktiem, kuru ražošana notikusi laikā, kad procesu nekontrolēja,

| — | pieraksti, kuros norādīta visa vajadzīgā informācija par veiktajiem pasākumiem (piemēram, diena, laiks, pasākuma veids, izpildītājs un turpmākā verifikācijas pārbaude). |
| --- | --- |

—

pieraksti, kuros norādīta visa vajadzīgā informācija par veiktajiem pasākumiem (piemēram, diena, laiks, pasākuma veids, izpildītājs un turpmākā verifikācijas pārbaude).

Ja koriģējošie pasākumi attiecībā uz vienu un to pašu procedūru jāveic atkārtoti, uzraudzības dati var liecināt, ka profilaktiskie pasākumi (priekšnosacījumu programmas vai to noturīgums) vai process un tā kritiskie kontrolpunkti ir jāpārskata.

9.   Verifikācijas (un validācijas) procedūras (6. princips)

HACCP grupai ir jānorāda, kādas metodes un procedūras jāizmanto, lai noteiktu, vai HACCP procedūras darbojas pareizi. Verifikācijas metodes var aptvert paraugu ņemšanu un analīzi izlases kārtībā, padziļinātu analīzi vai pārbaudes izvēlētajos kritiskajos punktos, intensīvāku starpproduktu un galaproduktu analīzi, faktisko apstākļu izpēti glabāšanas, izplatīšanas un pārdošanas laikā un produkta faktiskās izmantošanas izpēti.

Verifikācija jāveic pietiekami bieži, lai pārliecinātos, ka HACCP procedūras faktiski darbojas. Verifikācijas biežums ir atkarīgs no uzņēmējdarbības veida (ražošanas apjoma, darbinieku skaita, attiecīgās pārtikas veida), uzraudzības biežuma, darbinieku precizitātes, laika gaitā atklāto noviržu biežuma un paredzamajiem apdraudējumiem.

Verifikācijas procedūrās var ietilpt:

| — | HACCP procedūru un to uzskaites revīzija, |
| --- | --- |

—

HACCP procedūru un to uzskaites revīzija,

| — | darbību pārbaude (personu atbilstība), |
| --- | --- |

—

darbību pārbaude (personu atbilstība),

| — | apstiprinājums, ka kritisko kontrolpunktu uzraudzība tiek īstenota un uzturēta, |
| --- | --- |

—

apstiprinājums, ka kritisko kontrolpunktu uzraudzība tiek īstenota un uzturēta,

| — | noviržu un produktu izvietošanas vietu pārskatīšana, saistībā ar produktu veiktie koriģējošie pasākumi. |
| --- | --- |

—

noviržu un produktu izvietošanas vietu pārskatīšana, saistībā ar produktu veiktie koriģējošie pasākumi.

No verifikācijas biežuma ļoti atkarīgs, cik daudz nākas veikt atkārtotas pārbaudes vai cik daudz ir atsaukumu, kas saistīti ar gadījumiem, kur atklājas kritiskās robežas pārsniedzoša novirze. Verifikācijā jāietver visi turpmāk minētie elementi, bet ne vienmēr tie jāveic vienlaikus:

| — | pārbauda uzskaites pareizību un noviržu analīzi, |
| --- | --- |

—

pārbauda uzskaites pareizību un noviržu analīzi,

| — | pārbauda personu, kura uzrauga ar apstrādi, glabāšanu un/vai pārvadāšanu saistītās darbības, |
| --- | --- |

—

pārbauda personu, kura uzrauga ar apstrādi, glabāšanu un/vai pārvadāšanu saistītās darbības,

| — | fiziski pārbauda uzraugāmo procesu, |
| --- | --- |

—

fiziski pārbauda uzraugāmo procesu,

| — | kalibrē monitoringā izmantotos instrumentus. |
| --- | --- |

—

kalibrē monitoringā izmantotos instrumentus.

Verifikācija būtu jāveic citai personai, nevis tai, kas atbildīga par uzraudzības un koriģējošo pasākumu veikšanu. Ja konkrētas verifikācijas darbības nevar veikt uz vietas, verifikāciju uzņēmuma vārdā veic neatkarīgi eksperti vai attiecīgi kvalificētas trešās puses.

Procesa sākumā vai grozījumu gadījumā ir jāīsteno validācijas pasākumi, kuros tiek vākti pierādījumi, kas apstiprina visu HACCP plāna elementu iedarbīgumu. Šādi pierādījumi ir zinātniskas publikācijas, uzņēmuma laboratorijā veikti testi, prognozējošā mikrobioloģija utt., kas apliecina, ka noteiktās kritiskās robežvērtības, ja tās ievēro, patiešām nodrošina paredzēto ietekmi uz apdraudējumu (nav pieauguma, samazināšanās utt.). Citi norādījumi un validācijas pasākumu piemēri minēti CAC/GL 69-2008.

Piemēri pārmaiņām, kuru dēļ būtu jāveic pārvalidācija, ir šādi:

| — | ir mainītas izejvielas, produkti vai apstrādes apstākļi (ražotnes izvietojums un vide, apstrādes iekārtas, tīrīšanas un dezinfekcijas programma), |
| --- | --- |

—

ir mainītas izejvielas, produkti vai apstrādes apstākļi (ražotnes izvietojums un vide, apstrādes iekārtas, tīrīšanas un dezinfekcijas programma),

| — | iepakojuma, glabāšanas vai izplatīšanas nosacījumu grozījumi, |
| --- | --- |

—

iepakojuma, glabāšanas vai izplatīšanas nosacījumu grozījumi,

| — | pārmaiņas patēriņā, |
| --- | --- |

—

pārmaiņas patēriņā,

| — | saņemta jebkāda informācija par jaunu apdraudējumu saistībā ar minēto produktu. |
| --- | --- |

—

saņemta jebkāda informācija par jaunu apdraudējumu saistībā ar minēto produktu.

Attiecīgos gadījumos pēc šādas pārskatīšanas jāgroza paredzētās procedūras. Grozījumi pilnīgi jāiekļauj dokumentu un uzskaites sistēmā, lai nodrošinātu precīzas jaunākās informācijas pieejamību.

Validācija, verifikācija vai monitorings?

—   Validācija: pirms procesa sākuma (vai mainīšanas) gūti pierādījumi, kas apliecina, ka, pareizi īstenoti, izraudzītie kontrolpasākumi (priekšnosacījumu programmas, darbības priekšnosacījumu programmas vai kritiskie kontrolpunkti) ir iedarbīgi un aizsargā sabiedrības veselību, piemēram, pierādījumi, ka, glabāšanas temperatūrai sasniedzot ierosināto kritisko robežvērtību, ar pasākumu apkarotais apdraudējums nepieaug līdz nepieņemamam līmenim.

—   Monitorings: posmā, kur pastāvīgi (reāllaikā) īsteno kontrolpasākumu, tiek vākta informācija, piemēram, pastāvīgi vai neregulāri tiek uzraudzīta glabāšanas temperatūra.

—   Verifikācija: periodiska darbība, ko īsteno, lai parādītu, ka vēlamais rezultāts patiešām ir sasniegts, piemēram, pārtikas parauga ņemšana un testēšana, kurā izvērtē, vai mērķapdraudējums ir konstatējams zemākā līmenī, nekā pieļaujams glabāšanā konkrētā temperatūrā.

Piemērs Nr. 1. Piena pasterizācija

—   Validācija: pirms ražošanas pasākumiem: eksperimentāli pierāda, ka izvēlētajā tehnoloģiskajā procesā piens 15 sekundes tiks karsēts 72 °C temperatūrā, tādā veidā iznīcinot Coxiella burnetti. Var izmantot kalibrētas zondes, veikt mikrobioloģiskos testus un izvēlēties prognozējošo mikrobioloģiju.

—   Monitorings: ražošanas pasākumu laikā sistēma (laiks – temperatūra – spiediens – tilpuma caurlaide), kas uzņēmumiem dos iespēju konstatēt, ka procesa laikā tiek sasniegta kritiskā robeža (72 °C 15 sekundes).

—   Verifikācija: noteikts skaits gadā: periodiski galaprodukta mikrobioloģiskie testi, pasterizētāja temperatūras regulāra pārbaude ar kalibrētu zondi.

Piemērs Nr. 2. Žāvētu desu fermentācija

—   Validācija: pH, ūdens aktivitāte, laika/temperatūras kombinācija kas saskaņā ar prognozējošo modelēšanu vai provokācijas pārbaudi nepieļauj Listeria monocytogenes savairošanos.

—   Monitorings: fermentācijas laikā: pH mērījums, svara zudums, laikposms, temperatūra, mitrums fermentācijas telpā, L. monocytogenes parauga ņemšana fermentācijas vidē.

—   Verifikācija: L. monocytogenes parauga ņemšanas plāns galaproduktā.

Sk. arī dokumentu CAC/GL 69-2008 (4).

10.   Dokumenti un uzskaite (7. princips)

Efektīvai un precīzai uzskaitei ir būtiska nozīme HACCP procedūru piemērošanā. HACCP procedūras ir jādokumentē HACCP plānā un pastāvīgi jāpapildina ar informāciju par konstatējumiem. Dokumentiem un uzskaitei ir jāatbilst darbības veidam un apjomam, turklāt ar tiem jāpietiek, lai ar to palīdzību uzņēmums varētu verificēt HACCP procedūru ieviešanu un uzturēšanu. Izsekojamības nolūkos un lai pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja procedūras varētu regulāri pārskatīt, kā arī lai kompetentā iestāde varētu pārbaudīt HACCP procedūras, dokumenti un uzskaite ir jāglabā vēl pietiekami ilgi pēc produkta glabāšanas laika. Kā daļu no dokumentācijas var izmantot ekspertu izstrādātus metodiskos norādījumus par HACCP (piemēram, nozaru norādījumus par HACCP), ja vien šie materiāli atspoguļo uzņēmuma darbības, kas īpaši attiecas uz pārtikas apriti. Dokumenti jāparaksta darbiniekam, kas uzņēmumā atbildīgs par pārskatīšanu.

Ieteicamā dokumentācija ietver:

| — | piemērotās priekšnosacījumu programmas, darba instrukcijas, standarta darbības procedūras, kontroles instrukcijas, |
| --- | --- |

—

piemērotās priekšnosacījumu programmas, darba instrukcijas, standarta darbības procedūras, kontroles instrukcijas,

| — | sagatavošanas posmu aprakstu (pirms septiņiem principiem), |
| --- | --- |

—

sagatavošanas posmu aprakstu (pirms septiņiem principiem),

| — | riska analīzi, |
| --- | --- |

—

riska analīzi,

| — | KKP (+/– darbības priekšnosacījumu programmas) identificēšanu, |
| --- | --- |

—

KKP (+/– darbības priekšnosacījumu programmas) identificēšanu,

| — | kritisko robežu noteikšanu, |
| --- | --- |

—

kritisko robežu noteikšanu,

| — | validācijas pasākumus, |
| --- | --- |

—

validācijas pasākumus,

| — | paredzamos koriģējošos pasākumus, |
| --- | --- |

—

paredzamos koriģējošos pasākumus,

| — | plānoto uzraudzības un verifikācijas pasākumu aprakstu (ko, kurš, kad), |
| --- | --- |

—

plānoto uzraudzības un verifikācijas pasākumu aprakstu (ko, kurš, kad),

| — | uzskaites formas, |
| --- | --- |

—

uzskaites formas,

| — | labojumus HACCP procedūrās, |
| --- | --- |

—

labojumus HACCP procedūrās,

| — | apliecinošus dokumentus (vispārējas norādes, zinātniskos pierādījumus utt.). |
| --- | --- |

—

apliecinošus dokumentus (vispārējas norādes, zinātniskos pierādījumus utt.).

Sistemātisku, integrētu pieeju var īstenot, izmantojot darblapas HACCP plāna izstrādei, kā norādīts dokumenta CAC/RCP 1-1969 pielikuma 3. shēmā. Sākot no plūsmas diagrammas, katrā apstrādes posmā ir aprakstīti iespējamie apdraudējumi, uzskaitīti attiecīgie kontrolpasākumi (priekšnosacījumu programmas), identificēti kritiskie kontrolpunkti (ja tas ir atbilstīgi, ņemot vērā riska analīzi), kā arī norādītas to kritiskās robežas, uzraudzības procedūras, koriģējošie pasākumi un pieejamie uzskaites dati.

Uzskaites piemēri ir šādi:

| — | KKP uzraudzības pasākumu rezultāts, |
| --- | --- |

—

KKP uzraudzības pasākumu rezultāts,

| — | novērotās novirzes un veiktie koriģējošie pasākumi, |
| --- | --- |

—

novērotās novirzes un veiktie koriģējošie pasākumi,

| — | verifikācijas pasākumu rezultāts. |
| --- | --- |

—

verifikācijas pasākumu rezultāts.

Uzskaites dati ir jāglabā attiecīgu laika periodu. Šim periodam ir jābūt pietiekami ilgam, lai trauksmes gadījumā būtu pieejama informācija, kuru var izsekot līdz pat attiecīgajai pārtikai. Dažiem pārtikas veidiem patēriņa diena ir zināma. Piemēram, sabiedriskajā ēdināšanā patēriņš notiek drīz pēc ražošanas laika. Par pārtiku, kuras patēriņa diena nav skaidri zināma, uzskaites dati jāsaglabā saprātīgi īsu laika posmu pēc pārtikas derīguma termiņa beigām. Uzskaites dati ir svarīgs instruments, kas kompetentajām iestādēm dod iespēju verificēt, cik pareizi darbojas pārtikas apritē iesaistītā uzņēmuma pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēma.

Vienkārša uzskaites sistēma var būt rezultatīva, un ar to var viegli iepazīstināt darbiniekus. To var iekļaut esošajās darbībās, un tajā, piemēram, produktu temperatūras reģistrēšanai var izmantot jau esošos dokumentus, piemēram, preču piegādes pavadzīmes un kontrolsarakstus (sk. arī III pielikumu).

11.   ES vai valstu tiesību aktos noteikto mikrobioloģisko kritēriju un robežvērtību nozīme

Lai gan ES tiesību aktos nav noteiktas kritiskās robežvērtības kritiskajos kontrolpunktos, HACCP procedūru un citu pārtikas higiēnas kontrolpasākumu validācijai un verifikācijai, kā arī šo kontrolpasākumu darbības pareizības verifikācijai var izmantot mikrobioloģiskos kritērijus (5). Attiecībā uz noteiktu darbību vai pārtikas veidu labas prakses norādījumos var būt atsauce uz šīm robežvērtībām, un HACCP principiem pamatotu procedūru var izstrādāt tā, lai nodrošinātu šo robežvērtību ievērošanu.

---

(1)  Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pants.

(2)  Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 14. punkts.

(3)  Dažreiz to formulē citādi, piemēram, lietojot terminu “kontrolpunkts (KP)”, jo ne visi starpposma pasākumi ir saistīti ar darbību vai “vērā ņemamiem punktiem” (PoA).

(4)  http://ucfoodsafety.ucdavis.edu/files/172961.pdf

(5)  Komisijas 2005. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

---

III PIELIKUMS

Elastīgums, kas ES tiesību aktos paredzēts attiecībā uz atsevišķiem pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmumiem

1.   Šā pielikuma mērķis

Šā pielikuma mērķis ir sniegt norādījumus par elastīgumu pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas ieviešanā, tostarp HACCP procedūru ieviešanā, jo īpaši:

| — | identificēt tos pārtikas apritē iesaistītos uzņēmumus, uz kuriem būtu jāattiecina elastīgums, |
| --- | --- |

—

identificēt tos pārtikas apritē iesaistītos uzņēmumus, uz kuriem būtu jāattiecina elastīgums,

| — | izskaidrot jēdzienu “vienkāršotas HACCP procedūras”, |
| --- | --- |

—

izskaidrot jēdzienu “vienkāršotas HACCP procedūras”,

| — | izskaidrot labas prakses norādījumu un vispārējo HACCP norādījumu nozīmi, tostarp dokumentu nepieciešamību, un |
| --- | --- |

—

izskaidrot labas prakses norādījumu un vispārējo HACCP norādījumu nozīmi, tostarp dokumentu nepieciešamību, un

| — | noteikt, cik lielā mērā uz HACCP attiecas elastīgums. |
| --- | --- |

—

noteikt, cik lielā mērā uz HACCP attiecas elastīgums.

2.   Elastīgums attiecībā uz pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmu

Elastīgums pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmā nepieciešams, lai nodrošinātu, ka kontrolpasākumi ir samērīgi attiecībā pret uzņēmuma veidu un lielumu. Šāds elastīgums jāizmanto, balstoties uz riska analīzi, un to vislabāk var panākt, īstenojot integrētu pieeju, kura ņem vērā priekšnosacījumu programmas un HACCP procedūrās veiktos sākotnējos pasākumus (riska analīze). Proti, izanalizējot riskus ar (pus)kvantitatīvu riska novērtējuma sistēmu, iegūtais rezultāts var būt tāds, ka ir pamats izmantot kontroli, kurā ir tikai priekšnosacījumu programmas (nekādi KKP nav noteikti), vai arī ka ir noteikti ļoti nedaudzi faktiski kritiskie kontrolpunkti, kas jāuzrauga un jānovērtē HACCP procedūrās.

Nevēlēšanos pilnā apjomā vai daļēji izstrādāt pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmu var novērst, nelietojot mazajiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem grūti saprotamu valodu, jo īpaši nacionālās vai vispārīgās vadlīnijās. Tātad par savdabīgu elastīgumu var uzskatīt vairīšanos no žargona.

Elastīguma galvenais uzdevums nav samazināt kritisko kontrolpunktu skaitu, un tas nedrīkstētu apdraudēt pārtikas nekaitīgumu.

Dokumenta 5. papildinājumā sniegts kopsavilkums, kurā minēti elastīguma piemēri attiecībā uz priekšnosacījumu programmām un HACCP procedūrām.

3.   Elastīgums priekšnosacījumu programmu īstenošanā

Priekšnosacījumu programmas ir jāīsteno visiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem. Lielākā daļa priekšnosacījumu programmu ir minēta Regulas (EK) Nr. 852/2004 I un II pielikumā, savukārt papildu priekšnosacījumu programmas dzīvnieku izcelsmes pārtikai ir izklāstītas Regulā (EK) Nr. 853/2004. Būtībā Regulas (EK) Nr. 852/2004 I un II pielikumā minētās prasības ir aprakstītas salīdzinoši vispārīgi, jo tās ir jāpiemēro visās (turklāt ļoti dažādās) pārtikas ražošanas nozarēs. Tāpēc praksē tās automātiski ir jāīsteno elastīgi. Nedrīkst pieņemt, ka visas šā dokumenta I pielikumā detalizēti aprakstītās priekšnosacījumu programmas attiecas uz visiem uzņēmumiem. Katrs gadījums ir jānovērtē atsevišķi, nosakot, kādas priekšnosacījumu programmas samērīgi atbilst attiecīgā veida un lieluma uzņēmumam.

