# Euroopa Liidu L 49/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 49 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik22. veebruar 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 49

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik22. veebruar 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/258, 21. veebruar 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 725/2011, et viia see vastavusse regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatusega ning lihtsustada taotluse esitamise ja sertifitseerimise halduskorda (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/259, 21. veebruar 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 427/2014, et viia see vastavusse regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatusega ning lihtsustada taotluse esitamise ja sertifitseerimise halduskorda (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/260, 21. veebruar 2018, millega lõpetatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Vietnamist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist pärit impordina või mitte | 16 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/261, 22. jaanuar 2014, abimeetmete SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) kohta, mida Sardiinia maakond rakendas äriühingu Saremar kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9101 all)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/262, 14. veebruar 2018, mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust We are a welcoming Europe, let us help!
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 895 all) | 64 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/263, 20. veebruar 2018, millega muudetakse rakendusotsust 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 889 all)

   (
  1
  ) | 66 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/258, 21. veebruar 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 725/2011, et viia see vastavusse regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatusega ning lihtsustada taotluse esitamise ja sertifitseerimise halduskorda (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/259, 21. veebruar 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 427/2014, et viia see vastavusse regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatusega ning lihtsustada taotluse esitamise ja sertifitseerimise halduskorda (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/260, 21. veebruar 2018, millega lõpetatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Vietnamist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist pärit impordina või mitte

16

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/261, 22. jaanuar 2014, abimeetmete SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) kohta, mida Sardiinia maakond rakendas äriühingu Saremar kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9101 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9101 all)

1

22

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/262, 14. veebruar 2018, mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust We are a welcoming Europe, let us help!
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 895 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 895 all)

64

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/263, 20. veebruar 2018, millega muudetakse rakendusotsust 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 889 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 889 all)

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/258,

21. veebruar 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 725/2011, et viia see vastavusse regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatusega ning lihtsustada taotluse esitamise ja sertifitseerimise halduskorda

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 1. juunil 2017 vastu määruses (EL) 2017/1151 (2) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (edaspidi „WLTP“ (Worldwide Harmonized Light Vehicle Test Procedure)). WLPT asendab komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008 (3) XII lisas sätestatud uue Euroopa sõidutsükli (edaspidi „NEDC“ (New European Driving Cycle)). Alates 2021. aastast tuleb määruses (EÜ) nr 443/2009 sätestatud CO2-heite sihttasemeid kontrollida kooskõlas WLTPga määratud CO2-heite baasil. Kõnealusest aastast alates tuleb ka ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud CO2-heite vähenemine kindlaks määrata lähtuvalt WLTP-st. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 1. juunil 2017 vastu määruses (EL) 2017/1151 (2) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (edaspidi „WLTP“ (Worldwide Harmonized Light Vehicle Test Procedure)). WLPT asendab komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008 (3) XII lisas sätestatud uue Euroopa sõidutsükli (edaspidi „NEDC“ (New European Driving Cycle)). Alates 2021. aastast tuleb määruses (EÜ) nr 443/2009 sätestatud CO2-heite sihttasemeid kontrollida kooskõlas WLTPga määratud CO2-heite baasil. Kõnealusest aastast alates tuleb ka ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud CO2-heite vähenemine kindlaks määrata lähtuvalt WLTP-st.

| (2) | Regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatuse kajastamiseks ja selleks, et võtta arvesse menetlust, millega viiakse WLTP-põhised CO2 väärtused vastavusse rakendusmääruses (EL) 2017/1153 (4) sätestatud NEDC-põhiste CO2 väärtustega, on vaja muuta komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 725/2011 (5). |
| --- | --- |

(2)

Regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatuse kajastamiseks ja selleks, et võtta arvesse menetlust, millega viiakse WLTP-põhised CO2 väärtused vastavusse rakendusmääruses (EL) 2017/1153 (4) sätestatud NEDC-põhiste CO2 väärtustega, on vaja muuta komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 725/2011 (5).

| (3) | Et tagada sujuv üleminek NEDC-lt WLTP-le peaks olema võimalik esitada taotlust uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina 31. detsembrini 2019, kui lähtutakse NEDC-st, ning alates käesoleva määruse jõustumisest, kui lähtutakse WLTP-st. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada sujuv üleminek NEDC-lt WLTP-le peaks olema võimalik esitada taotlust uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina 31. detsembrini 2019, kui lähtutakse NEDC-st, ning alates käesoleva määruse jõustumisest, kui lähtutakse WLTP-st.

| (4) | Kuigi komisjon on andnud heakskiidu enam kui kahekümnele ökoinnovatsioonile, on tootjad selliseid tehnoloogialahendusi Euroopa Liidu sõidukipargi puhul kuni 2017. aastani väga vähe kasutusele võtnud. Selleks et edendada selliste tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutusevõttu ja saavutada sõiduautode võimalikult suur CO2-heite vähenemine, tuleb lihtsustada heakskiitmise ja sertifitseerimise protsessi. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi komisjon on andnud heakskiidu enam kui kahekümnele ökoinnovatsioonile, on tootjad selliseid tehnoloogialahendusi Euroopa Liidu sõidukipargi puhul kuni 2017. aastani väga vähe kasutusele võtnud. Selleks et edendada selliste tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutusevõttu ja saavutada sõiduautode võimalikult suur CO2-heite vähenemine, tuleb lihtsustada heakskiitmise ja sertifitseerimise protsessi.