Pārtikas higiēnas noteikumos ir ietverti vairāki elastīguma noteikumi, kas galvenokārt paredzēti, lai atvieglotu priekšnosacījumu programmu īstenošanu mazos uzņēmumos:

| a) | Regulas (EK) Nr. 852/2004 I pielikumā izklāstītās priekšnosacījumu programmas primārajai ražošanai un ar to saistītajām darbībām ir vispārīgākas par tām, kas II pielikumā norādītas citiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem; |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 852/2004 I pielikumā izklāstītās priekšnosacījumu programmas primārajai ražošanai un ar to saistītajām darbībām ir vispārīgākas par tām, kas II pielikumā norādītas citiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem;

| b) | Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikumā ir izklāstītas vienkāršotas vispārīgas un specifiskas prasības attiecībā uz pārvietojamām un/vai pagaidu telpām, telpām, kuras galvenokārt izmanto kā privātmājas, bet kurās regulāri tiek gatavota pārtika laišanai tirgū, un tirdzniecības automātiem (II pielikuma III nodaļa); |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikumā ir izklāstītas vienkāršotas vispārīgas un specifiskas prasības attiecībā uz pārvietojamām un/vai pagaidu telpām, telpām, kuras galvenokārt izmanto kā privātmājas, bet kurās regulāri tiek gatavota pārtika laišanai tirgū, un tirdzniecības automātiem (II pielikuma III nodaļa);

| c) | Regulas (EK) Nr. 852/2004 piemērošanas joma (1. pants) neattiecas, piemēram, uz tādu pamatproduktu piegādi, ko galapatērētājam vai vietējam mazumtirdzniecības uzņēmumam, kas tieši piegādā galapatērētājam, nelielos daudzumos tieši piegādā ražotājs; |
| --- | --- |

c)

Regulas (EK) Nr. 852/2004 piemērošanas joma (1. pants) neattiecas, piemēram, uz tādu pamatproduktu piegādi, ko galapatērētājam vai vietējam mazumtirdzniecības uzņēmumam, kas tieši piegādā galapatērētājam, nelielos daudzumos tieši piegādā ražotājs;

| d) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 piemērošanas joma (1. pants) neattiecas, piemēram, uz tiešu piegādi, ja ražotājs mazos daudzumos piegādā tādu putnu un zaķveidīgo gaļu, kas nokauti saimniecībā, galapatērētājam vai vietējam mazumtirdzniecības uzņēmumam, kurš šādu gaļu kā svaigu gaļu tieši piegādā galapatērētājam; |
| --- | --- |

d)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 piemērošanas joma (1. pants) neattiecas, piemēram, uz tiešu piegādi, ja ražotājs mazos daudzumos piegādā tādu putnu un zaķveidīgo gaļu, kas nokauti saimniecībā, galapatērētājam vai vietējam mazumtirdzniecības uzņēmumam, kurš šādu gaļu kā svaigu gaļu tieši piegādā galapatērētājam;

| e) | Regula (EK) Nr. 853/2004 (1. panta 5. punkts) neattiecas uz lielāko daļu mazumtirgotāju; |
| --- | --- |

e)

Regula (EK) Nr. 853/2004 (1. panta 5. punkts) neattiecas uz lielāko daļu mazumtirgotāju;

| f) | mazumtirdzniecībā fasētas pārtikas saņemšanas kontrolē drīkst pārbaudīt tikai to, vai iepakojums un temperatūra transportēšanas laikā ir bijuši pareizi, savukārt lielās apstrādes rūpnīcās saņemšanas kontrole būtu jāpapildina ar regulāru paraugu ņemšanu un testēšanu; |
| --- | --- |

f)

mazumtirdzniecībā fasētas pārtikas saņemšanas kontrolē drīkst pārbaudīt tikai to, vai iepakojums un temperatūra transportēšanas laikā ir bijuši pareizi, savukārt lielās apstrādes rūpnīcās saņemšanas kontrole būtu jāpapildina ar regulāru paraugu ņemšanu un testēšanu;

| g) | mazos gaļas veikalos tīrīšana un dezinfekcija var būt atbilstoša labai higiēnas praksei virtuvē, savukārt lielās lopkautuvēs varētu būt nepieciešami specializētu ārēju uzņēmumu pakalpojumi; |
| --- | --- |

g)

mazos gaļas veikalos tīrīšana un dezinfekcija var būt atbilstoša labai higiēnas praksei virtuvē, savukārt lielās lopkautuvēs varētu būt nepieciešami specializētu ārēju uzņēmumu pakalpojumi;

| h) | ūdens kontroli var neveikt, ja tiek izmantots komunālā ūdensvada piegādāts dzeramais ūdens, bet – ja ūdens ieguvei izmanto uzņēmums izmanto savu avotu vai ja ūdens tiek pārstrādāts (reciklēts) – jāveic padziļināta kontrole; |
| --- | --- |

h)

ūdens kontroli var neveikt, ja tiek izmantots komunālā ūdensvada piegādāts dzeramais ūdens, bet – ja ūdens ieguvei izmanto uzņēmums izmanto savu avotu vai ja ūdens tiek pārstrādāts (reciklēts) – jāveic padziļināta kontrole;

| i) | apkalpojot klientus mazumtirdzniecībā, var veikt veikala plauktu temperatūras vizuālu verifikāciju, savukārt lielākās dzesēšanas iekārtās ir jāierīko automātiska uzskaites un trauksmes ierīce; |
| --- | --- |

i)

apkalpojot klientus mazumtirdzniecībā, var veikt veikala plauktu temperatūras vizuālu verifikāciju, savukārt lielākās dzesēšanas iekārtās ir jāierīko automātiska uzskaites un trauksmes ierīce;

| j) | iespēja priekšnosacījumu programmas pielāgot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 10. panta 4. punktu:






  i) | pavērt iespēju joprojām izmantot tradicionālās metodes; |
| --- | --- | --- |

j)

iespēja priekšnosacījumu programmas pielāgot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 10. panta 4. punktu:

i)

pavērt iespēju joprojām izmantot tradicionālās metodes;

| ii) | pielāgoties tādu pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju vajadzībām, kas atrodas reģionos, kuros ir īpaši ģeogrāfiski šķēršļi (piemēram, attāli reģioni, kalnu apvidus, attālas mazas salas utt.); |
| --- | --- |

ii)

pielāgoties tādu pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju vajadzībām, kas atrodas reģionos, kuros ir īpaši ģeogrāfiski šķēršļi (piemēram, attāli reģioni, kalnu apvidus, attālas mazas salas utt.);

| iii) | jebkurā uzņēmumā programmas pielāgot attiecībā uz konstrukciju, izvietojumu un iekārtām. |
| --- | --- |

iii)

jebkurā uzņēmumā programmas pielāgot attiecībā uz konstrukciju, izvietojumu un iekārtām.

Informācija par elastīgumu ir atrodama arī speciālos norādījumos:

| — | Komisijas dienestu darba dokumentā par to, kā skaidrot atsevišķus pārtikas higiēnas dokumentu paketē paredzētos elastīguma noteikumus – Metodiski norādījumi kompetentajām iestādēm:
  http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/faq_all_public_lv.pdf |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu darba dokumentā par to, kā skaidrot atsevišķus pārtikas higiēnas dokumentu paketē paredzētos elastīguma noteikumus – Metodiski norādījumi kompetentajām iestādēm:

http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/faq_all_public_lv.pdf

| — | Komisijas dienestu darba dokumentā par to, kā skaidrot atsevišķus pārtikas higiēnas dokumentu paketē paredzētos elastīguma noteikumus – Bieži uzdotie jautājumi – Metodiski norādījumi pārtikas uzņēmumiem:
  http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/faq_all_business_lv.pdf |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu darba dokumentā par to, kā skaidrot atsevišķus pārtikas higiēnas dokumentu paketē paredzētos elastīguma noteikumus – Bieži uzdotie jautājumi – Metodiski norādījumi pārtikas uzņēmumiem:

http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/faq_all_business_lv.pdf

Mazajiem uzņēmumiem šīs prasības var būt vieglāk izpildīt, ja tie izmanto vispārējus nozaru norādījumus par priekšnosacījumu programmām, nevis priekšnosacījuma programmu aprakstus izstrādā paši.

Priekšnosacījumu programmas galvenokārt izmanto juridisko prasību izpildei, tātad elastīgumu varētu attiecināt uz glabātajiem dokumentiem un uzskaites datiem, bet nekādā ziņā ne uz priekšnosacījumu programmu mērķiem.

4.   Elastīgums HACCP principu īstenošanā

4.1.   Pamatinformācija

Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantā noteikts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji ievieš, īsteno un saglabā uz HACCP principiem pamatotu pastāvīgu procedūru.

Šī koncepcija ļauj HACCP principus īstenot ar vajadzīgo elastīgumu.

Regulā (EK) Nr. 852/2004 galvenie aspekti vienkāršotās procedūrās, kuru pamatā ir HACCP principi, ir šādi:

| a) | regulas 15. apsvērums, kurā ir teikts:
  “HACCP prasībās jāņem vērā Pārtikas kodeksā ietvertie principi. Prasībām jābūt pietiekami elastīgām, lai tās varētu piemērot jebkādos apstākļos, arī mazajiem uzņēmumiem. Jo īpaši ir jāatzīst, ka attiecīgos pārtikas uzņēmumos nav iespējams identificēt kritiskos kontrolpunktus un dažos gadījumos laba higiēnas prakse var aizstāt kritisko kontrolpunktu uzraudzību. Arī prasība izveidot “kritisko robežu” nenozīmē, ka vienmēr nepieciešams noteikt skaitlisku robežvērtību. Turklāt prasībai saglabāt dokumentāciju jābūt elastīgai, lai nevajadzīgi neapgrūtinātu ļoti mazus uzņēmumus.”; |
| --- | --- |

a)

regulas 15. apsvērums, kurā ir teikts:

“HACCP prasībās jāņem vērā Pārtikas kodeksā ietvertie principi. Prasībām jābūt pietiekami elastīgām, lai tās varētu piemērot jebkādos apstākļos, arī mazajiem uzņēmumiem. Jo īpaši ir jāatzīst, ka attiecīgos pārtikas uzņēmumos nav iespējams identificēt kritiskos kontrolpunktus un dažos gadījumos laba higiēnas prakse var aizstāt kritisko kontrolpunktu uzraudzību. Arī prasība izveidot “kritisko robežu” nenozīmē, ka vienmēr nepieciešams noteikt skaitlisku robežvērtību. Turklāt prasībai saglabāt dokumentāciju jābūt elastīgai, lai nevajadzīgi neapgrūtinātu ļoti mazus uzņēmumus.”;

| b) | regulas 5. panta 1. punkta noteikums, kas nepārprotami norāda, ka HACCP principiem ir jābūt procedūras pamatā; |
| --- | --- |

b)

regulas 5. panta 1. punkta noteikums, kas nepārprotami norāda, ka HACCP principiem ir jābūt procedūras pamatā;

| c) | regulas 5. panta 2. punkta g) apakšpunkts par to, ka ieviešamiem dokumentiem un uzskaitei jāatbilst pārtikas uzņēmumu veidam un lielumam; |
| --- | --- |

c)

regulas 5. panta 2. punkta g) apakšpunkts par to, ka ieviešamiem dokumentiem un uzskaitei jāatbilst pārtikas uzņēmumu veidam un lielumam;

| d) | regulas 5. panta 5. punkts, kas dod iespēju veikt pasākumus, kas noteiktiem pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmējiem atvieglotu HACCP prasību īstenošanu. Šie pasākumi ietver norādījumu izmantošanu par tādu procedūru piemērošanu, kuru pamatā ir HACCP principi. |
| --- | --- |

d)

regulas 5. panta 5. punkts, kas dod iespēju veikt pasākumus, kas noteiktiem pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmējiem atvieglotu HACCP prasību īstenošanu. Šie pasākumi ietver norādījumu izmantošanu par tādu procedūru piemērošanu, kuru pamatā ir HACCP principi.

Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 2. punkta g) apakšpunkts identificē divus galvenos kritērijus, pēc kuriem nosaka, vai pārtikas apritē iesaistīts uzņēmējs ir tiesīgs uz elastīgumu attiecībā uz HACCP procedūrām; šie kritēriji ir uzņēmuma veids un lielums.

| a) | Uz kritēriju “veids” balstās uz riska analīzi balstītā pieeja, un šis veids būs atkarīgs no pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja darbības, piemēram:






  — | vai tā ir apstrāde, iepakošana utt. vai tikai fasētas pārtikas glabāšana, |
| --- | --- | --- |

a)

Uz kritēriju “veids” balstās uz riska analīzi balstītā pieeja, un šis veids būs atkarīgs no pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja darbības, piemēram:

—

vai tā ir apstrāde, iepakošana utt. vai tikai fasētas pārtikas glabāšana,

| — | vai noslēgumā ir apdraudējuma samazināšanas/likvidēšanas posms (piemēram, pasterizācija), |
| --- | --- |

—

vai noslēgumā ir apdraudējuma samazināšanas/likvidēšanas posms (piemēram, pasterizācija),

| — | vai tā ir dzīvnieku izcelsmes pārtika (joprojām izraisa vairāk pārtikas izraisītu saslimšanu uzliesmojumu), |
| --- | --- |

—

vai tā ir dzīvnieku izcelsmes pārtika (joprojām izraisa vairāk pārtikas izraisītu saslimšanu uzliesmojumu),

| — | vai pastāv ar izejmateriāliem/sastāvdaļām saistīts apdraudējums, |
| --- | --- |

—

vai pastāv ar izejmateriāliem/sastāvdaļām saistīts apdraudējums,

| — | vai apstrādē/glabāšanā ir jāievēro temperatūras prasības, |
| --- | --- |

—

vai apstrādē/glabāšanā ir jāievēro temperatūras prasības,

Riska novērtēšanā būtiska nozīme ir apdraudējuma analīzei.

| b) | Kritērijs “lielums” (ražošanas apjoms, caurlaide utt.) maziem uzņēmumiem ir saistīts ar samērīgumu, un to galvenokārt atspoguļo administratīvā sloga samazinājums (vispārēju norādījumu izmantošana, dokumentācijas apmērs, uzskaites dati utt.). |
| --- | --- |

b)

Kritērijs “lielums” (ražošanas apjoms, caurlaide utt.) maziem uzņēmumiem ir saistīts ar samērīgumu, un to galvenokārt atspoguļo administratīvā sloga samazinājums (vispārēju norādījumu izmantošana, dokumentācijas apmērs, uzskaites dati utt.).

Lai gan uz konkrētiem pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmējiem (piemēram, mazumtirgotājiem) var attiekties abi elastīguma kritēriji, tie tomēr jāskata atsevišķi.

4.2.   Kas ir vienkāršotas HACCP procedūras

Septiņi HACCP principi veido praktisku modeli pastāvīgai nopietnu apdraudējumu noteikšanai un kontrolei. Tātad, ja uzdevumu var izpildīt ar līdzvērtīgiem līdzekļiem, kas vienkāršoti, bet efektīvi aizstāj dažus no šiem septiņiem principiem, Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 1. punktā noteiktais pienākums uzskatāms par izpildītu.

Regulas (EK) Nr. 852/2004 15. apsvērumā nepārprotami atzīts, ka ne visos gadījumos ir iespējams identificēt kritiskos kontrolpunktus. Tādā gadījumā HACCP procedūras piemēro, ņemot vērā tikai pirmo principu, piemēram, apdraudējuma analīzi, kas vajadzīga, lai, balstoties uz riska analīzi, pamatotu, kāpēc kritisko kontrolpunktu noteikšanu nevajag apsvērt, un pierādītu, ka apdraudējumus var pietiekami kontrolēt ar priekšnosacījumu programmām.

Ja kritiskos kontrolpunktus identificē mazos uzņēmumos, samērīgums attiecībā uz administratīvo slogu turklāt attaisno vienkāršoto pieeju, ko īsteno, lai izpildītu pārējos HACCP principus.

Līdzīgus produktus var grupēt tādu procedūru īstenošanai, kuru pamatā ir HACCP principi.

Attiecīgā gadījumā eksporta vai klientu specifikāciju sakarā jebkurš pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs var izmantot un visā pilnībā īstenot HACCP procedūras un saņemt attiecīgu sertifikātu, pat ja tie būtu tiesīgi uz elastīgāku pieeju, kā aprakstīts šajā dokumentā.

4.3.   Vispārīgi norādījumi par tādu procedūru īstenošanu, kuru pamatā ir HACCP principi

Ir izstrādāti vispārīgi HACCP norādījumi, kuri pievēršas visiem principiem, kas jāievēro, apzinot kritiskos kontrolpunktus.

Vispārīgos norādījumos varētu iepazīties ar apdraudējumiem un kontrolpasākumiem, kas noteiktiem pārtikas uzņēmumiem ir kopīgi, un ar to palīdzību vadītāji vai HACCP grupa varētu vieglāk izstrādāt uz vispārējas riska analīzes balstītas pārtikas nekaitīguma procedūras vai metodes, kā arī attiecīgu uzskaiti.

Pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem tomēr jāzina, ka var būt arī citi apdraudējumi, piemēram, tādi, kas ir saistīti ar viņu uzņēmuma telpu plānojumu vai izmantoto procesu, un ka vispārīgos HACCP norādījumos tādus apdraudējumus nevar paredzēt. Ja izmanto vispārīgus HACCP norādījumus, pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem ir jāpārliecinās, ka norādījumi aptver visas uzņēmumā veiktās darbības. Ja tā nav, attiecībā uz papildu darbībām pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam HACCP procedūras jāizstrādā pašam.

Vispārīgus HACCP norādījumus izmantot varētu būt lietderīgi nozarēs, kuru uzņēmumos ir daudz kopīga vai kurās ražošanas process ir lineārs un īss un kurās apdraudējumu esība ir labi zināma, piemēram:

| — | kautuvēs, uzņēmumos, kas darbojas ar zvejniecības produktiem, piena produktu uzņēmumos utt., |
| --- | --- |

—

kautuvēs, uzņēmumos, kas darbojas ar zvejniecības produktiem, piena produktu uzņēmumos utt.,

| — | uzņēmumos, kur izmanto pārtikas apstrādes standartprocedūras, piemēram, pārtikas konservēšanu, šķidras pārtikas pasterizāciju, pārtikas sasaldēšanu/ātro sasaldēšanu utt. |
| --- | --- |

—

uzņēmumos, kur izmanto pārtikas apstrādes standartprocedūras, piemēram, pārtikas konservēšanu, šķidras pārtikas pasterizāciju, pārtikas sasaldēšanu/ātro sasaldēšanu utt.

Jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē darbības ar pārtiku bieži vien notiek saskaņā ar labi zināmām procedūrām, kas ietilpst darbinieku parastajā profesionālajā apmācībā. Piemēri:

| — | restorānos, tostarp pārtikas aprites vietās transporta līdzekļos, piemēram, uz kuģiem, |
| --- | --- |

—

restorānos, tostarp pārtikas aprites vietās transporta līdzekļos, piemēram, uz kuģiem,

| — | pārtikas piegādes nozarēs, kas no centrālās iestādes izsūta sagatavotu pārtiku, |
| --- | --- |

—

pārtikas piegādes nozarēs, kas no centrālās iestādes izsūta sagatavotu pārtiku,

| — | maizes un konditorejas izstrādājumu nozarē, |
| --- | --- |

—

maizes un konditorejas izstrādājumu nozarē,

| — | mazumtirdzniecības veikalos, ieskaitot gaļas veikalus. |
| --- | --- |

—

mazumtirdzniecības veikalos, ieskaitot gaļas veikalus.

Ja iespējams izmantot elastīgumu, vispārīgu HACCP norādījumu saturā ir jāievēro 4.4. iedaļas ieteikumi.

4.4.   Elastīgums attiecībā uz priekšdarbiem un HACCP principiem

4.4.1.   Priekšdarbi

Mazos uzņēmumos ar HACCP / pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmu saistītās darbības var veikt viena persona, kurai (īslaicīgi vai regulāri) palīdz ārēji eksperti. Ja piesaista ārējus ekspertus, ir svarīgi nodrošināt, ka pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēma pietiekamā apmērā ir paša pārtikas uzņēmuma īpašumā. Ja pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji rīkojas šādi, tiem jāpārliecinās, ka tie pārzina sistēmas darbību un to, kādā veidā šo sistēmu piemēro uzņēmumam, un ka to darbinieki ir attiecīgi mācīti, lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu.

Ja apstrāde vai citas ražošanas darbības (piemēram, griešana, ietīšana) netiek veiktas, produkta aprakstā var sniegt tikai marķējumā minēto informāciju (fasētai pārtikai) vai uzticamās vietnēs iegūtu citu informāciju par pārtiku. Ja vien pārtika nav paredzēta konkrētiem patērētājiem (piemēram, zīdaiņu pārtika), var uzskatīt, ka tā paredzēta plašākai sabiedrībai.

Nepieciešamās plūsmas diagrammas sarežģītību nosaka, ņemot vērā uzņēmuma veidu, proti, atsevišķos uzņēmumos šī diagramma var būt ļoti vienkārša.

4.4.2.   Riska analīze un kritisko kontrolpunktu noteikšana

Ir aprakstītas vairākas vienkāršotas metodes riska analīzes veikšanai un iespējamo kritisko kontrolpunktu noteikšanai, piemēram, vienkāršotas lēmumu pieņemšanas shēmas un puskvantitatīvas riska novērtēšanas metodes. Sk. piemērus 2. un 3. papildinājumā.

Atsevišķos gadījumos sakarā ar pārtikas uzņēmuma veidu, kā arī sakarā ar pārtiku, ar ko šāds uzņēmums strādā, (vispārēja) apdraudējuma analīze var liecināt, ka neviens ļoti būtisks apdraudējums nav identificēts, tāpēc kritiskie kontrolpunkti nav nepieciešami. Šādā gadījumā visus pārtikas apdraudējumus var kontrolēt, īstenojot tikai priekšnosacījumu programmas vai turklāt izmantojot atsevišķas darbības priekšnosacījumu programmas. Tomēr jāuzsver, ka elastīgums attiecībā uz risku analīzi nav tieši saistīts ar uzņēmuma lielumu un pat maziem uzņēmumiem to nevar izmantot, piemēram:

| — | ja apstrādes metode ir tāda, kur ļoti varbūtīga ir nesekmīga īstenošana, piemēram, konservēšana, vakuumiepakošana, |
| --- | --- |

—

ja apstrādes metode ir tāda, kur ļoti varbūtīga ir nesekmīga īstenošana, piemēram, konservēšana, vakuumiepakošana,

| — | ja pārtika tiek ražota mazaizsargātām patērētāju grupām, |
| --- | --- |

—

ja pārtika tiek ražota mazaizsargātām patērētāju grupām,

| — | ja jāveic alergēnu kontrole produktiem, kas izsludināti par bezalergēnu produktiem. |
| --- | --- |

—

ja jāveic alergēnu kontrole produktiem, kas izsludināti par bezalergēnu produktiem.

Konkrētām tādu pārtikas uzņēmumu kategorijām, kuru darbības ar pārtiku ir identiskas, standartizētas un ierobežotas (piemēram, mazumtirdzniecības veikalos), apdraudējumus, kas jākontrolē, var noteikt jau iepriekš. Tāpēc norādījumus par šādiem apdraudējumiem un to kontroli var iekļaut vispārējos HACCP norādījumos vai tikai vispārējā riska analīzē.

Atsevišķos gadījumos sakarā ar pārtikas uzņēmuma veidu, kā arī sakarā ar pārtiku, ar ko šāds uzņēmums strādā, apdraudējuma analīze var liecināt, ka ļoti būtiski apdraudējumi nepastāv, turklāt nav kontrolpasākumu, ko varētu kvalificēt par kritiskiem kontrolpunktiem. Šādos gadījumos kontrolpasākumi ir darbības priekšnosacījumu programmas.

Mazos uzņēmumos var būt pietiekami, ja HACCP plānā iekļautajā riska analīzē praktiski un vienkārši apraksta apdraudējumu kontroles metodi, neiedziļinoties apdraudējumu veida noskaidrošanā. Tomēr šādā analīzē ir jāskata visi nopietnie apdraudējumi uzņēmumā un tajā skaidri jādefinē gan procedūras šo apdraudējumu kontrolēšanai, gan koriģējošais pasākums, kas īstenojams problēmu gadījumā.

4.4.3.   Kritiskās robežvērtības

Kritiskajos kontrolpunktos kritiskās robežvērtības var noteikt, pamatojoties uz:

| — | pieredzi (paraugpraksi), |
| --- | --- |

—

pieredzi (paraugpraksi),

| — | starptautiskajiem dokumentiem par vairākām darbībām, piemēram, pārtikas konservēšanu, šķidrumu pasterizāciju utt., kurām ir noteikti starptautiskie standarti (Pārtikas kodekss); var noteikt arī kritiskās robežvērtības, |
| --- | --- |

—

starptautiskajiem dokumentiem par vairākām darbībām, piemēram, pārtikas konservēšanu, šķidrumu pasterizāciju utt., kurām ir noteikti starptautiskie standarti (Pārtikas kodekss); var noteikt arī kritiskās robežvērtības,

| — | labas prakses norādījumiem konkrētajā jautājumā, |
| --- | --- |

—

labas prakses norādījumiem konkrētajā jautājumā,

| — | zinātniskajām publikācijām, |
| --- | --- |

—

zinātniskajām publikācijām,

| — | ES tiesību aktiem, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) atzinumiem. |
| --- | --- |

—

ES tiesību aktiem, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) atzinumiem.

Prasība kritiskā kontrolpunktā noteikt kritisko robežvērtību ne vienmēr nozīmē, ka jānosaka skaitliska vērtība. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kur uzraudzības procedūru pamatā ir, piemēram, vizuāla novērošana:

| — | kautķermeņu fekālā kontaminācija kautuvē, |
| --- | --- |

—

kautķermeņu fekālā kontaminācija kautuvē,

| — | šķidras pārtikas vārīšanās temperatūra, |
| --- | --- |

—

šķidras pārtikas vārīšanās temperatūra,

| — | pārtikas fizisko īpašību maiņa apstrādes procesā (piemēram, pārtiku apstrādājot termiski). |
| --- | --- |

—

pārtikas fizisko īpašību maiņa apstrādes procesā (piemēram, pārtiku apstrādājot termiski).

4.4.4.   Monitoringa procedūras

Monitoringā neietilpst tikai mērīšana. Bieži vien monitorings var būt vienkārša procedūra, kad, piemēram:

| — | regulāri vizuāli pārbauda dzesēšanas/saldēšanas/karsēšanas iekārtu temperatūru ar termometru, |
| --- | --- |

—

regulāri vizuāli pārbauda dzesēšanas/saldēšanas/karsēšanas iekārtu temperatūru ar termometru,

| — | ja attiecīgā kaušanas procesa daļa ir noteikta par kritisko kontrolpunktu kautķermeņa kontaminācijas novēršanai, vizuālā novērošanā pārbauda, vai kaušanā ir pareizi noņemta āda, |
| --- | --- |

—

ja attiecīgā kaušanas procesa daļa ir noteikta par kritisko kontrolpunktu kautķermeņa kontaminācijas novēršanai, vizuālā novērošanā pārbauda, vai kaušanā ir pareizi noņemta āda,

| — | vizuālā novērošanā pārliecinās, ka pārtikas izstrādājumam, kas ir pakļauts kādai noteiktai termiskai apstrādei, ir pareizās fizikālās īpašības, kuras atspoguļo attiecīgo termiskās apstrādes līmeni (piemēram, vārīšanos vai pārtikas karstu tvaicēšanu visā procesā). |
| --- | --- |

—

vizuālā novērošanā pārliecinās, ka pārtikas izstrādājumam, kas ir pakļauts kādai noteiktai termiskai apstrādei, ir pareizās fizikālās īpašības, kuras atspoguļo attiecīgo termiskās apstrādes līmeni (piemēram, vārīšanos vai pārtikas karstu tvaicēšanu visā procesā).

Monitorings jāveic tik bieži, cik nepieciešams, lai nodrošinātu, ka pastāvīgi tiek sasniegtas kritiskās robežvērtības un mērķvērtības. Tai jāapstiprina, ka kritiskā robežvērtība vai mērķvērtība netiek pārsniegti. Monitoringa biežumu nosaka, ņemot vērā kritiskā kontrolpunkta veidu. Dažos gadījumos kritiskā kontrolpunkta monitoringu var veikt ar starplaikiem, piemēram, ja pēc ilgāka laikposma, kurā novēroti labi rezultāti, monitoringa biežumu samazina.

Var izmantot apstrādes standartprocedūras:

| — | Noteiktas pārtikas standartapstrādi, piemēram, noteiktas termiskās apstrādes darbības, cāļu cepšanu utt., dažreiz var veikt ar kalibrētu standartaprīkojumu. Ja veic standartdarbības, tāds aprīkojums ļauj ievērot pareizu laika/temperatūras kombināciju. Tādējādi, ja nodrošina aprīkojuma pareizu darbību, ievēro pareizo laika/temperatūras kombināciju un veic šajā nolūkā nepieciešamo kontroli (vajadzības gadījumā īsteno koriģējošu pasākumu), produkta termiskās apstrādes temperatūra nav sistemātiski jāmēra. |
| --- | --- |

—

Noteiktas pārtikas standartapstrādi, piemēram, noteiktas termiskās apstrādes darbības, cāļu cepšanu utt., dažreiz var veikt ar kalibrētu standartaprīkojumu. Ja veic standartdarbības, tāds aprīkojums ļauj ievērot pareizu laika/temperatūras kombināciju. Tādējādi, ja nodrošina aprīkojuma pareizu darbību, ievēro pareizo laika/temperatūras kombināciju un veic šajā nolūkā nepieciešamo kontroli (vajadzības gadījumā īsteno koriģējošu pasākumu), produkta termiskās apstrādes temperatūra nav sistemātiski jāmēra.

| — | Restorānos pārtiku gatavo saskaņā ar vispāratzītām ēdiena gatavošanas procedūrām. Tas nozīmē, ka, ievērojot vispāratzītās procedūras, nav jāveic sistemātiski mērījumi (piemēram, pārtikas temperatūras mērījumi). |
| --- | --- |

—

Restorānos pārtiku gatavo saskaņā ar vispāratzītām ēdiena gatavošanas procedūrām. Tas nozīmē, ka, ievērojot vispāratzītās procedūras, nav jāveic sistemātiski mērījumi (piemēram, pārtikas temperatūras mērījumi).

4.4.5.   Verifikācijas un validācijas procedūras

Daudzos gadījumos verifikācija var būt vienkārša procedūra, ar kuru var pārbaudīt, vai monitorings, piemēram, 4.4.4. iedaļā aprakstītais monitorings, tiek veikts pareizi, lai nodrošinātu nepieciešamo pārtikas nekaitīguma līmeni.

Vienkāršās verifikācijas procedūrās var ietilpt:

| — | fiziska monitoringa pārbaude, |
| --- | --- |

—

fiziska monitoringa pārbaude,

| — | fiziska monitoringa datu pārbaude, arī koriģējošo pasākumu pārbaude, ja ir reģistrēta neatbilstība vai informācija par izņēmumu. |
| --- | --- |

—

fiziska monitoringa datu pārbaude, arī koriģējošo pasākumu pārbaude, ja ir reģistrēta neatbilstība vai informācija par izņēmumu.

Vispārīgos HACCP norādījumos ir jāiekļauj nepieciešamo verifikācijas procedūru piemēri un, ja tiek izmantoti standarta procesi, ir jāvalidē arī izraudzītie kontrolpasākumi attiecībā uz apdraudējumiem, pret kuriem pasākums vērsts. Pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja HACCP plāna un tā darbības validācijā galveno uzmanību var pievērst paraugu ņemšanai un pārtikas testēšanai nolūkā novērtēt to apdraudējumu klātbūtni, pret kuriem pasākumā vēršas.

4.4.6.   Dokumenti un uzskaite

Šī iedaļa attiecas tikai uz dokumentiem, kas saistīti ar HACCP, bet neattiecas uz citiem dokumentiem par tādiem jautājumiem kā krājumu pārvaldība, izsekojamība utt.

Šeit minētie piemēri ir aplūkojami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 2. punkta g) apakšpunktu, kurā teikts, ka atbilstoši procedūrām, kuru pamatā ir HACCP principi, dokumentiem un uzskaitei jāatbilst pārtikas uzņēmuma veidam un lielumam.

Nepieciešamībai veikt ar HACCP saistītu uzskaiti parasti ir jābūt līdzsvarotai, un to var attiecināt tikai uz jautājumiem, kas svarīgi attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu. Svarīgi ņemt vērā, ka uzskaite ir nepieciešama, tomēr tā nav pašmērķis.

Ar HACCP saistītie dokumenti aptver:

| — | dokumentus par noteiktām pārtikas uzņēmumam atbilstošām procedūrām, kuru pamatā ir HACCP principi, |
| --- | --- |

—

dokumentus par noteiktām pārtikas uzņēmumam atbilstošām procedūrām, kuru pamatā ir HACCP principi,

| — | uzskaiti par veiktajiem mērījumiem un analīzi. |
| --- | --- |

—

uzskaiti par veiktajiem mērījumiem un analīzi.

Ņemot vērā iepriekš minēto, var izmantot turpmāk minētās vispārīgās vadlīnijas.

| — | Ja ir pieejami vispārēji norādījumi par HACCP, individuālu dokumentāciju par HACCP procedūrām var aizstāt ar dokumentiem par apdraudējuma analīzi, kritisko kontrolpunktu noteikšanu, kritisko robežu noteikšanu, iespējamiem pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas grozījumiem un validācijas pasākumu īstenošanu. Šādos norādījumos varētu arī skaidri noteikt, kādos gadījumos ir vajadzīga uzskaite un cik ilgu laiku tā jāglabā. |
| --- | --- |

—

Ja ir pieejami vispārēji norādījumi par HACCP, individuālu dokumentāciju par HACCP procedūrām var aizstāt ar dokumentiem par apdraudējuma analīzi, kritisko kontrolpunktu noteikšanu, kritisko robežu noteikšanu, iespējamiem pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmas grozījumiem un validācijas pasākumu īstenošanu. Šādos norādījumos varētu arī skaidri noteikt, kādos gadījumos ir vajadzīga uzskaite un cik ilgu laiku tā jāglabā.

| — | Ja monitoringu veic ar vizuālu novērošanu, var apsvērt, vai uzskaiti neveikt tikai par konstatēto neatbilstību mērījumiem (piemēram, ja aprīkojums neuztur vajadzīgo temperatūru). |
| --- | --- |

—

Ja monitoringu veic ar vizuālu novērošanu, var apsvērt, vai uzskaiti neveikt tikai par konstatēto neatbilstību mērījumiem (piemēram, ja aprīkojums neuztur vajadzīgo temperatūru).

| — | Būtībā svarīgāk ir efektīvi veikt monitoringu, nevis gūt uzskaites datus par šo monitoringu. Tāpēc elastīgumu attiecībā uz uzskaiti varētu pieņemt vieglāk nekā elastīgumu attiecībā uz pašu monitoringu (piemēram, tā biežumu). |
| --- | --- |

—

Būtībā svarīgāk ir efektīvi veikt monitoringu, nevis gūt uzskaites datus par šo monitoringu. Tāpēc elastīgumu attiecībā uz uzskaiti varētu pieņemt vieglāk nekā elastīgumu attiecībā uz pašu monitoringu (piemēram, tā biežumu).

| — | Proti, maziem uzņēmumiem ir būtiskāk uzturēt pareizo temperatūru, nevis veikt faktisku tās uzskaiti. |
| --- | --- |

—

Proti, maziem uzņēmumiem ir būtiskāk uzturēt pareizo temperatūru, nevis veikt faktisku tās uzskaiti.

| — | Neatbilstību uzskaitē ir jānorāda arī veiktais koriģējošais pasākums. Šādos gadījumos piemērots uzskaites veids varētu būt dienasgrāmata vai kontrolsaraksts. Pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji savas darbības attiecībā uz kontrolpunktu var aprakstīt ar vienkāršu atzīmi attiecīgajā lodziņā vai par savu rīcību informēt detalizētāk, aizpildot brīvos laukus. Ikdienas uzskaites pamatā ir sākuma un noslēguma pārbaužu apstiprināšana ar attiecīgu atzīmi un parakstu, kas apstiprina, ka tiek īstenotas drošas metodes. Ja izvēlas lodziņu atzīmēšanas metodi, izvērstāk papildus uzskaita tikai problēmas vai procedūru grozījumus (t. i., ziņo par izņēmumu). |
| --- | --- |

—

Neatbilstību uzskaitē ir jānorāda arī veiktais koriģējošais pasākums. Šādos gadījumos piemērots uzskaites veids varētu būt dienasgrāmata vai kontrolsaraksts. Pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji savas darbības attiecībā uz kontrolpunktu var aprakstīt ar vienkāršu atzīmi attiecīgajā lodziņā vai par savu rīcību informēt detalizētāk, aizpildot brīvos laukus. Ikdienas uzskaites pamatā ir sākuma un noslēguma pārbaužu apstiprināšana ar attiecīgu atzīmi un parakstu, kas apstiprina, ka tiek īstenotas drošas metodes. Ja izvēlas lodziņu atzīmēšanas metodi, izvērstāk papildus uzskaita tikai problēmas vai procedūru grozījumus (t. i., ziņo par izņēmumu).

| — | Ieinteresēto personu organizācijām vai kompetentajām iestādēm ir jānodrošina (vispārīgi) modeļi attiecībā uz automātiskās kontroles dokumentiem. Tiem jābūt viegli lietojamiem, saprotamiem un vienkārši īstenojamiem. |
| --- | --- |

—

Ieinteresēto personu organizācijām vai kompetentajām iestādēm ir jānodrošina (vispārīgi) modeļi attiecībā uz automātiskās kontroles dokumentiem. Tiem jābūt viegli lietojamiem, saprotamiem un vienkārši īstenojamiem.

| — | Lai x reizes nedēļā pārskatītu metodes, ir jāaizpilda tikai kontrolsaraksts, kurā norādīti pasākumi un iespējamā ietekme uz drošām metodēm. |
| --- | --- |

—

Lai x reizes nedēļā pārskatītu metodes, ir jāaizpilda tikai kontrolsaraksts, kurā norādīti pasākumi un iespējamā ietekme uz drošām metodēm.

1. papildinājums

Glosārijs

Kritiskais kontrolpunkts (KKP)
  : posms, kurā var veikt kontroli un kurš ir nepieciešams, lai novērstu vai likvidētu draudus pārtikas nekaitīgumam vai tos samazinātu līdz pieņemamam līmenim (1). Kritiskie kontrolpunkti mikrobioloģisko apdraudējumu kontrolēšanai parasti ir temperatūras prasības, piemēram, glabāšanas vai transportēšanas temperatūra, noteikumi attiecībā uz laiku/temperatūru apdraudējuma mazināšanai vai likvidēšanai (piemēram, pasterizācija). Citi kritiskie kontrolpunkti var būt šādi: pārbaudīt, ka iepakojumi ir tīri un nebojāti, fiziskus apdraudējumus noteikt ar sijāšanu vai ar metāla detektoru, vai attiecībā uz cepameļļu ķīmiska procesa radītu kontaminantu nepieļaušanai pārbaudīt laiku/temperatūru.