| (5) | CO2-heite miinimummäära vähendamine 0,5 grammini/km edendab tõenäoliselt uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutuselevõttu, mis võimaldaksid vähendada CO2-heidet. Selleks et tõepoolest tagada CO2-heite selline vähenemine, peab saama vähenemist väga täpselt määrata. Seepärast on vaja hinnata ja kvantifitseerida mõõtemääramatus, mis on seotud heite vähenemise tõendamiseks kasutatavate meetoditega, ning võtta seda mõõtemääramatust arvesse CO2-heite vähenemise sertifitseerimisel tüübikinnitusasutuse poolt. Heite miinimummäära on asjakohane muuta samal ajal WLTP kasutuselevõtmisega ja sellest tulenevalt tuleks WLTP-st lähtuvate taotluste puhul kohaldada uut miinimumtaset. |
| --- | --- |

(5)

CO2-heite miinimummäära vähendamine 0,5 grammini/km edendab tõenäoliselt uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutuselevõttu, mis võimaldaksid vähendada CO2-heidet. Selleks et tõepoolest tagada CO2-heite selline vähenemine, peab saama vähenemist väga täpselt määrata. Seepärast on vaja hinnata ja kvantifitseerida mõõtemääramatus, mis on seotud heite vähenemise tõendamiseks kasutatavate meetoditega, ning võtta seda mõõtemääramatust arvesse CO2-heite vähenemise sertifitseerimisel tüübikinnitusasutuse poolt. Heite miinimummäära on asjakohane muuta samal ajal WLTP kasutuselevõtmisega ja sellest tulenevalt tuleks WLTP-st lähtuvate taotluste puhul kohaldada uut miinimumtaset.

| (6) | Juhul, kui heite vähenemine ei olene sõidukist, peaks CO2-heite vähenemise tõendamiseks olema võimalik teha katseid komponentidega, mis lihtsustaks heite vähenemise kindlakstegemist ja parandaks kindlakstegemise täpsust. |
| --- | --- |

(6)

Juhul, kui heite vähenemine ei olene sõidukist, peaks CO2-heite vähenemise tõendamiseks olema võimalik teha katseid komponentidega, mis lihtsustaks heite vähenemise kindlakstegemist ja parandaks kindlakstegemise täpsust.

| (7) | Selleks et lihtsustada CO2-heite vähenemise sertifitseerimist, peaks taotleja saama uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses teha lisaks heite vähenemise kindlakstegemise üksikasjaliku katsemetoodika ettepanekule ka ettepaneku lihtsustatud hindamismeetodi või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise kohta. Kui kasutatakse selliseid lihtsustatud meetodeid või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtusi, peaksid tüübikinnitusasutused saama CO2-heite vähenemist enne selle sertifitseerimist kindlaks määrata konservatiivsel viisil, mis kajastab tõendatava heite madalaimat taset. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et lihtsustada CO2-heite vähenemise sertifitseerimist, peaks taotleja saama uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses teha lisaks heite vähenemise kindlakstegemise üksikasjaliku katsemetoodika ettepanekule ka ettepaneku lihtsustatud hindamismeetodi või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise kohta. Kui kasutatakse selliseid lihtsustatud meetodeid või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtusi, peaksid tüübikinnitusasutused saama CO2-heite vähenemist enne selle sertifitseerimist kindlaks määrata konservatiivsel viisil, mis kajastab tõendatava heite madalaimat taset.

| (8) | Tehnoloogiat, mis on juba mõnda aega turul vabalt kättesaadav olnud, ei saa lugeda uuenduslikuks määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses ja see ei tohiks olla vastuvõetav ökoinnovatsioonina. Õigete stiimulite loomiseks on asjakohane asendada kontrollaasta 2009 dünaamilise kontrollaastaga, mis oleks tehnoloogia uuenduslikkuse kindlakstegemisel aluseks. Uut dünaamilist kontrollaastat tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020 esitatavate taotluste suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Tehnoloogiat, mis on juba mõnda aega turul vabalt kättesaadav olnud, ei saa lugeda uuenduslikuks määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses ja see ei tohiks olla vastuvõetav ökoinnovatsioonina. Õigete stiimulite loomiseks on asjakohane asendada kontrollaasta 2009 dünaamilise kontrollaastaga, mis oleks tehnoloogia uuenduslikkuse kindlakstegemisel aluseks. Uut dünaamilist kontrollaastat tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020 esitatavate taotluste suhtes.

| (9) | Kui komisjon leiab mitme samade omadustega uuenduslike tehnoloogialahenduste hindamisel saadud kogemuste alusel, et selliste tehnoloogialahenduste vastavus määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 osutatud kriteeriumidele on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud või, kui uuenduslik tehnoloogia ei sõltu konkreetse tootja sõiduki parameetritest, peaks olema võimalik uuenduslik tehnoloogia kiita ökoinnovatsioonina heaks otsusega, mis annaks kõigile tootjatele võimaluse sertifitseerida CO2-heite vähenemine kõnealuse otsuse alusel, tingimusel, et otsuses esitatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Kui komisjon leiab mitme samade omadustega uuenduslike tehnoloogialahenduste hindamisel saadud kogemuste alusel, et selliste tehnoloogialahenduste vastavus määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 osutatud kriteeriumidele on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud või, kui uuenduslik tehnoloogia ei sõltu konkreetse tootja sõiduki parameetritest, peaks olema võimalik uuenduslik tehnoloogia kiita ökoinnovatsioonina heaks otsusega, mis annaks kõigile tootjatele võimaluse sertifitseerida CO2-heite vähenemine kõnealuse otsuse alusel, tingimusel, et otsuses esitatud tingimused on täidetud.

| (10) | Mõne uuendusliku tehnoloogia puhul on vaja kindlaid statistilisi tõendeid, et toetada uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses esitatud eeldusi ja katsemetoodikas kasutatavaid parameetreid. Võimalikult ulatusliku andmekogumi saamiseks peaks tootjate või tarnijate rühm saama esitada ühise taotluse. Ühise taotluse esitamise korral peaks rühmal olema võimalus esitada taotlusega koos mitu kontrolliaruannet, kui see on konfidentsiaalsuse või konkurentsi huvides vajalik. |
| --- | --- |

(10)

Mõne uuendusliku tehnoloogia puhul on vaja kindlaid statistilisi tõendeid, et toetada uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses esitatud eeldusi ja katsemetoodikas kasutatavaid parameetreid. Võimalikult ulatusliku andmekogumi saamiseks peaks tootjate või tarnijate rühm saama esitada ühise taotluse. Ühise taotluse esitamise korral peaks rühmal olema võimalus esitada taotlusega koos mitu kontrolliaruannet, kui see on konfidentsiaalsuse või konkurentsi huvides vajalik.

| (11) | Tagamaks, et CO2-heite sertifitseeritud vähenemise tasemed, mida tootjad kasutavad nõuete täitmiseks, on õiged, peaks komisjon suutma kiiresti reageerida ja teavitada tootjaid, kui ta tuvastab katsemetoodikas või uuenduslikus tehnoloogias selliseid kõrvalekaldeid või lahknevusi (või antakse talle neist teada), mis võivad mõjutada sertifitseeritud vähenemise tasemeid. |
| --- | --- |

(11)

Tagamaks, et CO2-heite sertifitseeritud vähenemise tasemed, mida tootjad kasutavad nõuete täitmiseks, on õiged, peaks komisjon suutma kiiresti reageerida ja teavitada tootjaid, kui ta tuvastab katsemetoodikas või uuenduslikus tehnoloogias selliseid kõrvalekaldeid või lahknevusi (või antakse talle neist teada), mis võivad mõjutada sertifitseeritud vähenemise tasemeid.

| (12) | Kogemused näitavad, et ökoinnovatsiooni heakskiitmise otsustes sätestatud metoodikaid võib olla vaja kohandada muu hulgas selleks, et võtta arvesse tehnika arengut või laiendada heakskiitva otsuse kohaldamisala suuremale hulgale sõidukitele. Seepärast peaksid nii taotluse esitaja kui ka komisjon saama algatada selliste otsuste muudatusi. |
| --- | --- |

(12)

Kogemused näitavad, et ökoinnovatsiooni heakskiitmise otsustes sätestatud metoodikaid võib olla vaja kohandada muu hulgas selleks, et võtta arvesse tehnika arengut või laiendada heakskiitva otsuse kohaldamisala suuremale hulgale sõidukitele. Seepärast peaksid nii taotluse esitaja kui ka komisjon saama algatada selliste otsuste muudatusi.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 725/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 725/2011 vastavalt muuta.

| (14) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 725/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Tehnoloogia kohta võib käesoleva määruse kohaselt esitada taotluse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina, kui on täidetud järgmised tingimused:“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Tehnoloogia kohta võib käesoleva määruse kohaselt esitada taotluse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina, kui on täidetud järgmised tingimused:“;

| b) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | 31. detsembriks 2019 esitatud taotluste puhul on seda kasutatud 3 % või vähemal määral 2009. aastal registreeritud uute sõiduautode puhul või 1. jaanuariks 2020 esitatud taotluste puhul on seda kasutatud 3 % või vähemal määral aastal n – 4 registreeritud uute sõiduautode puhul, kusjuures n on taotlemise aasta;“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

| c) | lisatakse lõige 3:

  „3.   Taotluse esitamisel uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina võib lähtuda järgmistest standardsetest katsemeetoditest vastavalt järgmisele:






  a) | kuni 31. detsembrini 2019 uuest Euroopa sõidutsüklist (NEDC), mis on esitatud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisas; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse lõige 3:

„3.   Taotluse esitamisel uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina võib lähtuda järgmistest standardsetest katsemeetoditest vastavalt järgmisele:

a)

kuni 31. detsembrini 2019 uuest Euroopa sõidutsüklist (NEDC), mis on esitatud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisas;

| b) | alates 14. märtsist 2018 kergsõidukite ülemaailmsest ühtlustatud katsemenetlusest (WLTP), mis on esitatud komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (*1). |
| --- | --- |

b)

alates 14. märtsist 2018 kergsõidukite ülemaailmsest ühtlustatud katsemenetlusest (WLTP), mis on esitatud komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (*1).