Kritiskā robežvērtība
  : kritērijs, kas nošķir pieņemamo no nepieņemamā. Iepriekš minētajos KKP piemēros kritiskā robežvērtība ir attiecīgi maksimālā temperatūra (glabāšana un transports), minimālā temperatūra (apdraudējuma samazināšana/likvidēšana) un kontaminācijas vai bojājuma konstatācija.

Pārtikas nekaitīguma pārvaldības (vai kontroles) sistēma
  : darbību kopums, ko veido priekšnosacījumu programmas, kuras īsteno kā profilaktiskus kontrolpasākumus, izsekojamība, atsaukšana un saziņa, kuru īsteno kā sagatavotību, un HACCP plāns, kurā kritiskie kontrolpunkti un/vai darbības priekšnosacījumu programmas ir ražošanas procesa kontrolpasākumi. Sk. 1. attēlu. Pārtikas nekaitīguma pārvaldības sistēmā kontrolpasākumi un apliecinājuma pasākumi ir apvienoti. Apliecinājuma pasākumus īsteno, lai pierādītu, ka kontrolpasākumi funkcionē pareizi; tie ir, piemēram, validācija un verifikācija, dokumentācija un uzskaite.

LHP (laba higiēnas prakse), LRP (laba ražošanas prakse)
  : profilaktisku pasākumu pakete un noteikumi, kas izstrādāti, lai nodrošinātu saražotās pārtikas nekaitīgumu. LHP vairāk uzsver nepieciešamību ievērot higiēnu, LRP akcentē pareizu darba metodiku. Lielākā daļa priekšnosacījumu programmu (visas I pielikumā minētās) ir LHP vai LRP. Dažreiz LHP un LRP nenošķir un visus profilaktiskos pasākumus sauc par “LRP”.

Apdraudējums
  : tāds bioloģisks (piemēram, Salmonella), ķīmisks (piemēram, dioksīns, alergēns) vai fizisks (piemēram, cieti, asi svešķermeņi – stikla gabali, metāla gabali) aģents pārtikā vai barībā vai tāds pārtikas vai barības stāvoklis, kas potenciāli var izraisīt negatīvu ietekmi uz veselību (2).

HACCP procedūras vai HACCP

  : procedūras, kuru pamatā ir riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principi, t. i., automātiska kontroles sistēma, kurā identificē, novērtē un kontrolē apdraudējumus, kam saskaņā ar HACCP principiem ir būtiska nozīme pārtikas nekaitīguma jomā.

HACCP plāns
  : dokuments, iespējams elektronisks, kurā pilnīgi apraksta HACCP procedūras. Sākotnējo HACCP plānu atjaunina, ja tiek veiktas izmaiņas ražošanā, un tas ir jāpapildina ar datiem, kuri iegūti, īstenojot monitoringu un verifikāciju, kā arī veiktajos koriģējošajos pasākumos.

Monitorings
  : plānota kontrolparametru novērojumu vai mērījumu secība, ko veic reāllaikā, lai novērtētu, vai kritiskais kontrolpunkts tiek kontrolēts (3). Attiecībā uz sniegtajiem piemēriem šāda rīcība ir regulāra (vai automātiskām sistēmām pastāvīga) temperatūras mērīšana un kontaminācijas un bojājumu novērošana.

Priekšnosacījumu programma vai programmas (PNP)
  : profilakses pasākumi un noteikumi, kas jāizpilda, pirms tiek īstenota HACCP, kā arī tās īstenošanas laikā, un kas ir būtiski pārtikas nekaitīguma nodrošināšanai. Nepieciešamās priekšnosacījumu programmas ir atkarīgas no pārtikas ķēdes segmenta, kurā konkrētā nozare darbojas, kā arī no nozares veida. Līdzvērtīgi termini ir, piemēram, laba lauksaimniecības prakse (LLP), laba veterinārā prakse (LVP), laba ražošanas prakse (LRP), laba higiēnas prakse (LHP), laba gatavošanas prakse (LGP), laba izplatīšanas prakse (LIP) un laba tirdzniecības prakse (LTP). Dažreiz uzskata, ka priekšnosacījumu programmās ietilpst arī procedūras, ko īsteno, lai nodrošinātu pārtikas izsekojamību un atsaukšanu neatbilstības gadījumā. Pārtikas kodeksā standarta priekšnosacījumu programmas sauc par “labas prakses kodeksiem”.

Risks
  : apdraudējuma rezultātā radītās negatīvas ietekmes uz veselību varbūtīguma un minētās ietekmes nopietnības funkcija (4).

Validācija
  : tādu pierādījumu iegūšana, kas apliecina, ka ar kontrolpasākumiem vai to kombināciju, ja tos pareizi īsteno, apdraudējumu var kontrolēt, sasniedzot konkrētu rezultātu. Grozījumu gadījumā var būt nepieciešama pārvalidācija. Detalizēti piemēri atrodami dokumentā CAC/GL 69-2008.

Verifikācija
  : metožu, procedūru, testu un citu vērtējumu piemērošana papildus monitoringam, lai tādējādi noteiktu atbilstību HACCP procedūrām (5). Verifikāciju veic periodiski, lai apliecinātu, ka HACCP sistēma darbojas, kā plānots. Verifikācijai nepieciešamu ievades datu piemēri var būt šādi:

| — | vispārīgi: kritisko kontrolpunktu monitoringa datu verifikācija (biežums, rezultātu mērīšanas iznākums laika gaitā), |
| --- | --- |

—

vispārīgi: kritisko kontrolpunktu monitoringa datu verifikācija (biežums, rezultātu mērīšanas iznākums laika gaitā),

| — | konkrēti: paraugu ņemšana un analīze, ko var veikt, lai atspoguļotu ieviestās HACCP sistēmas efektivitāti, |
| --- | --- |

—

konkrēti: paraugu ņemšana un analīze, ko var veikt, lai atspoguļotu ieviestās HACCP sistēmas efektivitāti,

| — | glabāšanas un transportēšanas temperatūra: atbilstība procesa higiēnas kritērijiem, kas noteikti attiecībā uz pūšanas baktērijām, piemēram, aerobo mikroorganismu skaitu, |
| --- | --- |

—

glabāšanas un transportēšanas temperatūra: atbilstība procesa higiēnas kritērijiem, kas noteikti attiecībā uz pūšanas baktērijām, piemēram, aerobo mikroorganismu skaitu,

| — | laiks/temperatūra apdraudējumu samazināšanai/likvidēšanai: attiecīgo patogēnu pārbaude termiski apstrādātos pārtikas produktos, piemēram, Listeria, Salmonella utt. neesība, |
| --- | --- |

—

laiks/temperatūra apdraudējumu samazināšanai/likvidēšanai: attiecīgo patogēnu pārbaude termiski apstrādātos pārtikas produktos, piemēram, Listeria, Salmonella utt. neesība,

| — | bojāti iepakojumi: tests, kurā pārbauda, vai produktā nav konstatējama visvarbūtīgākā bakteriāla vai ķīmiska kontaminācija, ar kuru tas var būt saskāries, ja iepakojums bijis bojāts, |
| --- | --- |

—

bojāti iepakojumi: tests, kurā pārbauda, vai produktā nav konstatējama visvarbūtīgākā bakteriāla vai ķīmiska kontaminācija, ar kuru tas var būt saskāries, ja iepakojums bijis bojāts,

| — | skatīt citus piemērus kodeksa dokumentā CAC/GL 69-2008. |
| --- | --- |

—

skatīt citus piemērus kodeksa dokumentā CAC/GL 69-2008.

---

(1)  CAC/RCP 1-1969, Rev. 2003.

(2)  Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 14. punkts.

(3)  CAC/RCP 1-1969, Rev. 2003.

(4)  Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 9. punkts.

(5)  Pielāgots no CAC/RCP 1-1969, Rev. 2003.

2. papildinājums

Riska analīzes piemērs – (puskvantitatīva) riska novērtējuma procedūra

(Pamatojoties uz FAO/PVO Risk characterisation of microbiological hazards in food
   (1) (Mikrobioloģisko apdraudējumu riska raksturojums pārtikā) un Quality management systems in the food industry
   (2) (Kvalitātes pārvaldības sistēmas pārtikas nozarē).)

Riska līmeni nosaka, ņemot vērā apdraudējuma nopietnību vai ietekmi attiecībā pret iespējamību, ka šāds apdraudējums var rasties galaproduktā, ja apsvērtie (specifiskie) kontrolpasākumi netiek īstenoti vai nav sekmīgi, ņemot vērā nākamos procesa posmus, kur ir iespējams likvidēt apdraudējumu vai samazināt to līdz pieļaujamam līmenim, un ņemot vērā jau pareizi īstenotās nepieciešamās priekšnosacījumu programmas.

P = varbūtība= varbūtība, ka šāds apdraudējums rodas galaproduktā, ja apsvērtie specifiskie kontrolpasākumi netiek īstenoti vai nav sekmīgi, ņemot vērā nākamos procesa posmus, kur apdraudējumu iespējams likvidēt vai samazināt līdz pieļaujamam līmenim, un ņemot vērā jau pareizi īstenotās priekšnosacījumu programmas.

E = ietekme= apdraudējuma radītā ietekme vai nopietnība cilvēka veselībai.

RISKA LĪMENIS (R = P x E): SKALA 1–7

| IESPĒJAMĪBA | Liela | 4 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reāla | 3 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| Maza | 2 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Ļoti maza | 1 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 |
| | | Ierobežota | Mērena | Nopietna | Ļoti nopietna |
| | | | IETEKME | |

IESPĒJAMĪBA

Liela

4

4

5

6

7

Reāla

3

3

4

5

6

Maza

2

2

3

4

5

Ļoti maza

1

1

2

3

4

1

2

3

4

Ierobežota

Mērena

Nopietna

Ļoti nopietna

IETEKME

VARBŪTĪBA

1 = ļoti maza

| — | Teorētiska – apdraudējums agrāk nav konstatēts. |
| --- | --- |

—

Teorētiska – apdraudējums agrāk nav konstatēts.

| — | Ražošanas procesa nākamajā posmā apdraudējums tiks likvidēts vai samazināts līdz pieļaujamam līmenim (piemēram, pasterizācija, fermentācija). |
| --- | --- |

—

Ražošanas procesa nākamajā posmā apdraudējums tiks likvidēts vai samazināts līdz pieļaujamam līmenim (piemēram, pasterizācija, fermentācija).

| — | Kontrolpasākums vai apdraudējums ir tāds, ka, ja kontrolpasākums nav rezultatīvs, ražošana vairs nav iespējama vai netiek ražoti derīgi galaprodukti (piemēram, pārāk liela krāsvielu piedevu koncentrācija). |
| --- | --- |

—

Kontrolpasākums vai apdraudējums ir tāds, ka, ja kontrolpasākums nav rezultatīvs, ražošana vairs nav iespējama vai netiek ražoti derīgi galaprodukti (piemēram, pārāk liela krāsvielu piedevu koncentrācija).

| — | Kontaminācija ir ļoti ierobežota un/vai lokāla. |
| --- | --- |

—

Kontaminācija ir ļoti ierobežota un/vai lokāla.

2 = maza

| — | Pastāv ļoti ierobežota varbūtība, ka priekšnosacījumu programmu nesekmīgas īstenošanas vai neesamības dēļ galaproduktā radīsies apdraudējums. |
| --- | --- |

—

Pastāv ļoti ierobežota varbūtība, ka priekšnosacījumu programmu nesekmīgas īstenošanas vai neesamības dēļ galaproduktā radīsies apdraudējums.

| — | Kontrolpasākumi šā apdraudējuma novēršanai ir vispārīgi (PNP) un praksē tiek sekmīgi īstenoti. |
| --- | --- |

—

Kontrolpasākumi šā apdraudējuma novēršanai ir vispārīgi (PNP) un praksē tiek sekmīgi īstenoti.

3 = reāla

| — | Specifiskā kontrolpasākuma nesekmīga īstenošana vai neesība neizraisa apdraudējuma sistemātisku klātbūtni galaproduktā, tomēr attiecīgajā partijā noteiktā galaprodukta procentuālā daļā apdraudējums var pastāvēt. |
| --- | --- |

—

Specifiskā kontrolpasākuma nesekmīga īstenošana vai neesība neizraisa apdraudējuma sistemātisku klātbūtni galaproduktā, tomēr attiecīgajā partijā noteiktā galaprodukta procentuālā daļā apdraudējums var pastāvēt.

4 = liela

| — | Specifiskā kontrolpasākuma nesekmīga īstenošana vai neesība izraisa sistemātisku kļūmi, pastāv liela iespējamība, ka apdraudējums būs visos attiecīgās partijas galaproduktos. |
| --- | --- |

—

Specifiskā kontrolpasākuma nesekmīga īstenošana vai neesība izraisa sistemātisku kļūmi, pastāv liela iespējamība, ka apdraudējums būs visos attiecīgās partijas galaproduktos.

IETEKME (vai nopietnība)

1 = ierobežota

| — | Patērētājs nesaskaras ar problēmām pārtikas nekaitīguma ziņā (apdraudējuma veids, piemēram, papīrs, mīksta plastmasa, lielizmēra sveši materiāli). |
| --- | --- |

—

Patērētājs nesaskaras ar problēmām pārtikas nekaitīguma ziņā (apdraudējuma veids, piemēram, papīrs, mīksta plastmasa, lielizmēra sveši materiāli).

| — | Apdraudējums nevar pieaugt līdz bīstamai koncentrācijai (piemēram, krāsvielas, S. aureus saldētā pārtikā, ja pieaugums līdz lielākam apjomam ir maz ticams un glabāšanas nosacījumu un termiskās apstrādes dēļ nav iespējams). |
| --- | --- |

—

Apdraudējums nevar pieaugt līdz bīstamai koncentrācijai (piemēram, krāsvielas, S. aureus saldētā pārtikā, ja pieaugums līdz lielākam apjomam ir maz ticams un glabāšanas nosacījumu un termiskās apstrādes dēļ nav iespējams).

2 = mērena

| — | Nav nopietnu traumu un/vai simptomu, vai tādi rodas tikai pēc ilgstošas pakļaušanas ārkārtīgi lielai koncentrācijai; |
| --- | --- |

—

Nav nopietnu traumu un/vai simptomu, vai tādi rodas tikai pēc ilgstošas pakļaušanas ārkārtīgi lielai koncentrācijai;

| — | Īslaicīga, tomēr acīmredzama ietekme uz veselību (piemēram, mazi gabaliņi). |
| --- | --- |

—

Īslaicīga, tomēr acīmredzama ietekme uz veselību (piemēram, mazi gabaliņi).

3 = nopietna

| — | Acīmredzama ietekme uz veselību ar īstermiņa vai ilgtermiņa simptomiem, kas retumis izraisa nāvi (piemēram, gastroenterīts). |
| --- | --- |

—

Acīmredzama ietekme uz veselību ar īstermiņa vai ilgtermiņa simptomiem, kas retumis izraisa nāvi (piemēram, gastroenterīts).

| — | Apdraudējuma ietekme ir ilgstoša; maksimālā deva nav zināma (piemēram, dioksīni, pesticīdu atliekas, mikotoksīni utt.). |
| --- | --- |

—

Apdraudējuma ietekme ir ilgstoša; maksimālā deva nav zināma (piemēram, dioksīni, pesticīdu atliekas, mikotoksīni utt.).

4 = ļoti nopietna

| — | Patērētāju grupa ietilpst riska kategorijā, un apdraudējums var izraisīt nāvi. |
| --- | --- |

—

Patērētāju grupa ietilpst riska kategorijā, un apdraudējums var izraisīt nāvi.

| — | Apdraudējums rada nopietnus simptomus, kas var izraisīt nāvi. |
| --- | --- |

—

Apdraudējums rada nopietnus simptomus, kas var izraisīt nāvi.

| — | Pastāvīgi bojājumi. |
| --- | --- |

—

Pastāvīgi bojājumi.

Kritisko kontrolpunktu un darbības priekšnosacījumu programmu NOTEIKŠANA, ja to uzskata par vajadzīgu

1. un 2. riska līmenis: specifiskus pasākumus neīsteno, kontrole ietverta priekšnosacījumu programmās.

3. un 4. riska līmenis: iespējamas darbības priekšnosacījumu programmas. Papildu jautājumi, uz kuriem HACCP grupai ir jāatbild: vai vispārīgais kontrolpasākums vai pasākumi, kas minēti priekšnosacījumu programmās (PNP), ir pietiekami, lai ar tiem uzraudzītu identificētos riskus?

| — | Ja JĀ: PNP |
| --- | --- |

—

Ja JĀ: PNP

| — | Ja NĒ: darbības PNP |
| --- | --- |

—

Ja NĒ: darbības PNP

5., 6. un 7. riska līmenis: KKP vai – ja nav izmērāmu kritisko robežu – darbības PNP (piemēram, alergēna kontrole).

KKP ir punkti ražošanas procesā, kuros, īstenojot specifisku kontrolpasākumu, ir jāveic pastāvīga/katras partijas kontrole, lai likvidētu apdraudējumu vai samazinātu to līdz pieļaujamam līmenim. Uzraudzībai ir jābūt parādāmai, un ir jāveic uzskaite. Ja kritiskā robeža tiek pārkāpta, jāveic koriģējošs pasākums saistībā ar produktu un procesu.

Darbības PNP ir punkti ražošanas procesā ar mazāku pārtikas nekaitīguma risku vai gadījumā, kad nepastāv izmērāmas robežas. Šos punktus var kontrolēt, īstenojot rūpīgāk izstrādātus vispārīgus pamata kontrolpasākumus, kas ietilpst priekšnosacījumu programmās, piemēram, biežākas kontroles, uzskaiti utt. Tā kā procesa/produkta prasības tiek regulāri kontrolētas un pielāgotas, var uzskatīt, ka šie riski ir kontrolēti. Tūlītējs koriģējošs pasākums saistībā ar produktu nav jāīsteno. Darbības PNP piemēri ir šādi:

| — | izejmateriālu saņemšana → paraugu ņemšanas plāns piegādātāju nekaitīguma/higiēnas pieeju verificēšanai, |
| --- | --- |

—

izejmateriālu saņemšana → paraugu ņemšanas plāns piegādātāju nekaitīguma/higiēnas pieeju verificēšanai,

| — | šķērskontaminācija alergēnu partiju starpā → starpposma tīrīšana un pārbaude, kurā mēra adenozīntrifosfātu (ATF), |
| --- | --- |

—

šķērskontaminācija alergēnu partiju starpā → starpposma tīrīšana un pārbaude, kurā mēra adenozīntrifosfātu (ATF),

| — | pārtikas kontaminācija augsta līmeņa apkopes platībā → mutes maskas un papildu aizsardzība darbiniekiem, iknedēļas roku higiēnas pārbaude. |
| --- | --- |

—

pārtikas kontaminācija augsta līmeņa apkopes platībā → mutes maskas un papildu aizsardzība darbiniekiem, iknedēļas roku higiēnas pārbaude.

ALTERNATĪVA/VIENKĀRŠOTA PIEEJA

Tādu pašu pieeju lieto vienkāršāk, piemēram:

| — | nosakot 1.–5., nevis 1.–7. riska līmeni, izmantojot nevis četrus, bet tikai trīs varbūtības un ietekmes iedalījumus (3. un 4. iedalījums ir apvienoti), |
| --- | --- |

—

nosakot 1.–5., nevis 1.–7. riska līmeni, izmantojot nevis četrus, bet tikai trīs varbūtības un ietekmes iedalījumus (3. un 4. iedalījums ir apvienoti),

| — | nosakot “starpposma” risku, darbības PNP neiekļauj; vienīgi nošķir apdraudējumus, kurus var kontrolēt tikai ar PNP, un tos, kam nepieciešams kritiskais kontrolpunkts. |
| --- | --- |

—

nosakot “starpposma” risku, darbības PNP neiekļauj; vienīgi nošķir apdraudējumus, kurus var kontrolēt tikai ar PNP, un tos, kam nepieciešams kritiskais kontrolpunkts.

---

(1)  http://www.who.int/foodsafety/publications/micro/MRA17.pdf

(2)  ISBN 978-90-5989-275-0.

3.A papildinājums

Lēmumu pieņemšanas shēma kritisko kontrolpunktu (KKP) noteikšanai. Uz jautājumiem jāatbild secīgi

3.B papildinājums

Vienkāršota lēmumu pieņemšanas shēma

4. papildinājums

PNP, darbības PNP un KKP salīdzinājums

| Kontrolpasākuma veids | PNP | Darbības PNP | KKP |
| --- | --- | --- | --- |
| Piemērošanas joma | Pasākumi, kas saistīti ar vides izveidošanu nekaitīgai pārtikai: pasākumi, kas ietekmē pārtikas ilgtspējību un nekaitīgumu. | Pasākumi, kas ir saistīti ar vidi un/vai produktiem (vai pasākumu apvienojums) un īstenojami, lai novērstu kontamināciju vai novērstu, likvidētu vai līdz pieļaujamam līmenim samazinātu apdraudējumu galaproduktā.
  Šos pasākumus īsteno pēc tam, kad ir īstenota PNP. |
| Saistība ar apdraudējumiem | Nav specifiski kādam apdraudējumam. | Specifiski katram apdraudējumam vai apdraudējumu grupai. |
| Noteikšana | Izstrāde, pamatojoties uz
  ✓ pieredzi,
  ✓ atsauces dokumentiem (norādījumiem, zinātniskām publikācijām utt.),
  ✓ apdraudējumu vai riska analīzi. | Pamatojoties uz riska analīzi, ņemot vērā priekšnosacījumu programmas.
  Kritiskie kontrolpunkti un darbības priekšnosacījumu programmas ir specifiskas produktam un/vai procesam. |
| Validācija | Pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs var to neveikt.

  (T. i., tīrīšanas līdzekļu ražotājs ir apstiprinājis produkta efektivitāti un noteicis produkta spektru, kā arī sagatavojis lietošanas pamācības – pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam ir jāievēro šīs pamācības un jāsaglabā produkta tehniskās specifikācijas.) | Ir jāveic validācija

  (daudzos gadījumos labas prakses norādījumos sniedz norādes par validācijas metodiku vai pat nodrošina sagatavotu validācijas materiālu). |
| Kritēriji | / | Izmērāmi vai novērojami kritēriji | Izmērāma kritiskā robežvērtība. |
| Uzraudzība | Attiecīgā gadījumā, ja iespējams | Kontrolpasākumu īstenošanas uzraudzība: parasti veic uzskaiti. |
| Kontroles zaudēšana: korekcijas/koriģējošie pasākumi (1) | Attiecīgā gadījumā koriģējošie pasākumi un/vai korekcijas attiecībā uz PNP īstenošanu | Koriģējošie pasākumi attiecībā uz procesu
  Iespējamas korekcijas attiecībā uz produktu (katrā gadījumā atsevišķi)
  Veiktā uzskaite | Iepriekš iestatītas korekcijas attiecībā uz produktu
  Iespējami koriģējošie pasākumi attiecībā uz procesu
  Veiktā uzskaite |
| Verificēšana | Ieplānota īstenošanas verificēšana | Ieplānota īstenošanas verificēšana, plānotās apdraudējumu kontroles rezultātu verificēšana |

Kontrolpasākuma veids

PNP

Darbības PNP

KKP

Piemērošanas joma

Pasākumi, kas saistīti ar vides izveidošanu nekaitīgai pārtikai: pasākumi, kas ietekmē pārtikas ilgtspējību un nekaitīgumu.

Pasākumi, kas ir saistīti ar vidi un/vai produktiem (vai pasākumu apvienojums) un īstenojami, lai novērstu kontamināciju vai novērstu, likvidētu vai līdz pieļaujamam līmenim samazinātu apdraudējumu galaproduktā.

Šos pasākumus īsteno pēc tam, kad ir īstenota PNP.

Saistība ar apdraudējumiem

Nav specifiski kādam apdraudējumam.

Specifiski katram apdraudējumam vai apdraudējumu grupai.

Noteikšana

Izstrāde, pamatojoties uz

✓ pieredzi,

✓ atsauces dokumentiem (norādījumiem, zinātniskām publikācijām utt.),

✓ apdraudējumu vai riska analīzi.

Pamatojoties uz riska analīzi, ņemot vērā priekšnosacījumu programmas.

Kritiskie kontrolpunkti un darbības priekšnosacījumu programmas ir specifiskas produktam un/vai procesam.

Validācija

Pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs var to neveikt.

(T. i., tīrīšanas līdzekļu ražotājs ir apstiprinājis produkta efektivitāti un noteicis produkta spektru, kā arī sagatavojis lietošanas pamācības – pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam ir jāievēro šīs pamācības un jāsaglabā produkta tehniskās specifikācijas.)

Ir jāveic validācija

(daudzos gadījumos labas prakses norādījumos sniedz norādes par validācijas metodiku vai pat nodrošina sagatavotu validācijas materiālu).

Kritēriji

/

Izmērāmi vai novērojami kritēriji

Izmērāma kritiskā robežvērtība.

Uzraudzība

Attiecīgā gadījumā, ja iespējams

Kontrolpasākumu īstenošanas uzraudzība: parasti veic uzskaiti.

Kontroles zaudēšana: korekcijas/koriģējošie pasākumi (1)

Attiecīgā gadījumā koriģējošie pasākumi un/vai korekcijas attiecībā uz PNP īstenošanu

Koriģējošie pasākumi attiecībā uz procesu

Iespējamas korekcijas attiecībā uz produktu (katrā gadījumā atsevišķi)

Veiktā uzskaite

Iepriekš iestatītas korekcijas attiecībā uz produktu

Iespējami koriģējošie pasākumi attiecībā uz procesu

Veiktā uzskaite

Verificēšana

Ieplānota īstenošanas verificēšana

Ieplānota īstenošanas verificēšana, plānotās apdraudējumu kontroles rezultātu verificēšana

---

(1)  Šajā tabulā koriģējošie pasākumi ir pasākumi, ko īsteno, lai likvidētu konstatētas neatbilstības vai citas nevēlamas situācijas cēloni, savukārt korekcija ir darbība, ko īsteno, lai likvidētu konstatētu neatbilstību.

5. papildinājums

Kopsavilkums, kurā norādīti elastīguma piemēri dažiem pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmumiem

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 30.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 278/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 278/33

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 29. jūlijs

(2016/C 278/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1113 |
| JPY | Japānas jena | 114,83 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4374 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84400 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,5673 |
| CHF | Šveices franks | 1,0823 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,5092 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,031 |
| HUF | Ungārijas forints | 312,19 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3630 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4655 |
| TRY | Turcijas lira | 3,3523 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4782 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4643 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6210 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5615 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5015 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 246,83 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,7301 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3908 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4875 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 559,70 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5200 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,431 |
| RUB | Krievijas rublis | 74,4883 |
| THB | Taizemes bāts | 38,712 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,6478 |
| MXN | Meksikas peso | 21,0288 |
| INR | Indijas rūpija | 74,4070 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1113

JPY

Japānas jena

114,83

DKK

Dānijas krona

7,4374

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84400

SEK

Zviedrijas krona

9,5673

CHF

Šveices franks

1,0823

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,5092

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,031

HUF

Ungārijas forints

312,19

PLN

Polijas zlots

4,3630

RON

Rumānijas leja

4,4655

TRY

Turcijas lira

3,3523

AUD

Austrālijas dolārs

1,4782

CAD

Kanādas dolārs

1,4643

HKD

Hongkongas dolārs

8,6210

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5615

SGD

Singapūras dolārs

1,5015

KRW

Dienvidkorejas vona

1 246,83

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,7301

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3908

HRK

Horvātijas kuna

7,4875

IDR

Indonēzijas rūpija

14 559,70

MYR

Malaizijas ringits

4,5200

PHP

Filipīnu peso

52,431

RUB

Krievijas rublis

74,4883

THB

Taizemes bāts

38,712

BRL

Brazīlijas reāls

3,6478

MXN

Meksikas peso

21,0288

INR

Indijas rūpija

74,4070

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 30.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 278/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 278/34

---

Instrukcija par lauksaimniecības produktu importa un eksporta licencēm

(Šī instrukcija aizstāj instrukciju, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 264 2013. gada 13. septembrī, 4. lpp., un Komisijas paziņojumu “Daži norādījumi, kas jāievēro, piemērojot Regulu (EK) Nr. 376/2008”, ko Komisija pieņēma 2013. gada 24. septembrī un kas izziņots dalībvalstīm 2013. gada 25. septembrī)

(2016/C 278/03)

Saturs

| I. | VISPĀRĪGAS PIEZĪMES | 34 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | LICENCES PIETEIKUMA UN LICENCES IEDAĻU AIZPILDĪŠANA | 35 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | Vispārīgi norādījumi | 35 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Norādījumi pa nozarēm | 37 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Imports | 38 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Eksports | 39 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Izraksti | 39 |
| --- | --- | --- |

5.

| III. | IERAKSTI PAR PIEŠĶIRŠANU PAPĪRA LICENCĒS (LICENCES VAI IZRAKSTA MUGURPUSE) | 41 |
| --- | --- | --- |

III.

| 1. | Vispārīgi norādījumi | 41 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Īpaši norādījumi par dažām iedaļām | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| IV. | ĪSTENOŠANAS REGULAS (ES) 2016/1239 13. PANTA 3. PUNKTA OTRĀS DAĻAS PIEMĒROŠANA | 41 |
| --- | --- | --- |

IV.

I pielikums – Ieraksti

A daļa

B daļa

C daļa

II pielikums – Pārbaude

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

| 1. | Licences un to izrakstus izdod dalībvalstu licenču izdevējas iestādes. Tās ir derīgas importa un eksporta darbībām jebkurā dalībvalstī, izņemot atsevišķus, īpašus gadījumus, kurus nosaka Savienības tiesību akti. |
| --- | --- |

1.

Licences un to izrakstus izdod dalībvalstu licenču izdevējas iestādes. Tās ir derīgas importa un eksporta darbībām jebkurā dalībvalstī, izņemot atsevišķus, īpašus gadījumus, kurus nosaka Savienības tiesību akti.

| 2. | Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1) 2. panta 2. punkta noteiktajā kārtībā sestdienas, svētdienas un valsts svētku dienas neskaitās darba dienas licenču pieteikumu iesniegšanai un licenču izdošanai. |
| --- | --- |

2.

Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1) 2. panta 2. punkta noteiktajā kārtībā sestdienas, svētdienas un valsts svētku dienas neskaitās darba dienas licenču pieteikumu iesniegšanai un licenču izdošanai.

| 3. | Katra veidlapa aizpildāma tikai vienā valodā. |
| --- | --- |

3.

Katra veidlapa aizpildāma tikai vienā valodā.

| 4. | Iesniegumos, licencēs un izrakstos nedrīkst būt dzēsumi vai rakstījumi pa virsu. Ja, veidlapu aizpildot, tiek pieļauta kļūda, rakstāms jauns pieteikums vai licence.
  Ja pieteikuma veidlapā ir mazsvarīga kļūda, kas neskar faktus, izdotajā licencē mazsvarīgajai kļūdai jābūt izlabotai. |
| --- | --- |

4.

Iesniegumos, licencēs un izrakstos nedrīkst būt dzēsumi vai rakstījumi pa virsu. Ja, veidlapu aizpildot, tiek pieļauta kļūda, rakstāms jauns pieteikums vai licence.

Ja pieteikuma veidlapā ir mazsvarīga kļūda, kas neskar faktus, izdotajā licencē mazsvarīgajai kļūdai jābūt izlabotai.

| 5. | Summas uzrāda ar cipariem euro, bet dalībvalstis, kuras nepieder pie euro zonas, var uzrādīt summas savā valūtā. |
| --- | --- |

5.

Summas uzrāda ar cipariem euro, bet dalībvalstis, kuras nepieder pie euro zonas, var uzrādīt summas savā valūtā.

| 6. | Daudzumus norāda:






  — | metriskās sistēmas masas vai tilpuma mērvienībās, izmantojot šādus saīsinājumus:






  — | kg – kilogrami, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Daudzumus norāda:

—

metriskās sistēmas masas vai tilpuma mērvienībās, izmantojot šādus saīsinājumus:

—

kg – kilogrami,

| — | hl – hektolitri, |
| --- | --- |

—

hl – hektolitri,

| — | “uz galvu” – attiecīgā gadījumā par dzīviem lopiem. |
| --- | --- |

—

“uz galvu” – attiecīgā gadījumā par dzīviem lopiem.

| 7. | Datumus ievada kā sešu ciparu grupu, katrā nodalījumā ietverot ciparu pāri – pirmajā nodalījumā ietvertais pirmais ciparu pāris apzīmē datumu (no 01 līdz 31), otrajā nodalījumā ietvertais otrais ciparu pāris apzīmē mēnesi (no 01 līdz 12), un pēdējā nodalījumā ietvertais pēdējais ciparu pāris apzīmē gadu (01 u. c.). |
| --- | --- |

7.

Datumus ievada kā sešu ciparu grupu, katrā nodalījumā ietverot ciparu pāri – pirmajā nodalījumā ietvertais pirmais ciparu pāris apzīmē datumu (no 01 līdz 31), otrajā nodalījumā ietvertais otrais ciparu pāris apzīmē mēnesi (no 01 līdz 12), un pēdējā nodalījumā ietvertais pēdējais ciparu pāris apzīmē gadu (01 u. c.).

| 8. | Piemērs. Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 (Licences) (2) un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 (Licences) (3) noteiktā Briseles vietējā laika piemērošana
  plkst. 13:00 minētājās regulās atbilst plkst. 13:00 (pēc Briseles laika):






  Dalībvalstis | Vietējais laiks (ziemas un vasaras) |
| --- | --- | --- |
| Vācija
  Beļģija
  Horvātija
  Dānija
  Spānija
  Francija
  Itālija
  Luksemburga
  Nīderlande
  Austrija
  Zviedrija
  Čehija
  Ungārija
  Malta
  Polija
  Slovēnija
  Slovākija | 13:00 |
| Īrija
  Portugāle
  Apvienotā Karaliste | 12:00 (= 13:00 pēc Briseles laika) |
| Bulgārija
  Kipra
  Grieķija
  Somija
  Igaunija
  Latvija
  Lietuva
  Rumānija | 14:00 (= 13:00 pēc Briseles laika) |

8.

Piemērs. Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 (Licences) (2) un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 (Licences) (3) noteiktā Briseles vietējā laika piemērošana

plkst. 13:00 minētājās regulās atbilst plkst. 13:00 (pēc Briseles laika):

Dalībvalstis

Vietējais laiks (ziemas un vasaras)

Vācija

Beļģija

Horvātija

Dānija

Spānija

Francija

Itālija

Luksemburga

Nīderlande

Austrija

Zviedrija

Čehija

Ungārija

Malta

Polija

Slovēnija

Slovākija

13:00

Īrija

Portugāle

Apvienotā Karaliste

12:00 (= 13:00 pēc Briseles laika)

Bulgārija

Kipra

Grieķija

Somija

Igaunija

Latvija

Lietuva

Rumānija

14:00 (= 13:00 pēc Briseles laika)

II.   LICENCES PIETEIKUMA UN LICENCES IEDAĻU AIZPILDĪŠANA

1.   Vispārīgi norādījumi

| 1.1. | Licences pieteikuma veidlapā iesniedzējam jāaizpilda tikai 4., 7., 8., 11., 14., 15., 16., 17., 18. un 20. iedaļa. Tomēr dalībvalstis var likt iesniedzējam aizpildīt arī 1. un – attiecīgā gadījumā – 5. iedaļu. |
| --- | --- |

1.1.

Licences pieteikuma veidlapā iesniedzējam jāaizpilda tikai 4., 7., 8., 11., 14., 15., 16., 17., 18. un 20. iedaļa. Tomēr dalībvalstis var likt iesniedzējam aizpildīt arī 1. un – attiecīgā gadījumā – 5. iedaļu.

| 1.2. | Ja importa veidlapas 7. vai 8. iedaļā un eksporta veidlapas 7. iedaļā nepietiek vietas Savienības tiesību aktos noteikto datu ierakstīšanai, visus datus ieraksta 20. iedaļā, kuras priekšā liek zvaigznīti, kas atbilst 7. vai attiecīgi 8. iedaļā ieliktai zvaigznītei. |
| --- | --- |

1.2.

Ja importa veidlapas 7. vai 8. iedaļā un eksporta veidlapas 7. iedaļā nepietiek vietas Savienības tiesību aktos noteikto datu ierakstīšanai, visus datus ieraksta 20. iedaļā, kuras priekšā liek zvaigznīti, kas atbilst 7. vai attiecīgi 8. iedaļā ieliktai zvaigznītei.

| 1.3. | Ja 20. iedaļā nepietiek vietas visu datu ierakstīšanai, tos ieraksta 15. iedaļā, priekšā liekot zvaigznīti, kas atbilst 7. vai attiecīgi 8. iedaļā ieliktai zvaigznītei. |
| --- | --- |

1.3.

Ja 20. iedaļā nepietiek vietas visu datu ierakstīšanai, tos ieraksta 15. iedaļā, priekšā liekot zvaigznīti, kas atbilst 7. vai attiecīgi 8. iedaļā ieliktai zvaigznītei.

| 1.4. | Veidlapas 7. un 8. iedaļas rūtiņā pirms vārda “jā” vai attiecīgi “nē” ieliek “X”. |
| --- | --- |

1.4.

Veidlapas 7. un 8. iedaļas rūtiņā pirms vārda “jā” vai attiecīgi “nē” ieliek “X”.

| 1.5. | Ja licenci izdod par daudzumu, kas ir mazāks par pieteikumā norādīto, izdevēja iestāde norāda:






  a) | 17. un 18. iedaļā – daudzumu, par kādu tiek izsniegta licence; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Ja licenci izdod par daudzumu, kas ir mazāks par pieteikumā norādīto, izdevēja iestāde norāda:

a)

17. un 18. iedaļā – daudzumu, par kādu tiek izsniegta licence;

| b) | 11. iedaļā – atbilstošā nodrošinājuma summu. |
| --- | --- |

b)

11. iedaļā – atbilstošā nodrošinājuma summu.

| 1.6. | Neizmantotā vieta importa licences 20. un 24. iedaļā un eksporta licences 20. un 22. iedaļā ir jāaizpilda. Lai novērstu neatļautu ierakstu izdarīšanu, tas darāms tā:






  a) | iedaļās, kurās nav ierakstu par īpašiem nosacījumiem:
  pirmo rindu aizpilda līdz galam ar rakstzīmēm “X”, piemēram:





  24.   Īpaši nosacījumi (3) XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX |
| --- | --- | --- |

1.6.