(*1)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt c asendatakse järgmisega:
  „c)   „taotleja“– tootja või tarnija või tootjate või tarnijate rühm, kes esitab taotluse uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmiseks;“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)   „taotleja“– tootja või tarnija või tootjate või tarnijate rühm, kes esitab taotluse uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmiseks;“

„taotleja“

| ii) | lisatakse punkt f:
  „f)   „nõude esitaja“– tootja või tarnija või tootjate või tarnijate rühm, kes esitab nõude muuta otsust uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise kohta.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse punkt f:

„f)   „nõude esitaja“– tootja või tarnija või tootjate või tarnijate rühm, kes esitab nõude muuta otsust uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise kohta.“

„nõude esitaja“

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Taotlus uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Taotlus uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotlusele tuleb lisada:“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotlusele tuleb lisada:“;

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | metoodika, millega tõendatakse uuendusliku tehnoloogia kasutamise tulemusena saavutatud CO2-heite vähenemist, ja koos sellega viide kohaldatavale standardsele katsemeetodile kooskõlas artikli 2 lõikega 3 või, kui komisjon on selle metoodika juba heaks kiitnud, viide heakskiidetud metoodikale;“ |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

metoodika, millega tõendatakse uuendusliku tehnoloogia kasutamise tulemusena saavutatud CO2

| iii) | lisatakse punkt ea:






  „ea) | vajaduse korral ja lisaks punktis e osutatud metoodikale lihtsustatud meetod CO2-heite sertifitseeritava vähenemise hindamiseks või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtused, mida tuleb kasutada kõigi kõnealuse uuendusliku tehnoloogiaga varustatud sõidukite sertifitseerimisel;“ |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse punkt ea:

„ea)

vajaduse korral ja lisaks punktis e osutatud metoodikale lihtsustatud meetod CO2

2

| iv) | punkti f alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:






  „i) | uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud kooskõlas punktiga e või vajaduse korral punktiga ea, vastab artikli 9 lõikes 1 täpsustatud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkti f alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:

„i)

uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud kooskõlas punktiga e või vajaduse korral punktiga ea, vastab artikli 9 lõikes 1 täpsustatud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul;

| ii) | uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemine ei kuulu määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud CO2-mõõtmise standardsesse katsemeetodisse või kuulub sellesse ainult osaliselt, nagu on määratletud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3;“ |
| --- | --- |

ii)

uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemine ei kuulu määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud CO2-mõõtmise standardsesse katsemeetodisse või kuulub sellesse ainult osaliselt, nagu on määratletud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3;“

2

2

| v) | lisatakse punkt iv:






  „iv) | sõidukile sertifitseerimisel omistatav CO2-heite vähenemise väärtus (mille hindamiseks kasutatakse punktis ea osutatud lihtsustatud hindamismeetodit või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtusi) on väiksem uuendusliku tehnoloogiaga saavutatud heitkoguste vähenemisest, mis on kindlaks tehtud punktis e osutatud katsemeetodi abil, või sellega võrdne, võttes arvesse võimalikku koostoimet muude heakskiidetud ökoinnovatsiooniliste lahendustega.“ |
| --- | --- | --- |

v)

lisatakse punkt iv:

„iv)

sõidukile sertifitseerimisel omistatav CO2

2

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Kontrollalus ja ökoinnovatsioon“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Kontrollalus ja ökoinnovatsioon“;

| b) | lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | ökoinnovatiivse sõiduki, mille puhul kasutatakse uuenduslikku tehnoloogiat, või kui see on asjakohane, uuendusliku tehnoloogia eraldiseisva komponendina; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

ökoinnovatiivse sõiduki, mille puhul kasutatakse uuenduslikku tehnoloogiat, või kui see on asjakohane, uuendusliku tehnoloogia eraldiseisva komponendina;

| b) | kontrollsõiduki, mille puhul uuenduslikku tehnoloogiat ei kasutata, aga mis igas muus osas on identne ökoinnovatiivse sõidukiga, või kui see on asjakohane, kontrolltehnoloogia eraldiseisva komponendina.“; |
| --- | --- |

b)

kontrollsõiduki, mille puhul uuenduslikku tehnoloogiat ei kasutata, aga mis igas muus osas on identne ökoinnovatiivse sõidukiga, või kui see on asjakohane, kontrolltehnoloogia eraldiseisva komponendina.“;

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui taotleja arvab, et artiklites 8 ja 9 osutatud teavet saab esitada muude kui lõikes 1 osutatud vahenditega, tuleb uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses esitada seda järeldust põhjendavad vajalikud andmed ja samaväärseid tulemusi andev metoodika.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui taotleja arvab, et artiklites 8 ja 9 osutatud teavet saab esitada muude kui lõikes 1 osutatud vahenditega, tuleb uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses esitada seda järeldust põhjendavad vajalikud andmed ja samaväärseid tulemusi andev metoodika.“;

| d) | lisatakse lõige 3:

  „3.   Kui uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse esitamisel lähtutakse WLTP-st, nagu on osutatud artikli 2 lõike 3 punktis b, kuulub kontrollsõiduk interpolatsioonitüüpkonda, mis kujutab endast kõige raskemat juhtumit ökoinnovatsioonist tuleneva CO2-heite vähenemise näitamiseks.
  Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa punkti 1.2.3.1 teises lõigus esitatud juhtudel on kontrollsõidukiks katsesõiduk H.
  Kontrollsõiduki valikut tuleb toetada kindlate ja sõltumatute statistiliste tõenditega, mille alusel saab esitada kontrollitavaid eeldusi kontrollsõiduki asjakohasuse ja representatiivsuse kohta.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse lõige 3:

„3.   Kui uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse esitamisel lähtutakse WLTP-st, nagu on osutatud artikli 2 lõike 3 punktis b, kuulub kontrollsõiduk interpolatsioonitüüpkonda, mis kujutab endast kõige raskemat juhtumit ökoinnovatsioonist tuleneva CO2-heite vähenemise näitamiseks.

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa punkti 1.2.3.1 teises lõigus esitatud juhtudel on kontrollsõidukiks katsesõiduk H.