Neizmantotā vieta importa licences 20. un 24. iedaļā un eksporta licences 20. un 22. iedaļā ir jāaizpilda. Lai novērstu neatļautu ierakstu izdarīšanu, tas darāms tā:

a)

iedaļās, kurās nav ierakstu par īpašiem nosacījumiem:

pirmo rindu aizpilda līdz galam ar rakstzīmēm “X”, piemēram:

24.   Īpaši nosacījumi (3) XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX

| b) | iedaļās, kurās ir ieraksti par īpašiem nosacījumiem:
  rindu, kurā ieraksts beidzas, aizpilda ar “X” līdz galam un visu nākamo rindu aizpilda ar “X”, piemēram:




  24.   Īpaši nosacījumi (3) Pielaide – 0,4 grādi XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX |
| --- | --- |

b)

iedaļās, kurās ir ieraksti par īpašiem nosacījumiem:

rindu, kurā ieraksts beidzas, aizpilda ar “X” līdz galam un visu nākamo rindu aizpilda ar “X”, piemēram:

XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX

| 1.7. | Pilnībā jāaizpilda arī licences 3. iedaļa, bet tas nav jādara izrakstā. |
| --- | --- |

1.7.

Pilnībā jāaizpilda arī licences 3. iedaļa, bet tas nav jādara izrakstā.

| 1.8. | Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 6. panta 4. punktā norādītajos gadījumos izdevēja iestāde licences 6. iedaļā ieraksta vienu no I pielikuma A daļā minētajām norādēm. |
| --- | --- |

1.8.

Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 6. panta 4. punktā norādītajos gadījumos izdevēja iestāde licences 6. iedaļā ieraksta vienu no I pielikuma A daļā minētajām norādēm.

| 1.9. | Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 15. panta 1. punktā norādītajos gadījumos licences dublikāta vai izraksta 22. iedaļā (eksporta licencē) vai 24. iedaļā (importa licencē) ieraksta vienu no I pielikuma B daļā minētajām norādēm. |
| --- | --- |

1.9.

Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 15. panta 1. punktā norādītajos gadījumos licences dublikāta vai izraksta 22. iedaļā (eksporta licencē) vai 24. iedaļā (importa licencē) ieraksta vienu no I pielikuma B daļā minētajām norādēm.

| 1.10. | Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 5. punkta 1. apakšpunktā norādītajos gadījumos licences 19. iedaļā jābūt ciparam “0”. |
| --- | --- |

1.10.

Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 5. punkta 1. apakšpunktā norādītajos gadījumos licences 19. iedaļā jābūt ciparam “0”.

| 1.11. | Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 5. punkta 2. apakšpunktā norādītajos gadījumos, bet ne tad, ja noteikumi konkrētās nozarēs prasa īpašu formulējumu, licences 24. iedaļā (importa licencē) jābūt vienam no I pielikuma C daļā uzskaitītajiem ierakstiem. |
| --- | --- |

1.11.

Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 5. punkta 2. apakšpunktā norādītajos gadījumos, bet ne tad, ja noteikumi konkrētās nozarēs prasa īpašu formulējumu, licences 24. iedaļā (importa licencē) jābūt vienam no I pielikuma C daļā uzskaitītajiem ierakstiem.

| 1.12. | Izdodot licences dublikātu vai izrakstu, tajā – ja iespējams, visā dokumentā pa diagonāli – jāieraksta viena no šīm atzīmēm:






  “ДУБЛИКАТ” | BG |
| --- | --- | --- |
| “DUPLICADO” | ES |
| “DUPLIKÁT” | CS |
| “DUPLIKAT” | DA |
| “DUPLIKAT” | DE |
| “DUPLIKAAT” | ET |
| “ΔIΠΛΟΤΥΠΟ” | EL |
| “DUPLICATE” | EN |
| “DUPLICATA” | FR |
| “DUPLIKAT” | HR |
| “DUPLICATO” | IT |
| “DUBLIKĀTS” | LV |
| “DUBLIKATAS” | LT |
| “MÁSOLAT” | HU |
| “DUPLIKAT” | MT |
| “DUPLICAAT” | NL |
| “DUPLIKAT” | PL |
| “DUPLICADO” | PT |
| “DUPLICAT” | RO |
| “DUPLIKÁT” | SK |
| “DVOJNIK” | SL |
| “KAKSOISKAPPALE” | FI |
| “DUPLIKAT” | SV |

1.12.

Izdodot licences dublikātu vai izrakstu, tajā – ja iespējams, visā dokumentā pa diagonāli – jāieraksta viena no šīm atzīmēm:

“ДУБЛИКАТ”

BG

“DUPLICADO”

ES

“DUPLIKÁT”

CS

“DUPLIKAT”

DA

“DUPLIKAT”

DE

“DUPLIKAAT”

ET

“ΔIΠΛΟΤΥΠΟ”

EL

“DUPLICATE”

EN

“DUPLICATA”

FR

“DUPLIKAT”

HR

“DUPLICATO”

IT

“DUBLIKĀTS”

LV

“DUBLIKATAS”

LT

“MÁSOLAT”

HU

“DUPLIKAT”

MT

“DUPLICAAT”

NL

“DUPLIKAT”

PL

“DUPLICADO”

PT

“DUPLICAT”

RO

“DUPLIKÁT”

SK

“DVOJNIK”

SL

“KAKSOISKAPPALE”

FI

“DUPLIKAT”

SV

2.   Norādījumi pa nozarēm

2.1.   Kaņepes

| 2.1.1. | 20. iedaļa
  Ja kaņepju sēklas ir domātas sējai, jānorāda šķirne. |
| --- | --- |

2.1.1.

20. iedaļa

Ja kaņepju sēklas ir domātas sējai, jānorāda šķirne.

| 2.1.2. | 24. iedaļa
  Izdarāms viens no šiem ierakstiem:






  — | sējai domātajām kaņepju šķirņu sēklām ar KN kodu ex 1207 99 20 ir pievienots pierādījums, ka šķirnes tetrahidrokanabinola saturs nepārsniedz to, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (4) 32. panta 6. punktu un 35. panta 3. punktu, |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

24. iedaļa

Izdarāms viens no šiem ierakstiem:

—

sējai domātajām kaņepju šķirņu sēklām ar KN kodu ex 1207 99 20 ir pievienots pierādījums, ka šķirnes tetrahidrokanabinola saturs nepārsniedz to, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (4) 32. panta 6. punktu un 35. panta 3. punktu,

| — | kaņepju sēklas, kas nav domātas sējai, ar KN kodu 1207 99 91 importē dalībvalsts apstiprināts importētājs, |
| --- | --- |

—

kaņepju sēklas, kas nav domātas sējai, ar KN kodu 1207 99 91 importē dalībvalsts apstiprināts importētājs,

| — | neapstrādāti vai mērcēti kaņepāji ar KN kodu 5302 10 00 atbilst Regulas (ES) Nr. 1307/201332. panta 6. punkta un 35. panta 3. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

neapstrādāti vai mērcēti kaņepāji ar KN kodu 5302 10 00 atbilst Regulas (ES) Nr. 1307/201332. panta 6. punkta un 35. panta 3. punkta nosacījumiem.

2.2.   Lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts

| 2.2.1. | Lauksaimnieciskas izcelsmes spirta importa licences pieteikuma un importa licences 8. iedaļu iezīmē ar izcelsmes valsts nosaukumu. Rūtiņā “obligāti: jā” jābūt ķeksītim. Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma iestāde, kura izdevusi licenci, var aizstāt izcelsmes valsti ar citu valsti, bet tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Lauksaimnieciskas izcelsmes spirta importa licences pieteikuma un importa licences 8. iedaļu iezīmē ar izcelsmes valsts nosaukumu. Rūtiņā “obligāti: jā” jābūt ķeksītim. Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma iestāde, kura izdevusi licenci, var aizstāt izcelsmes valsti ar citu valsti, bet tikai vienu reizi.

| 2.2.2. | Dalībvalstis var nolemt, ka 20. iedaļā jānorāda spirta ievešanas cena (CIF). |
| --- | --- |

2.2.2.

Dalībvalstis var nolemt, ka 20. iedaļā jānorāda spirta ievešanas cena (CIF).

2.3.   Ķiploki

| 2.3.1. | Licences pieteikuma un licences 8. iedaļā ieraksta izcelsmes valsti un pie vārda “Jā” ievelk krustiņu. Importa licence ir derīga tikai importam, kura izcelsme ir norādītajā valstī. |
| --- | --- |

2.3.1.

Licences pieteikuma un licences 8. iedaļā ieraksta izcelsmes valsti un pie vārda “Jā” ievelk krustiņu. Importa licence ir derīga tikai importam, kura izcelsme ir norādītajā valstī.

3.   Imports

3.1.   7. iedaļa

Ar “eksportētāju valsti” saprot trešo valsti, no kuras produkts tiek nosūtīts uz Savienību.

| 3.1.1. | Eksportētāja valsts vai valstu grupa norādāma gadījumos, kad to prasa Savienības noteikumi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Eksportētāja valsts vai valstu grupa norādāma gadījumos, kad to prasa Savienības noteikumi.

| 3.1.2. | Ja Savienības noteikumi prasa obligāti uzrādīt izcelsmi, rūtiņā pirms vārda “Jā” ievelkams krustiņš un produkta izcelsmei jāatbilst licencē norādītajai. Citādi licence nav derīga. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ja Savienības noteikumi prasa obligāti uzrādīt izcelsmi, rūtiņā pirms vārda “Jā” ievelkams krustiņš un produkta izcelsmei jāatbilst licencē norādītajai. Citādi licence nav derīga.

| 3.1.3. | Citos gadījumos eksportētājas valsts norādīšana ir fakultatīva. Tad krustiņš jāieraksta rūtiņā pirms vārda “Nē”. Taču eksportētājas valsts norāde var noderēt, piemērojot Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 16. pantu, kas attiecas uz iedaļām par nepārvaramu varu. |
| --- | --- |

3.1.3.

Citos gadījumos eksportētājas valsts norādīšana ir fakultatīva. Tad krustiņš jāieraksta rūtiņā pirms vārda “Nē”. Taču eksportētājas valsts norāde var noderēt, piemērojot Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 16. pantu, kas attiecas uz iedaļām par nepārvaramu varu.

3.2.   8. iedaļa

| — | Izcelsmes valsti nosaka pēc attiecīgajiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Izcelsmes valsti nosaka pēc attiecīgajiem Savienības noteikumiem.

| — | Pēc analoģijas piemēro piezīmes, kas attiecas uz 7. iedaļu. |
| --- | --- |

—

Pēc analoģijas piemēro piezīmes, kas attiecas uz 7. iedaļu.

3.3.   14. iedaļa

Produktus apzīmē ar parastajiem nosaukumiem (piemēram, “cukurs”), nevis preču zīmēm.

3.4.   15. un 16. iedaļa

Pēc vispārīga noteikuma licence tiek pieprasīta un izdota par visiem produktiem, kas atbilst vienam KN kodam (astoņciparu). Tomēr dažos Savienības noteikumos paredzētos īpašos gadījumos licenci pieprasa un izsniedz attiecīgi

| — | par produktiem, kas atbilst vairāk nekā vienam KN kodam, vai |
| --- | --- |

—

par produktiem, kas atbilst vairāk nekā vienam KN kodam, vai

| — | tikai par dažiem produktiem, kas atbilst vienam KN kodam. |
| --- | --- |

—

tikai par dažiem produktiem, kas atbilst vienam KN kodam.

Ja 16. iedaļā vairāk par viena KN koda ierakstīšanai nepietiek vietas, visus kodus ieraksta 15. iedaļā, priekšā liekot zvaigznīti, kas atbilst 16. iedaļā ieliktai zvaigznītei.

3.5.   15. iedaļa

Aprakstu var vienkāršot, ja vien tajā ir nepieciešamie dati, pēc kuriem produktu var klasificēt ar KN kodu, kurš dots 16. iedaļā.

3.6.   16. iedaļa

Norāda pilnu kombinētās nomenklatūras kodu. Tikai Savienības noteikumos paredzētajos īpašajos gadījumos

| — | norāda pilnu(-us) kombinētās nomenklatūras kodu(-us), priekšā liekot “ex”,
  vai |
| --- | --- |

—

norāda pilnu(-us) kombinētās nomenklatūras kodu(-us), priekšā liekot “ex”,

vai

| — | kodus norāda tā, kā noteikts attiecīgajos Savienības noteikumos. |
| --- | --- |

—

kodus norāda tā, kā noteikts attiecīgajos Savienības noteikumos.

3.7.   19. iedaļa

| 3.7.1. | Aizpilda saskaņā ar Savienības noteikumiem par attiecīgajam produktam pieļaujamo pielaidi. |
| --- | --- |

3.7.1.

Aizpilda saskaņā ar Savienības noteikumiem par attiecīgajam produktam pieļaujamo pielaidi.

| 3.7.2. | Licences 19. iedaļā jāieraksta skaitlis “0”, ja pielaide nav pieļaujama. |
| --- | --- |

3.7.2.

Licences 19. iedaļā jāieraksta skaitlis “0”, ja pielaide nav pieļaujama.

| 3.7.3. | 20. iedaļa
  Aizpilda saskaņā ar Savienības īpašajiem noteikumiem par katras nozares tirgus kopīgo organizāciju. |
| --- | --- |

3.7.3.

20. iedaļa

Aizpilda saskaņā ar Savienības īpašajiem noteikumiem par katras nozares tirgus kopīgo organizāciju.

| 3.7.4. | 24. iedaļa
  Aizpilda saskaņā ar attiecīgā produkta nozares īpašajiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

3.7.4.

24. iedaļa

Aizpilda saskaņā ar attiecīgā produkta nozares īpašajiem Savienības noteikumiem.

| 3.7.5. | 25. un 26. iedaļa
  Papīra licencei ir jābūt parakstītai ar roku. |
| --- | --- |

3.7.5.

25. un 26. iedaļa

Papīra licencei ir jābūt parakstītai ar roku.

4.   Eksports

4.1.   7. iedaļa

| 4.1.1. | Galamērķa valsts vai valstu grupa norādāma gadījumos, kad to prasa Savienības noteikumi. |
| --- | --- |

4.1.1.

Galamērķa valsts vai valstu grupa norādāma gadījumos, kad to prasa Savienības noteikumi.

| 4.1.2. | Ja Savienības tiesību akti nosaka obligātu galamērķi, rūtiņā pirms vārda “Jā” jābūt krustiņam un produkts jāeksportē uz licencē norādīto galamērķi. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ja Savienības tiesību akti nosaka obligātu galamērķi, rūtiņā pirms vārda “Jā” jābūt krustiņam un produkts jāeksportē uz licencē norādīto galamērķi.

| 4.1.3. | Citos gadījumos galamērķa valsts vai valstu grupas norādīšana ir fakultatīva. Tad krustiņš jāievelk rūtiņā pirms vārda “Nē”. Taču galamērķa valsts norāde var noderēt, piemērojot Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 16. pantu, kas attiecas uz nepārvaramas varas gadījumiem. |
| --- | --- |

4.1.3.

Citos gadījumos galamērķa valsts vai valstu grupas norādīšana ir fakultatīva. Tad krustiņš jāievelk rūtiņā pirms vārda “Nē”. Taču galamērķa valsts norāde var noderēt, piemērojot Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 16. pantu, kas attiecas uz nepārvaramas varas gadījumiem.

4.2.   14., 15., 16., 19. un 20. iedaļa

Aizpilda tāpat kā par importu.

4.3.   22. iedaļa

| 1. | Aizpilda saskaņā ar attiecīgā produkta nozares īpašajiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Aizpilda saskaņā ar attiecīgā produkta nozares īpašajiem Savienības noteikumiem.

| 2. | Jāsniedz visa informācija par daudzumiem un summām gan ar vārdiem, gan cipariem. |
| --- | --- |

2.

Jāsniedz visa informācija par daudzumiem un summām gan ar vārdiem, gan cipariem.

4.4.   23. un 24. iedaļa

Papīra licencei ir jābūt parakstītai ar roku.

5.   Norādījumi par licenču izrakstiem

5.1.   Licenču izrakstus sastāda tās dalībvalsts licences izdevējas iestādes, kura ir licenci izdevusi.

Licences izraksta 3. iedaļā jābūt vienam no šiem ierakstiem:

| — | : | bulgāriski | : | “Извлечение от лицензия Nr. ...” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāniski | : | “Extracto de certificado n.o ...” |
| — | : | čehiski | : | “Výpis z licence č. ...” |
| — | : | dāniski | : | “Partiallicens nr. ...” |
| — | : | vāciski | : | “Teillizenz der Lizenz Nr. ...” |
| — | : | igauniski | : | “Litsentsi nr ... väljavõte” |
| — | : | grieķiski | : | “Απόσπασμα πιστοποιητικού αριθ. ...” |
| — | : | angliski | : | “Extract of licence No. ...” |
| — | : | franciski | : | “Extrait du certificat no ...” |
| — | : | horvātiski | : | “Izvadak dozvole br.” |
| — | : | itāliski | : | “Estratto del titolo n. ...” |
| — | : | latviski | : | “Licences Nr. ... izraksts” |
| — | : | lietuviski | : | “Licencijos Nr. ... išrašas” |
| — | : | ungāriski | : | “A ... sz. engedély kivonata” |
| — | : | maltiski | : | “Estratt tal-liċenzja Nru. ...” |
| — | : | holandiski | : | “Uittreksel van certificaat nr. ...” |
| — | : | poliski | : | “Wyciąg z pozwolenia nr ....” |
| — | : | portugāliski | : | “Extrato do certificado n.o ...” |
| — | : | rumāniski | : | “Extras din licenţa nr. ...” |
| — | : | slovāciski | : | “Výpis z licencie č. ...” |
| — | : | slovēniski | : | “Izpisek dovoljenja št. ...” |
| — | : | somiski | : | “Ote todistuksesta nro ...” |
| — | : | zviedriski | : | “Dellicens nr. ...” |

—

:

bulgāriski

:

“Извлечение от лицензия Nr. ...”

—

:

spāniski

:

“Extracto de certificado n.o ...”

—

:

čehiski

:

“Výpis z licence č. ...”

—

:

dāniski

:

“Partiallicens nr. ...”

—

:

vāciski

:

“Teillizenz der Lizenz Nr. ...”

—

:

igauniski

:

“Litsentsi nr ... väljavõte”

—

:

grieķiski

:

“Απόσπασμα πιστοποιητικού αριθ. ...”

—

:

angliski

:

“Extract of licence No. ...”

—

:

franciski

:

“Extrait du certificat no ...”

—

:

horvātiski

:

“Izvadak dozvole br.”

—

:

itāliski

:

“Estratto del titolo n. ...”

—

:

latviski

:

“Licences Nr. ... izraksts”

—

:

lietuviski

:

“Licencijos Nr. ... išrašas”

—

:

ungāriski

:

“A ... sz. engedély kivonata”

—

:

maltiski

:

“Estratt tal-liċenzja Nru. ...”

—

:

holandiski

:

“Uittreksel van certificaat nr. ...”

—

:

poliski

:

“Wyciąg z pozwolenia nr ....”

—

:

portugāliski

:

“Extrato do certificado n.o ...”

—

:

rumāniski

:

“Extras din licenţa nr. ...”

—

:

slovāciski

:

“Výpis z licencie č. ...”

—

:

slovēniski

:

“Izpisek dovoljenja št. ...”

—

:

somiski

:

“Ote todistuksesta nro ...”

—

:

zviedriski

:

“Dellicens nr. ...”

Izraksta 3. iedaļā ir jānorāda numurs, kas norādīts importa licences oriģināla 25. iedaļā vai eksporta licences oriģināla 23. iedaļā.

Importa licences izrakstā(-os) ir jāatkārto licences 4., 6.–8., 10., 12.–16. un 19.–24. iedaļā ietvertā informācija.

Eksporta licences izrakstā vai izrakstos ir jāatkārto licences 4., 6., 7., 10., 12.–16. un 19.–22. iedaļā ietvertā informācija.