Kontrollsõiduki valikut tuleb toetada kindlate ja sõltumatute statistiliste tõenditega, mille alusel saab esitada kontrollitavaid eeldusi kontrollsõiduki asjakohasuse ja representatiivsuse kohta.“

| 5) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse lõige 1a:

  „1a.   Kui taotleja on tootjate või tarnijate rühm, kohaldatakse järgmisi tingimusi:






  a) | sõltumatu ja sertifitseeritud asutus teeb lõike 2 punktides a–e osutatud tegevused iga taotlejate rühma liikme suhtes, kui see on asjakohane, olenevalt uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse sisust. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse lõige 1a:

„1a.   Kui taotleja on tootjate või tarnijate rühm, kohaldatakse järgmisi tingimusi:

a)

sõltumatu ja sertifitseeritud asutus teeb lõike 2 punktides a–e osutatud tegevused iga taotlejate rühma liikme suhtes, kui see on asjakohane, olenevalt uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse sisust.

| b) | kui see on vajalik konfidentsiaalsuse või konkurentsi huvides, võivad taotlejate rühma liikmed esitada mitu kontrolliaruannet sama taotlust toetavate erinevate andmekogude kohta.“; |
| --- | --- |

b)

kui see on vajalik konfidentsiaalsuse või konkurentsi huvides, võivad taotlejate rühma liikmed esitada mitu kontrolliaruannet sama taotlust toetavate erinevate andmekogude kohta.“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse punkt ca:






  „ca) | kontrollima, et artikli 4 lõike 2 punktis ea osutatud lihtsustatud hindamismeetod või eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtused on asjakohased artikli 4 lõike 2 punktis d osutatud asjakohaste sõidukite CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks ja vastavad artikli 4 lõike 2 punkti f alapunktis iv esitatud nõuetele;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse punkt ca:

„ca)

kontrollima, et artikli 4 lõike 2 punktis ea osutatud lihtsustatud hindamismeetod või eelnevalt kindlaksmääratud CO2

2

| ii) | lisatakse järgmine lõige:
  „Punktide c ja ca kohaldamisel esitab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus kontrollimiseks koostatud katseprotokollid.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõige:

„Punktide c ja ca kohaldamisel esitab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus kontrollimiseks koostatud katseprotokollid.“;

| c) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks vastavalt artiklile 11 peab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus tootja nõudmisel koostama aruande ühe sõidukitüübi, -variandi või -mudeli puhul kasutatud mitme ökoinnovatsiooni vahelise koostoime kohta või vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonna kohta.“ |
| --- | --- |

c)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks vastavalt artiklile 11 peab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus tootja nõudmisel koostama aruande ühe sõidukitüübi, -variandi või -mudeli puhul kasutatud mitme ökoinnovatsiooni vahelise koostoime kohta või vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonna kohta.“

2

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | kontrollsõiduki CO2-heide ja töötava uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide, kasutades artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud metoodikat või vajaduse korral sama artikli punktis ea osutatud lihtsustatud metoodikat; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

kontrollsõiduki CO2-heide ja töötava uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide, kasutades artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud metoodikat või vajaduse korral sama artikli punktis ea osutatud lihtsustatud metoodikat;

2

2

| b) | kontrollsõiduki CO2-heide ja töötava uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide, kasutades artikli 2 lõike 3 punktis a või b osutatud standardset katsemeetodit.“; |
| --- | --- |

b)

kontrollsõiduki CO2-heide ja töötava uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide, kasutades artikli 2 lõike 3 punktis a või b osutatud standardset katsemeetodit.“;

2

2

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui taotlus uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina on esitatud lähtudes artikli 2 lõike 3 punktist b, tuleb CO2-heite vähenemise kindlaksmääramiseks hinnata ja kvantifitseerida mõõtemääramatus. Kvantifitseeritud mõõtemääramatus lahutatakse kogu CO2-heite vähenemisest.“; |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui taotlus uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina on esitatud lähtudes artikli 2 lõike 3 punktist b, tuleb CO2-heite vähenemise kindlaksmääramiseks hinnata ja kvantifitseerida mõõtemääramatus. Kvantifitseeritud mõõtemääramatus lahutatakse kogu CO2-heite vähenemisest.“;

2

2

| c) | lisatakse lõige 3:

  „3.   Kui CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtused esitatakse kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga ea, tuleb need väärtused kehtestada madalamal tasemel kui on lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kogu CO2-heite vähenemine, või sellega võrdsel tasemel.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 3:

„3.   Kui CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtused esitatakse kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga ea, tuleb need väärtused kehtestada madalamal tasemel kui on lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kogu CO2-heite vähenemine, või sellega võrdsel tasemel.“

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Uuendusliku tehnoloogia abil kooskõlas artikli 8 lõikega 2 saavutatav vähenemise miinimummäär peab olema:






  a) | 1 g CO2/km, kui taotluse esitamisel lähtutakse artikli 2 lõike 3 punktist a; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Uuendusliku tehnoloogia abil kooskõlas artikli 8 lõikega 2 saavutatav vähenemise miinimummäär peab olema:

a)

1 g CO2/km, kui taotluse esitamisel lähtutakse artikli 2 lõike 3 punktist a;

| b) | 0,5 g CO2/km, kui taotluse esitamisel lähtutakse artikli 2 lõike 3 punktist b.“; |
| --- | --- |

b)