Visos gadījumos izraksta 11. iedaļā jābūt vienam no šiem ierakstiem:

| “Извлечение” | BG |
| --- | --- |
| “Extracto” | ES |
| “Výpis” | CS |
| “Partiallicens” | DA |
| “Teillizenz” | DE |
| “Väljavõte” | ET |
| “Απόσπασμα” | EL |
| “Extract” | EN |
| “Extrait” | FR |
| “Izvadak” | HR |
| “Estratto” | IT |
| “Izraksts” | LV |
| “Išrašas” | LT |
| “Kivonat” | HU |
| “Estratt” | MT |
| “Uittreksel” | NL |
| “Wyciąg” | PL |
| “Extrato” | PT |
| “Extras” | RO |
| “Výpis” | SK |
| “Izpisek” | SL |
| “Ote” | FI |
| “Dellicens” | SV |

“Извлечение”

BG

“Extracto”

ES

“Výpis”

CS

“Partiallicens”

DA

“Teillizenz”

DE

“Väljavõte”

ET

“Απόσπασμα”

EL

“Extract”

EN

“Extrait”

FR

“Izvadak”

HR

“Estratto”

IT

“Izraksts”

LV

“Išrašas”

LT

“Kivonat”

HU

“Estratt”

MT

“Uittreksel”

NL

“Wyciąg”

PL

“Extrato”

PT

“Extras”

RO

“Výpis”

SK

“Izpisek”

SL

“Ote”

FI

“Dellicens”

SV

III.   IERAKSTI PAR PIEŠĶIRŠANU PAPĪRA LICENCĒS (LICENCES VAI IZRAKSTA MUGURPUSE)

1.   Vispārīgi norādījumi

| 1.1. | Ierakstiem par piešķiršanu ir jābūt salasāmiem, un tos izdara drukātā veidā, mašīnrakstā vai ar tinti. |
| --- | --- |

1.1.

Ierakstiem par piešķiršanu ir jābūt salasāmiem, un tos izdara drukātā veidā, mašīnrakstā vai ar tinti.

| 1.2. | Ierakstus par piešķiršanu nedrīkst dzēst vai pārrakstīt. Katra kļūda ir jālabo, svītrojot kļūdaino ierakstu un ierakstot pareizo.
  Katrs šādi izdarīts labojums ir jāvizē tā ierosinātājam un jāapstiprina ar tās iestādes zīmogu, kura atbild par piešķiršanu.
  Izdodot labotu licenci vai licences izrakstu, izdevējai iestāde ir jāatkārto oriģinālā redzamie ieraksti par piešķiršanu. |
| --- | --- |

1.2.

Ierakstus par piešķiršanu nedrīkst dzēst vai pārrakstīt. Katra kļūda ir jālabo, svītrojot kļūdaino ierakstu un ierakstot pareizo.

Katrs šādi izdarīts labojums ir jāvizē tā ierosinātājam un jāapstiprina ar tās iestādes zīmogu, kura atbild par piešķiršanu.

Izdodot labotu licenci vai licences izrakstu, izdevējai iestāde ir jāatkārto oriģinālā redzamie ieraksti par piešķiršanu.

2.   Īpaši norādījumi par dažām iedaļām

2.1.   29. iedaļa

Tīrais daudzums, kurš pirmās piešķiršanas gadījumā jāieraksta I daļā, ir 17. un 18. iedaļā norādītais daudzums, kam pieskaitīta pieļaujamā pielaide, tajās pašās mērvienībās.

2.2.   29. un 30. iedaļa

Ja piešķiršana attiecas uz izraksta izdošanu, jāieraksta daudzums, par kuru tiek izdots izraksts, un attiecīgā gadījumā jāpieskaita pielaide.

2.3.   31. iedaļa

Atzīmē muitas deklarācijas numuru vai – attiecīgā gadījumā – izraksta numuru un muitas deklarācijas akceptēšanas datumu, kas ir piešķiršanas datums.

2.4.   32. iedaļa

Dalībvalsts nosaukumu uzrāda ar vienu no abreviatūrām, kas norādītas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 I pielikuma 4. punktā.

Parakstam jābūt rakstītam ar roku.

IV.   ĪSTENOŠANAS REGULAS (ES) 2016/1239 13. PANTA PIEMĒROŠANA

Lūdzot citas dalībvalsts iestādi veikt pārbaudi izlases kārtā vai cita iemesla dēļ, izmanto II pielikumam pievienoto dokumentu.

---

(1)  OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.

(2)  OV L 206, 30.7.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 206, 30.7.2016., 44. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

---

I PIELIKUMS

Ieraksti

A DAĻA

Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 6. panta 4. punktā norādītie ieraksti

| — | : | bulgāriski | : | правата са прехвърлени обратно на титуляря на [дата] ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāniski | : | Retrocesión al titular el ... |
| — | : | čehiski | : | Zpětný převod držiteli dne ... |
| — | : | dāniski | : | tilbageføring til indehaveren den ... |
| — | : | vāciski | : | Rückübertragung auf den Lizenzinhaber am ... |
| — | : | igauniski | : | õiguste tagasiandmine litsentsi/sertifikaadi omanikule ... |
| — | : | grieķiski | : | εκ νέου παραχώρηση στον δικαιούχο στις ... |
| — | : | angliski | : | rights transferred back to the titular holder on [date] ... |
| — | : | franciski | : | rétrocession au titulaire le ... |
| — | : | horvātiski | : | prava vraćena na nositelja dana [datum]... |
| — | : | itāliski | : | retrocessione al titolare in data ... |
| — | : | latviski | : | tiesības nodotas atpakaļ nominālajam īpašniekam [datums] |
| — | : | lietuviski | : | teisės grąžinamos nominaliam turėtojui (data) ... |
| — | : | ungāriski | : | Visszátruházás az eredeti jogosultra ...-án/-én |
| — | : | maltiski | : | Drittijiet trasferiti lura lid-detentur titolari fil-... |
| — | : | holandiski | : | aan de titularis geretrocedeerd op ... |
| — | : | poliski | : | Prawa przeniesione z powrotem na tytularnego posiadacza w dniu... |
| — | : | portugāliski | : | retrocessão ao titular em ... |
| — | : | rumāniski | : | Drepturi retrocedate titularului la data de [data] |
| — | : | slovāciski | : | Spätný prevod na oprávneného držiteľa dňa ... |
| — | : | slovēniski | : | Ponoven odstop nosilcu pravic dne ... |
| — | : | somiski | : | palautus todistuksenhaltijalle ... |
| — | : | zviedriski | : | återlämnad till licensinnehavaren den ... |

—

:

bulgāriski

:

правата са прехвърлени обратно на титуляря на [дата] ...

—

:

spāniski

:

Retrocesión al titular el ...

—

:

čehiski

:

Zpětný převod držiteli dne ...

—

:

dāniski

:

tilbageføring til indehaveren den ...

—

:

vāciski

:

Rückübertragung auf den Lizenzinhaber am ...

—

:

igauniski

:

õiguste tagasiandmine litsentsi/sertifikaadi omanikule ...

—

:

grieķiski

:

εκ νέου παραχώρηση στον δικαιούχο στις ...

—

:

angliski

:

rights transferred back to the titular holder on [date] ...

—

:

franciski

:

rétrocession au titulaire le ...

—

:

horvātiski

:

prava vraćena na nositelja dana [datum]...

—

:

itāliski

:

retrocessione al titolare in data ...

—

:

latviski

:

tiesības nodotas atpakaļ nominālajam īpašniekam [datums]

—

:

lietuviski

:

teisės grąžinamos nominaliam turėtojui (data) ...

—

:

ungāriski

:

Visszátruházás az eredeti jogosultra ...-án/-én

—

:

maltiski

:

Drittijiet trasferiti lura lid-detentur titolari fil-...

—

:

holandiski

:

aan de titularis geretrocedeerd op ...

—

:

poliski

:

Prawa przeniesione z powrotem na tytularnego posiadacza w dniu...

—

:

portugāliski

:

retrocessão ao titular em ...

—

:

rumāniski

:

Drepturi retrocedate titularului la data de [data]

—

:

slovāciski

:

Spätný prevod na oprávneného držiteľa dňa ...

—

:

slovēniski

:

Ponoven odstop nosilcu pravic dne ...

—

:

somiski

:

palautus todistuksenhaltijalle ...

—

:

zviedriski

:

återlämnad till licensinnehavaren den ...

B DAĻA

Ieraksti, kas minēti šās instrukcijas II.1.9. punktā

| — | : | bulgāriski | : | Заместваща лицензия или извлечение на загубена или унищожена лицензия или извлечение – номер на оригиналната лицензия или извлечение... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāniski | : | Certificado o extracto sustitutivo de un certificado o extracto perdido o destruido – Número del certificado o extracto inicial... |
| — | : | čehiski | : | Náhradní licence nebo výpis za ztracenou či zničenou licenci nebo ztracený či zničený výpis – číslo původní licence nebo původního výpisu ... |
| — | : | dāniski | : | Erstatningslicens eller -partiallicens for en bortkommet eller ødelagt licens eller partiallicens – originallicens eller partiallicens nr. ... |
| — | : | vāciski | : | Ersatzlizenz oder Ersatzteillizenz einer verlorenen oder vernichteten Lizenz oder Teillizenz – Nummer der ursprünglichen Lizenz oder Teillizenz ... |
| — | : | igauniski | : | Kaotatud või hävinud litsentsi või väljavõtte asenduslitsents või -väljavõte – originaallitsentsi või -väljavõtte number |
| — | : | grieķiski | : | Πιστοποιητικό ή απόσπασμα αντικατάστασης πιστοποιητικού ή αποσπάσματος που έχει απολεσθεί ή καταστραφεί – Αριθμός του πρωτότυπου πιστοποιητικού ή αποσπάσματος ... |
| — | : | angliski | : | Replacement licence or extract of a lost or destroyed licence or extract - Number of original licence or extract ... |
| — | : | franciski | : | Certificat ou extrait de remplacement d’un certificat ou d’un extrait perdu ou détruit - Numéro du certificat ou de l’extrait original... |
| — | : | horvātiski | : | Zamjenska dozvola ili izvadak izgubljene ili uništene dozvole ili izvadak – Broj izvorne dozvole ili izvatka ... |
| — | : | itāliski | : | Titolo o estratto sostitutivo di un titolo o di un estratto smarrito o distrutto – Numero del titolo o dell’estratto originale ... |
| — | : | latviski | : | Nozaudētas vai bojāgājušas licences vai izraksta aizstājēja licence vai izraksts – Licences vai izraksta oriģināla numurs ... |
| — | : | lietuviski | : | Pamestos arba sunaikintos licencijos arba išrašo pakaitinė licencija arba išrašas – Pirminės licencijos arba išrašo numeris ... |
| — | : | ungāriski | : | Helyettesítő engedély vagy kivonat elveszett vagy megsemmisült engedély vagy kivonat pótlására – az eredeti engedély vagy kivonat száma: ... |
| — | : | maltiski | : | Is-sostituzzjoni ta’ liċenzja jew estratt ta’ liċenzja li jintilfu jew jinqerdu - in-Numru tal-liċenzji jew tal-estratt oriġinali ... |
| — | : | holandiski | : | Certificaat (of uittreksel) ter vervanging van een verloren of vernietigd certificaat (of uittreksel) – nummer van het oorspronkelijke certificaat ... |
| — | : | poliski | : | Zastępcze pozwolenie lub wyciąg z utraconego lub zniszczonego pozwolenia lub wyciągu – numer oryginalnego pozwolenia lub wyciągu ... |
| — | : | portugāliski | : | Certificado ou extrato de substituição de um certificado ou extrato extraviado ou destruído – número do certificado ou do extrato original ... |
| — | : | rumāniski | : | Licență sau extras de înlocuire a unei licențe sau a unui extras pierdut(e) sau distrus(e) – Numărul licenței sau al extrasului original(e) ... |
| — | : | slovāciski | : | Náhradná licencia alebo náhradný výpis za stratenú alebo zničenú licenciu alebo stratený alebo zničený výpis – číslo pôvodnej licencie alebo pôvodného výpisu ... |
| — | : | slovēniski | : | Nadomestna dovoljenje ali izpisek za izgubljeno ali uničeno dovoljenje ali izpisek – Številka izvirnega dovoljenja ali izpiska ... |
| — | : | somiski | : | Kadonneen tai tuhoutuneen todistuksen tai todistuksen otteen korvaava todistus tai todistuksen ote – Alkuperäisen todistuksen tai todistuksen otteen numero ... |
| — | : | zviedriski | : | Ersättningslicens eller ersättningsdellicens för en förlorad eller förstörd licens eller dellicens - Nummer på originallicensen eller originaldellicensen ... |

—

:

bulgāriski

:

Заместваща лицензия или извлечение на загубена или унищожена лицензия или извлечение – номер на оригиналната лицензия или извлечение...

—

:

spāniski

:

Certificado o extracto sustitutivo de un certificado o extracto perdido o destruido – Número del certificado o extracto inicial...

—

:

čehiski

:

Náhradní licence nebo výpis za ztracenou či zničenou licenci nebo ztracený či zničený výpis – číslo původní licence nebo původního výpisu ...

—

:

dāniski

:

Erstatningslicens eller -partiallicens for en bortkommet eller ødelagt licens eller partiallicens – originallicens eller partiallicens nr. ...

—

:

vāciski

:

Ersatzlizenz oder Ersatzteillizenz einer verlorenen oder vernichteten Lizenz oder Teillizenz – Nummer der ursprünglichen Lizenz oder Teillizenz ...

—

:

igauniski

:

Kaotatud või hävinud litsentsi või väljavõtte asenduslitsents või -väljavõte – originaallitsentsi või -väljavõtte number

—

:

grieķiski

:

Πιστοποιητικό ή απόσπασμα αντικατάστασης πιστοποιητικού ή αποσπάσματος που έχει απολεσθεί ή καταστραφεί – Αριθμός του πρωτότυπου πιστοποιητικού ή αποσπάσματος ...

—

:

angliski

:

Replacement licence or extract of a lost or destroyed licence or extract - Number of original licence or extract ...

—

:

franciski

:

Certificat ou extrait de remplacement d’un certificat ou d’un extrait perdu ou détruit - Numéro du certificat ou de l’extrait original...

—

:

horvātiski

:

Zamjenska dozvola ili izvadak izgubljene ili uništene dozvole ili izvadak – Broj izvorne dozvole ili izvatka ...

—

:

itāliski

:

Titolo o estratto sostitutivo di un titolo o di un estratto smarrito o distrutto – Numero del titolo o dell’estratto originale ...

—

:

latviski

:

Nozaudētas vai bojāgājušas licences vai izraksta aizstājēja licence vai izraksts – Licences vai izraksta oriģināla numurs ...

—

:

lietuviski

:

Pamestos arba sunaikintos licencijos arba išrašo pakaitinė licencija arba išrašas – Pirminės licencijos arba išrašo numeris ...

—

:

ungāriski

:

Helyettesítő engedély vagy kivonat elveszett vagy megsemmisült engedély vagy kivonat pótlására – az eredeti engedély vagy kivonat száma: ...

—

:

maltiski

:

Is-sostituzzjoni ta’ liċenzja jew estratt ta’ liċenzja li jintilfu jew jinqerdu - in-Numru tal-liċenzji jew tal-estratt oriġinali ...

—

:

holandiski

:

Certificaat (of uittreksel) ter vervanging van een verloren of vernietigd certificaat (of uittreksel) – nummer van het oorspronkelijke certificaat ...

—

:

poliski

:

Zastępcze pozwolenie lub wyciąg z utraconego lub zniszczonego pozwolenia lub wyciągu – numer oryginalnego pozwolenia lub wyciągu ...

—

:

portugāliski

:

Certificado ou extrato de substituição de um certificado ou extrato extraviado ou destruído – número do certificado ou do extrato original ...

—

:

rumāniski

:

Licență sau extras de înlocuire a unei licențe sau a unui extras pierdut(e) sau distrus(e) – Numărul licenței sau al extrasului original(e) ...

—

:

slovāciski

:

Náhradná licencia alebo náhradný výpis za stratenú alebo zničenú licenciu alebo stratený alebo zničený výpis – číslo pôvodnej licencie alebo pôvodného výpisu ...

—

:

slovēniski

:

Nadomestna dovoljenje ali izpisek za izgubljeno ali uničeno dovoljenje ali izpisek – Številka izvirnega dovoljenja ali izpiska ...

—

:

somiski

:

Kadonneen tai tuhoutuneen todistuksen tai todistuksen otteen korvaava todistus tai todistuksen ote – Alkuperäisen todistuksen tai todistuksen otteen numero ...

—

:

zviedriski

:

Ersättningslicens eller ersättningsdellicens för en förlorad eller förstörd licens eller dellicens - Nummer på originallicensen eller originaldellicensen ...

C DAĻA

Ieraksti, kas minēti šās instrukcijas II.1.11. punktā

| — | : | bulgāriski | : | Преференциален режим, приложим към количеството, посочено в клетки 17 и 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāniski | : | Régimen preferencial aplicable a la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 |
| — | : | čehiski | : | Preferenční režim na množství uvedená v kolonkách 17 a 18 |
| — | : | dāniski | : | Præferenceordning gældende for mængden anført i rubrik 17 og 18 |
| — | : | vāciski | : | Präferenzregelung, anwendbar auf die in den Feldern 17 und 18 genannte Menge |
| — | : | igauniski | : | Lahtrites 17 ja 18 osutatud koguse suhtes kohaldatav sooduskord |
| — | : | grieķiski | : | Προτιμησιακό καθεστώς εφαρμοζόμενο για την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 |
| — | : | angliski | : | Preferential arrangements applicable to the quantity specified in Sections 17 and 18 |
| — | : | franciski | : | Régime préférentiel applicable pour la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 |
| — | : | horvātiski | : | Preferencijalni uvjeti primjenjivi za količine navedene u odjeljcima 17 i 18 |
| — | : | itāliski | : | Regime preferenziale applicabile per la quantità indicata nelle caselle 17 e 18 |
| — | : | latviski | : | Labvēlības režīms, kas piemērojams 17. un 18. iedaļā dotajam daudzumam |
| — | : | lietuviski | : | Taikoma lengvatinė tvarka 17 ir 18 skiltyse įrašytam kiekiui |
| — | : | ungāriski | : | Kedvezményes eljárás hatálya alá tartozó, a 17. és a 18. szakaszban feltüntetett mennyiség |
| — | : | maltiski | : | Arranġamenti preferenzjali applikabbli għall-kwantità indikata fis-Sezzjonijiet 17 u 18 |
| — | : | holandiski | : | Preferentiële regeling van toepassing voor de in de vakken 17 en 18 vermelde hoeveelheid |
| — | : | poliski | : | Systemy preferencyjne stosowane dla ilości wskazanych w polach 17 i 18 |
| — | : | portugāliski | : | Regime preferencial aplicável em relação à quantidade indicada nas casas 17 e 18 |
| — | : | rumāniski | : | Regimuri preferențiale aplicabile cantității prevăzute în căsuțele 17 și 18 |
| — | : | slovāciski | : | Preferenčné opatrenia platia pre množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 |
| — | : | slovēniski | : | Preferencialni režim, uporabljen za količine, navedene v okencih 17 in 18 |
| — | : | somiski | : | Etuuskohtelu, jota sovelletaan kohdissa 17 ja 18 esitettyihin määriin |
| — | : | zviedriski | : | Preferensordning tillämplig för den kvantitet som anges i fält 17 och 18 |

—

:

bulgāriski

:

Преференциален режим, приложим към количеството, посочено в клетки 17 и 18

—

:

spāniski

:

Régimen preferencial aplicable a la cantidad indicada en las casillas 17 y 18

—

:

čehiski

:

Preferenční režim na množství uvedená v kolonkách 17 a 18

—

:

dāniski

:

Præferenceordning gældende for mængden anført i rubrik 17 og 18

—

:

vāciski

:

Präferenzregelung, anwendbar auf die in den Feldern 17 und 18 genannte Menge

—

:

igauniski

:

Lahtrites 17 ja 18 osutatud koguse suhtes kohaldatav sooduskord

—

:

grieķiski

:

Προτιμησιακό καθεστώς εφαρμοζόμενο για την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18

—

:

angliski

:

Preferential arrangements applicable to the quantity specified in Sections 17 and 18

—

:

franciski

:

Régime préférentiel applicable pour la quantité indiquée dans les cases 17 et 18

—

:

horvātiski

:

Preferencijalni uvjeti primjenjivi za količine navedene u odjeljcima 17 i 18

—

:

itāliski

:

Regime preferenziale applicabile per la quantità indicata nelle caselle 17 e 18

—

:

latviski

:

Labvēlības režīms, kas piemērojams 17. un 18. iedaļā dotajam daudzumam

—

:

lietuviski

:

Taikoma lengvatinė tvarka 17 ir 18 skiltyse įrašytam kiekiui

—

:

ungāriski

:

Kedvezményes eljárás hatálya alá tartozó, a 17. és a 18. szakaszban feltüntetett mennyiség

—

:

maltiski

:

Arranġamenti preferenzjali applikabbli għall-kwantità indikata fis-Sezzjonijiet 17 u 18

—

:

holandiski

:

Preferentiële regeling van toepassing voor de in de vakken 17 en 18 vermelde hoeveelheid

—

:

poliski

:

Systemy preferencyjne stosowane dla ilości wskazanych w polach 17 i 18

—

:

portugāliski

:

Regime preferencial aplicável em relação à quantidade indicada nas casas 17 e 18

—

:

rumāniski

:

Regimuri preferențiale aplicabile cantității prevăzute în căsuțele 17 și 18

—

:

slovāciski

:

Preferenčné opatrenia platia pre množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18

—

:

slovēniski

:

Preferencialni režim, uporabljen za količine, navedene v okencih 17 in 18

—

:

somiski

:

Etuuskohtelu, jota sovelletaan kohdissa 17 ja 18 esitettyihin määriin

—

:

zviedriski

:

Preferensordning tillämplig för den kvantitet som anges i fält 17 och 18

---

II PIELIKUMS

Pārbaude

Image

EIROPAS SAVIENĪBA – LICENČU SISTĒMA – PĀRBAUDE

Deleģētā regula (ES) 2016/1237 un Īstenošanas regula (ES) 2016/1239

Šī veidlapa aizpildāma drukātiem lielajiem burtiem.