0,5 g CO2/km, kui taotluse esitamisel lähtutakse artikli 2 lõike 3 punktist b.“;

| b) | lõikes 2 asendatakse tekst „standardne katsetsükkel“ tekstiga „standardne katsemeetod“. |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse tekst „standardne katsetsükkel“ tekstiga „standardne katsemeetod“.

| 8) | Artikli 10 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse hindamine“. |
| --- | --- |

8)

Artikli 10 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse hindamine“.

| 9) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ökoinnovatsiooni kasutamisega saavutatud CO2-heite sertifitseeritud vähenemist, mida on tõendatud kooskõlas vastava otsusega, millega uuenduslik tehnoloogia kiideti heaks ökoinnovatsioonina, tuleb eraldi täpsustada nii tüübikinnituse dokumentides kui ka direktiivi 2007/46/EÜ kohases vastavustunnistuses, lähtudes katsetest, mille tehnilised teenistused on sooritanud heakskiidetud katsemetoodika abil vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 11.
  Vastavalt heakskiitmise otsuse nõuetele lahutatakse artikli 8 lõikes 2 osutatud kvantifitseeritud mõõtemääramatus kogu sertifitseeritavast CO2-heite vähenemisest. Kui mingi kindla sõidukitüübi, -variandi, -mudeli või, kui see on asjakohane, interpolatsioonitüüpkonna ökoinnovatsiooni abil saavutatud CO2-heite vähenemine on väiksem kui artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohane miinimummäär, siis sellist vähenemist ei sertifitseerita.
  Juhul kui artikli 4 lõike 2 punkti ea kohaselt kindlaks tehtud eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtused on heakskiitvas otsuses määratletud, võib asjakohase eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtuse kanda kohe tüübikinnituse dokumenti, tingimusel et tüübikinnitusasutus on pädev kinnitama, et sõiduk on varustatud sellise tehnoloogiaga, mis vastab heakskiitmise otsuse spetsifikatsioonidele.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ökoinnovatsiooni kasutamisega saavutatud CO2-heite sertifitseeritud vähenemist, mida on tõendatud kooskõlas vastava otsusega, millega uuenduslik tehnoloogia kiideti heaks ökoinnovatsioonina, tuleb eraldi täpsustada nii tüübikinnituse dokumentides kui ka direktiivi 2007/46/EÜ kohases vastavustunnistuses, lähtudes katsetest, mille tehnilised teenistused on sooritanud heakskiidetud katsemetoodika abil vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 11.

Vastavalt heakskiitmise otsuse nõuetele lahutatakse artikli 8 lõikes 2 osutatud kvantifitseeritud mõõtemääramatus kogu sertifitseeritavast CO2-heite vähenemisest. Kui mingi kindla sõidukitüübi, -variandi, -mudeli või, kui see on asjakohane, interpolatsioonitüüpkonna ökoinnovatsiooni abil saavutatud CO2-heite vähenemine on väiksem kui artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohane miinimummäär, siis sellist vähenemist ei sertifitseerita.

Juhul kui artikli 4 lõike 2 punkti ea kohaselt kindlaks tehtud eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtused on heakskiitvas otsuses määratletud, võib asjakohase eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtuse kanda kohe tüübikinnituse dokumenti, tingimusel et tüübikinnitusasutus on pädev kinnitama, et sõiduk on varustatud sellise tehnoloogiaga, mis vastab heakskiitmise otsuse spetsifikatsioonidele.“;

| b) | lõike 4 teises lõigus asendatakse väärtus „1 g CO2/km“ väärtusega „0,5 g CO2/km“. |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teises lõigus asendatakse väärtus „1 g CO2/km“ väärtusega „0,5 g CO2/km“.

2

2

| 10) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 lisatakse pärast teist lõiku järgmine lõik:
  „Kui komisjon avastab katsemetoodikas või uuenduslikus tehnoloogias kõrvalekaldeid või lahknevusi (või antakse talle neist teada), mis erinevad teabest, mida ta oli saanud uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse osana, võib ta sellest tootjat teavitada.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 lisatakse pärast teist lõiku järgmine lõik:

„Kui komisjon avastab katsemetoodikas või uuenduslikus tehnoloogias kõrvalekaldeid või lahknevusi (või antakse talle neist teada), mis erinevad teabest, mida ta oli saanud uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse osana, võib ta sellest tootjat teavitada.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Tootja, kelle CO2-heite sertifitseeritud vähenemist enam ei arvestata, võib asjaomastele sõidukitele taotleda uut sertifitseerimist vastavalt artiklis 11 sätestatud menetlusele või nõuda artikli 12a kohaselt heakskiitva otsuse muutmist, esitades vajalikud tõendavad dokumendid, mis kinnitavad katsemetoodika asjakohasust ja uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemise määra.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Tootja, kelle CO2-heite sertifitseeritud vähenemist enam ei arvestata, võib asjaomastele sõidukitele taotleda uut sertifitseerimist vastavalt artiklis 11 sätestatud menetlusele või nõuda artikli 12a kohaselt heakskiitva otsuse muutmist, esitades vajalikud tõendavad dokumendid, mis kinnitavad katsemetoodika asjakohasust ja uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemise määra.“

| 11) | Lisatakse artikkel 12a:

  „Artikkel 12a
  Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise otsuse muutmine

  1.   Tootja või tarnija, kaasa arvatud esialgne taotleja võib esitada komisjonile nõude muuta kehtivat heakskiitmise otsust. Nõue ja kõik tõendavad dokumendid tuleb esitada ka elektronpostiga või elektroonilisel andmekandjal või laadida üles komisjoni hallatavasse serverisse. Kirjalikus nõudes tuleb esitada tõendavate dokumentide loetelu.