Norādot informāciju un atbildes, attiecīgajā rūtiņā ievelk krustiņu.

I. PIEPRASĪTĀJA IESTĀDE

(pilns nosaukums un adrese, ieskaitot funkcionālo e-pasta adresi)

II. PIEPRASĪJUMA SAŅĒMĒJA IESTĀDE

(Pilns nosaukums un adrese)

III. PĀRBAUDES PIEPRASĪJUMS

A. Pielikumā ir licences Nr. ... ☐ oriģināls ☐ fotokopija

☐ MRN numuru saraksts, katrs numurs saistās ar ECS/AES ziņojumu IE 518 vai IE 599

Lūdzam pārbaudīt:

☐ B. jūsu iestādes apliecinātos ierakstus par piešķiršanu licences otrās puses ... iedaļas

... rindā

☐ C. datus ... iedaļā

☐ D. licences autentiskumu

☐ E. Izvešanas no Savienības muitas teritorijas datuma pareizību

F. Pārbaude pieprasīta:

☐ 1. kā pārbaude izlases veidā

☐ 2. izlaidumu vai neprecizitāšu dēļ

☐ 3. saskaņā ar Regulas ĪA 13. panta noteikumiem

☐ 4. šādu iemeslu dēļ:

G. Piezīmes:

Vieta: Datums: Paraksts: Zīmogs:

Image

IV. PĀRBAUDES REZULTĀTS

A. Licences otrā pusē izdarītie ieraksti par piešķiršanu

☐ 1. ir autentiski un pareizi

☐ 2. ir nepilnīgi vai neprecīzi

... iedaļā ... rindā ierakstiem ir jābūt šādiem:

☐ 3. nav apliecināti mūsu iestādē

B. datus ... iedaļā

☐ 1. ir autentiski un pareizi

☐ 2. ir nepilnīgi vai neprecīzi; datiem ir jābūt šādiem:

☐ 3. datus nav ierakstījusi mūsu iestāde

C. Licence ☐ ir autentiska ☐ nav autentiska

D. ☐ Visi datumi MRN sarakstā atbilst;

☐ Datumi MRN sarakstā ir laboti vai marķēti ar ✓ par atbilstību

E. Piezīmes:

Vieta: Datums: Paraksts: Zīmogs:

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 30.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 278/47 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 278/47

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (1) 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums

(2016/C 278/04)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 39. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī regulārs atjauninājums ir pieejams Iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

SOMIJA

OV C 72, 28.2.2015. publicētās informācijas grozījumi

ROBEŽŠĶĒRSOŠANAS VIETU SARAKSTS

Sauszemes robežas (Somija–Krievija)

| (1) | Haapovaara* |
| --- | --- |

(1)

Haapovaara*

| (2) | Imatra |
| --- | --- |

(2)

Imatra

| (3) | Imatra (dzelzceļš*) |
| --- | --- |

(3)

Imatra (dzelzceļš*)

| (4) | Inari* |
| --- | --- |

(4)

Inari*

| (5) | Karttimo* |
| --- | --- |

(5)

Karttimo*

| (6) | Kurvinen* |
| --- | --- |

(6)

Kurvinen*

| (7) | Kuusamo |
| --- | --- |

(7)

Kuusamo

| (8) | Leminaho* |
| --- | --- |

(8)

Leminaho*

| (9) | Niirala |
| --- | --- |

(9)

Niirala

| (10) | Nuijamaa |
| --- | --- |

(10)

Nuijamaa

| (11) | Parikkala* |
| --- | --- |

(11)

Parikkala*

| (12) | Raja-Jooseppi** |
| --- | --- |

(12)

Raja-Jooseppi**

| (13) | Salla** |
| --- | --- |

(13)

Salla**

| (14) | Vaalimaa |
| --- | --- |

(14)

Vaalimaa

| (15) | Vainikkala (dzelzceļš) |
| --- | --- |

(15)

Vainikkala (dzelzceļš)

| (16) | Vartius |
| --- | --- |

(16)

Vartius

PASKAIDROJUMS

Robežšķērsošanas vietas ir noteiktas saskaņā ar Nolīgumu starp Somijas Republikas valdību un Krievijas Federācijas valdību par savstarpējām robežšķērsošanas vietām (Helsinki, 1994. gada 11. marts). Pamatojoties uz divpusējo nolīgumu, ar zvaigznīti (*) atzīmētās robežšķērsošanas vietas izmanto tikai ierobežoti, un tās drīkst šķērsot tikai Somijas un Krievijas pilsoņi. Satiksme tajos ir atļauta tikai, esot nepieciešamībai. Satiksmi veido gandrīz vienīgi kokmateriālu kravu pārvadājumi. Vairums robežšķērsošanas vietu lielāko daļu laika ir slēgtas. Somijas un Krievijas iestādes par attiecīgajām robežšķērsošanas vietām vienojas sarunu ceļā. Ar divām zvaigznītēm (**) atzīmētās robežšķērsošanas vietas drīkst ierobežoti izmantot uz laiku, un tās drīkst šķērsot tikai Krievijas Federācijas, Baltkrievijas Republikas un Somijas Republikas pilsoņi un viņu ģimenes locekļi, kas viņus pavada vai viņiem pievienojas, neatkarīgi no to valstspiederības. Šie pagaidu ierobežojumi ir spēkā no 2016. gada 10. aprīļa, un tos piemēro 180 dienas.

Iepriekšējo publikāciju saraksts

| | OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp. |
| --- | --- |

OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.

| | OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp. |
| --- | --- |

OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.

| | OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.

| | OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp. |
| --- | --- |

OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.

| | OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp. |
| --- | --- |

OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.

| | OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp. |
| --- | --- |

OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.

| | OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp. |
| --- | --- |

OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.

| | OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp. |
| --- | --- |

OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.

| | OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp. |
| --- | --- |

OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.

| | OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp. |
| --- | --- |

OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.

| | OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.

| | OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp. |
| --- | --- |

OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.

| | OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp. |
| --- | --- |

OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.

| | OV C 326, 3.12.2010., 17. lpp. |
| --- | --- |

OV C 326, 3.12.2010., 17. lpp.

| | OV C 355, 29.12.2010., 34. lpp. |
| --- | --- |

OV C 355, 29.12.2010., 34. lpp.

| | OV C 22, 22.1.2011., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 22, 22.1.2011., 22. lpp.

| | OV C 37, 5.2.2011., 12. lpp. |
| --- | --- |

OV C 37, 5.2.2011., 12. lpp.

| | OV C 149, 20.5.2011., 8. lpp. |
| --- | --- |

OV C 149, 20.5.2011., 8. lpp.

| | OV C 190, 30.6.2011., 17. lpp. |
| --- | --- |

OV C 190, 30.6.2011., 17. lpp.

| | OV C 203, 9.7.2011., 14. lpp. |
| --- | --- |

OV C 203, 9.7.2011., 14. lpp.

| | OV C 210, 16.7.2011., 30. lpp. |
| --- | --- |

OV C 210, 16.7.2011., 30. lpp.

| | OV C 271, 14.9.2011., 18. lpp. |
| --- | --- |

OV C 271, 14.9.2011., 18. lpp.

| | OV C 356, 6.12.2011., 12. lpp. |
| --- | --- |

OV C 356, 6.12.2011., 12. lpp.

| | OV C 111, 18.4.2012., 3. lpp. |
| --- | --- |

OV C 111, 18.4.2012., 3. lpp.

| | OV C 183, 23.6.2012., 7. lpp. |
| --- | --- |

OV C 183, 23.6.2012., 7. lpp.

| | OV C 313, 17.10.2012., 11. lpp. |
| --- | --- |

OV C 313, 17.10.2012., 11. lpp.

| | OV C 394, 20.12.2012., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 394, 20.12.2012., 22. lpp.

| | OV C 51, 22.2.2013., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 51, 22.2.2013., 9. lpp.

| | OV C 167, 13.6.2013., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 167, 13.6.2013., 9. lpp.

| | OV C 242, 23.8.2013., 2. lpp. |
| --- | --- |

OV C 242, 23.8.2013., 2. lpp.

| | OV C 275, 24.9.2013., 7. lpp. |
| --- | --- |

OV C 275, 24.9.2013., 7. lpp.

| | OV C 314, 29.10.2013., 5. lpp. |
| --- | --- |

OV C 314, 29.10.2013., 5. lpp.

| | OV C 324, 9.11.2013., 6. lpp. |
| --- | --- |

OV C 324, 9.11.2013., 6. lpp.

| | OV C 57, 28.2.2014., 4. lpp. |
| --- | --- |

OV C 57, 28.2.2014., 4. lpp.

| | OV C 167, 4.6.2014., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 167, 4.6.2014., 9. lpp.

| | OV C 244, 26.7.2014., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 244, 26.7.2014., 22. lpp.

| | OV C 332, 24.9.2014., 12. lpp. |
| --- | --- |

OV C 332, 24.9.2014., 12. lpp.

| | OV C 420, 22.11.2014., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 420, 22.11.2014., 9. lpp.

| | OV C 72, 28.2.2015., 17. lpp. |
| --- | --- |

OV C 72, 28.2.2015., 17. lpp.

| | OV C 126, 18.4.2015., 10. lpp. |
| --- | --- |

OV C 126, 18.4.2015., 10. lpp.

| | OV C 229, 14.7.2015., 5. lpp. |
| --- | --- |

OV C 229, 14.7.2015., 5. lpp.

| | OV C 341, 16.10.2015., 19. lpp. |
| --- | --- |

OV C 341, 16.10.2015., 19. lpp.

| | OV C 84, 4.3.2016., 2. lpp. |
| --- | --- |

OV C 84, 4.3.2016., 2. lpp.

| | OV C 236, 30.6.2016., 6. lpp. |
| --- | --- |

OV C 236, 30.6.2016., 6. lpp.

---

(1)  Iepriekšējo publikāciju sarakstu skatīt šā atjauninājuma beigās.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 30.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 278/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 278/49

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8089 – Randstad / Ausy)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 278/05)

| 1. | Komisija 2016. gada 22. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Randstad Holding n.v. (“Randstad”, Nīderlande) ar tam pilnībā piederošā meitasuzņēmuma Randstad France SASU starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Ausy S.A. (“Ausy”, Francija), brīvprātīgā piedāvājumā iegādāties to par skaidru naudu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 22. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Randstad Holding n.v. (“Randstad”, Nīderlande) ar tam pilnībā piederošā meitasuzņēmuma Randstad France SASU starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Ausy S.A. (“Ausy”, Francija), brīvprātīgā piedāvājumā iegādāties to par skaidru naudu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Randstad: pagaidu nodarbinātības pakalpojumi, pastāvīgas nodarbinātības pakalpojumi un citi ar cilvēkresursiem saistīti pakalpojumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Randstad: pagaidu nodarbinātības pakalpojumi, pastāvīgas nodarbinātības pakalpojumi un citi ar cilvēkresursiem saistīti pakalpojumi,

| — | Ausy sniedz konsultāciju un inženiertehniskus pakalpojumus, koncentrējoties uz progresīvām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

—

Ausy sniedz konsultāciju un inženiertehniskus pakalpojumus, koncentrējoties uz progresīvām tehnoloģijām.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8089 – Randstad / Ausy uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8089 – Randstad / Ausy uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 30.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 278/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 278/50

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8111 – Ardian / Crédit Agricole Assurances / Indigo Infra)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 278/06)

| 1. | Komisija 2016. gada 20. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Ardian (“Ardian”, Francija) un Predica Prévoyance Dialogue du Crédit Agricole (“Predica”, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Infra Foch Topco SAS (“Infra Foch Topco”, Francija), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 20. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Ardian (“Ardian”, Francija) un Predica Prévoyance Dialogue du Crédit Agricole (“Predica”, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Infra Foch Topco SAS (“Infra Foch Topco”, Francija), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Ardian
  : neatkarīga kapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas darbojas dažādās nozarēs Eiropā, Ziemeļamerikā un Āzijā,
  —   
  Predica
  : sabiedrība, kas specializējusies dzīvības apdrošināšanas jomā, Crédit Agricole Assurances grupas meitasuzņēmums,
  —   
  Infra Foch Topco
  : sabiedrība, kurai pieder sabiedrības Indigo Infra un Infra Park Digital, kuras darbojas autostāvvietu apsaimniekošanas, autostāvvietu nodrošināšanas un saistīto pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Ardian
  : neatkarīga kapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas darbojas dažādās nozarēs Eiropā, Ziemeļamerikā un Āzijā,

—   
  Predica
  : sabiedrība, kas specializējusies dzīvības apdrošināšanas jomā, Crédit Agricole Assurances grupas meitasuzņēmums,

—   
  Infra Foch Topco
  : sabiedrība, kurai pieder sabiedrības Indigo Infra un Infra Park Digital, kuras darbojas autostāvvietu apsaimniekošanas, autostāvvietu nodrošināšanas un saistīto pakalpojumu jomā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Eiropas Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Eiropas Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8111 – Ardian / Crédit Agricole Assurances / Indigo Infra uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8111 – Ardian / Crédit Agricole Assurances / Indigo Infra uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 30.7.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 278/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 278/51

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8139 – Onex / Pain & Partners / WireCo)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 278/07)

| 1. | Komisija 2016. gada 22. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Onex Corporation (“Onex”, Kanāda) un Pain & Partners LLC (“Paine”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār kopuzņēmumu WireCo Worldgroup (Cayman) Inc., (“WireCo”, ASV), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 22. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Onex Corporation (“Onex”, Kanāda) un Pain & Partners LLC (“Paine”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār kopuzņēmumu WireCo Worldgroup (Cayman) Inc., (“WireCo”, ASV), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Onex ar privātā kapitāla fondu starpniecību veic ieguldījumus uzņēmumos. Uzņēmumi, kurus pašlaik kontrolē Onex meitasuzņēmumu pārvaldītie privātā kapitāla fondi, darbojas dažādās uzņēmējdarbības jomās, tostarp šādās: elektronikas ražošanas pakalpojumi, medicīniskā attēlveidošana, veselības aprūpes pakalpojumi, aeronautikas tehnika, instrumentu un rezerves daļu ražošana, gaisa kuģu noma un pārvaldība, uzņēmējdarbības pakalpojumi/tirdzniecības izstādes, restorāni, slimnīcu pārvaldes pakalpojumi un glābšanas aprīkojums. Turklāt Onex veic ieguldījumus nekustamajā īpašumā, kredītstratēģiju sektorā un privātā kapitāla fondos, kuriem ir līdzdalības daļas vidēja lieluma uzņēmumos, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Onex ar privātā kapitāla fondu starpniecību veic ieguldījumus uzņēmumos. Uzņēmumi, kurus pašlaik kontrolē Onex meitasuzņēmumu pārvaldītie privātā kapitāla fondi, darbojas dažādās uzņēmējdarbības jomās, tostarp šādās: elektronikas ražošanas pakalpojumi, medicīniskā attēlveidošana, veselības aprūpes pakalpojumi, aeronautikas tehnika, instrumentu un rezerves daļu ražošana, gaisa kuģu noma un pārvaldība, uzņēmējdarbības pakalpojumi/tirdzniecības izstādes, restorāni, slimnīcu pārvaldes pakalpojumi un glābšanas aprīkojums. Turklāt Onex veic ieguldījumus nekustamajā īpašumā, kredītstratēģiju sektorā un privātā kapitāla fondos, kuriem ir līdzdalības daļas vidēja lieluma uzņēmumos,

| — | Paine ir privātā kapitāla uzņēmums, kas koncentrējas uz vadības veiktu uzņēmumu izpirkšanu un ieguldījumiem izaugsmes kapitālā. Paine pasaules mēroga vadošo finanšu iestāžu un investoru vārdā pārvalda ieguldījumus, koncentrējoties uz pārtikas un agrorūpniecības nozarēm, |
| --- | --- |

—

Paine ir privātā kapitāla uzņēmums, kas koncentrējas uz vadības veiktu uzņēmumu izpirkšanu un ieguldījumiem izaugsmes kapitālā. Paine pasaules mēroga vadošo finanšu iestāžu un investoru vārdā pārvalda ieguldījumus, koncentrējoties uz pārtikas un agrorūpniecības nozarēm,

| — | WireCo ir ASV reģistrēts uzņēmums, kas visā pasaulē ražo augsti attīstītas speciālas stieples un universālas stieples, tērauda stieples un sintētiskas troses (un saistītus izstrādājumus), elektromehāniskus kabeļus un augsti attīstītas kabeļu struktūras. |
| --- | --- |

—

WireCo ir ASV reģistrēts uzņēmums, kas visā pasaulē ražo augsti attīstītas speciālas stieples un universālas stieples, tērauda stieples un sintētiskas troses (un saistītus izstrādājumus), elektromehāniskus kabeļus un augsti attīstītas kabeļu struktūras.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8139 – Onex / Pain & Partners / WireCo uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8139 – Onex / Pain & Partners / WireCo uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---