  2.   Muudatusnõudega koos esitatakse järgmine teave ja tõendid:






  a) | nõude esitaja kontaktandmed; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisatakse artikkel 12a:

„Artikkel 12a

Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise otsuse muutmine

1.   Tootja või tarnija, kaasa arvatud esialgne taotleja võib esitada komisjonile nõude muuta kehtivat heakskiitmise otsust. Nõue ja kõik tõendavad dokumendid tuleb esitada ka elektronpostiga või elektroonilisel andmekandjal või laadida üles komisjoni hallatavasse serverisse. Kirjalikus nõudes tuleb esitada tõendavate dokumentide loetelu.

2.   Muudatusnõudega koos esitatakse järgmine teave ja tõendid:

a)

nõude esitaja kontaktandmed;

| b) | viide muudetavale heakskiitmisotsusele; |
| --- | --- |

b)

viide muudetavale heakskiitmisotsusele;

| c) | kavandatavate muudatuste kirjeldus koos kõnealuse kirjelduse kokkuvõttega; |
| --- | --- |

c)

kavandatavate muudatuste kirjeldus koos kõnealuse kirjelduse kokkuvõttega;

| d) | tõendid muudatuste vajalikkuse ja asjakohasuse kohta; |
| --- | --- |

d)

tõendid muudatuste vajalikkuse ja asjakohasuse kohta;

| e) | tõendid selle kohta, et uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud muudetud katsemetoodikaga või, kui see on asjakohane, uue muudetud lihtsustatud katsemetoodikaga või eelnevalt kindlaks määratud CO2-heite vähenemisega, vastab artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul; |
| --- | --- |

e)

tõendid selle kohta, et uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud muudetud katsemetoodikaga või, kui see on asjakohane, uue muudetud lihtsustatud katsemetoodikaga või eelnevalt kindlaks määratud CO2-heite vähenemisega, vastab artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul;

| f) | sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse koostatud spetsiaalne valideerimisaruanne, milles tõendatakse järgmist:






  i) | muudetud katsemetoodika vastab artikli 6 lõike 1 nõuetele ja, kui see on kohaldatav, artikli 4 lõike 2 punkti f alapunktis iv sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

f)

sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse koostatud spetsiaalne valideerimisaruanne, milles tõendatakse järgmist:

i)

muudetud katsemetoodika vastab artikli 6 lõike 1 nõuetele ja, kui see on kohaldatav, artikli 4 lõike 2 punkti f alapunktis iv sätestatud nõuetele;

| ii) | uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud muudetud katsemetoodikaga või, kui see on asjakohane, uue muudetud lihtsustatud katsemetoodikaga või eelnevalt kindlaks määratud CO2-heite vähenemisega, vastab artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul. |
| --- | --- |

ii)

uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud muudetud katsemetoodikaga või, kui see on asjakohane, uue muudetud lihtsustatud katsemetoodikaga või eelnevalt kindlaks määratud CO2-heite vähenemisega, vastab artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul.

3.   Muudatusnõude saades avaldab komisjon kavandatavate muudatuste kirjelduse kokkuvõtte, millele on osutatud lõike 2 punktis c.

4.   Komisjon hindab muudatusnõuet ja muudab üheksa kuu jooksul pärast täieliku nõude saamist heakskiitmisotsust, kui esitatud muudatusettepanekute asjakohasuse kohta ei esitata vastuväiteid.

Muudetud heakskiitmisotsuses määratletakse vajaduse korral selle kohaldamine ja käesoleva määruse artikli 11 kohaseks CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks vajalik teave, võttes arvesse dokumentidele juurdepääsu erandeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001.

5.   Komisjon võib nõuda kavandatavate muudatuste kohandamist. Sellisel juhul konsulteerib komisjon kavandatavate muudatuste küsimuses nõude esitajaga ja teiste asjakohaste huvirühmadega, kaasa arvatud esialgse taotlejaga, kes esitas taotluse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina, ning võtab arvesse saadud märkusi.

6.   Hindamisperioodi võib pikendada viie kuu võrra, kui komisjon leiab, et uuendusliku tehnoloogia ja selle juurde kuuluva muudetud katsemetoodika keerukuse või muudatusnõude ulatuse ja sisu tõttu ei ole nõuet võimalik üheksakuulise hindamisperioodi jooksul nõuetekohaselt hinnata.

Kui hindamisperioodi tuleb pikendada, teavitab komisjon nõude esitajat sellest 40 päeva jooksul pärast nõude kättesaamist.

7.   Komisjon võib igal ajal omal algatusel muuta heakskiitmisotsust, eelkõige tehnika arengu arvesse võtmiseks. Komisjon konsulteerib oma kavandatavate muudatuste küsimuses esialgse taotlejaga, kes esitas taotluse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina, ja teiste asjakohaste huvirühmadega, ning võtab vajaduse korral arvesse saadud märkusi.“

| 12) | Artikkel 14 jäetakse välja. |
| --- | --- |

12)

Artikkel 14 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. veebruar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 2. juuni 2017 rakendusmäärus (EL) 2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määratakse vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 679).

4

(5)  Komisjoni 26. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

5

2

---

| 22.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/259,

21. veebruar 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 427/2014, et viia see vastavusse regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatusega ning lihtsustada taotluse esitamise ja sertifitseerimise halduskorda

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 1. juunil 2017 vastu määruses (EL) 2017/1151 (2) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (edaspidi „WLTP“ (Worldwide Harmonized Light Vehicle Test Procedure)). WLPT asendab komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008 (3) XII lisas sätestatud uue Euroopa sõidutsükli (edaspidi „NEDC“ (New European Driving Cycle)). Alates 2021. aastast tuleb määruses (EL) nr 510/2011 sätestatud CO2-heite sihttasemeid kontrollida kooskõlas WLTPga määratud CO2-heite baasil. Kõnealusest aastast alates tuleb ka ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud CO2-heite vähenemine kindlaks määrata lähtuvalt WLTPst. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 1. juunil 2017 vastu määruses (EL) 2017/1151 (2) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (edaspidi „WLTP“ (Worldwide Harmonized Light Vehicle Test Procedure)). WLPT asendab komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008 (3) XII lisas sätestatud uue Euroopa sõidutsükli (edaspidi „NEDC“ (New European Driving Cycle)). Alates 2021. aastast tuleb määruses (EL) nr 510/2011 sätestatud CO2-heite sihttasemeid kontrollida kooskõlas WLTPga määratud CO2-heite baasil. Kõnealusest aastast alates tuleb ka ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud CO2-heite vähenemine kindlaks määrata lähtuvalt WLTPst.

| (2) | Regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatuse kajastamiseks ja selleks, et võtta arvesse menetlust, millega viiakse WLTP-põhised CO2 väärtused vastavusse rakendusmääruses (EL) 2017/1153 (4) sätestatud NEDC-põhiste CO2 väärtustega, on vaja muuta komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 427/2014 (5). |
| --- | --- |

(2)

Regulatiivses katsemeetodis tehtud muudatuse kajastamiseks ja selleks, et võtta arvesse menetlust, millega viiakse WLTP-põhised CO2 väärtused vastavusse rakendusmääruses (EL) 2017/1153 (4) sätestatud NEDC-põhiste CO2 väärtustega, on vaja muuta komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 427/2014 (5).

| (3) | Et tagada sujuv üleminek NEDC-lt WLTP-le, peaks olema võimalik esitada taotlust uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina 31. detsembrini 2019, kui lähtutakse NEDCst, ning alates käesoleva määruse jõustumisest, kui lähtutakse WLTPst. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada sujuv üleminek NEDC-lt WLTP-le, peaks olema võimalik esitada taotlust uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina 31. detsembrini 2019, kui lähtutakse NEDCst, ning alates käesoleva määruse jõustumisest, kui lähtutakse WLTPst.

| (4) | Kuigi komisjon on andnud heakskiidu enam kui kahekümnele ökoinnovatsioonile, on tootjad selliseid tehnoloogialahendusi Euroopa Liidu sõidukipargi puhul kuni 2017. aastani väga vähe kasutusele võtnud. Selleks et edendada selliste tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutusevõttu ja saavutada väikeste tarbesõidukite puhul võimalikult suur CO2-heite vähenemine, tuleb lihtsustada heakskiitmise ja sertifitseerimise protsessi. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi komisjon on andnud heakskiidu enam kui kahekümnele ökoinnovatsioonile, on tootjad selliseid tehnoloogialahendusi Euroopa Liidu sõidukipargi puhul kuni 2017. aastani väga vähe kasutusele võtnud. Selleks et edendada selliste tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutusevõttu ja saavutada väikeste tarbesõidukite puhul võimalikult suur CO2-heite vähenemine, tuleb lihtsustada heakskiitmise ja sertifitseerimise protsessi.

| (5) | CO2-heite miinimummäära vähendamine 0,5 grammini/km edendab tõenäoliselt uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutuselevõttu, mis võimaldaksid vähendada CO2-heidet. Selleks et tõepoolest tagada CO2-heite selline vähenemine, peab saama vähenemist väga täpselt määrata. Seepärast on vaja hinnata ja kvantifitseerida mõõtemääramatus, mis on seotud heite vähenemise tõendamiseks kasutatavate meetoditega, ning võtta seda mõõtemääramatust arvesse CO2-heite vähenemise sertifitseerimisel tüübikinnitusasutuse poolt. Heite miinimummäära on asjakohane muuta samal ajal WLTP kasutuselevõtmisega ja sellest tulenevalt tuleks WLTP-st lähtuvate taotluste puhul kohaldada uut miinimumtaset. |
| --- | --- |

(5)

CO2-heite miinimummäära vähendamine 0,5 grammini/km edendab tõenäoliselt uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutuselevõttu, mis võimaldaksid vähendada CO2-heidet. Selleks et tõepoolest tagada CO2-heite selline vähenemine, peab saama vähenemist väga täpselt määrata. Seepärast on vaja hinnata ja kvantifitseerida mõõtemääramatus, mis on seotud heite vähenemise tõendamiseks kasutatavate meetoditega, ning võtta seda mõõtemääramatust arvesse CO2-heite vähenemise sertifitseerimisel tüübikinnitusasutuse poolt. Heite miinimummäära on asjakohane muuta samal ajal WLTP kasutuselevõtmisega ja sellest tulenevalt tuleks WLTP-st lähtuvate taotluste puhul kohaldada uut miinimumtaset.

| (6) | Juhul, kui heite vähenemine ei olene sõidukist, peaks CO2-heite vähenemise tõendamiseks olema võimalik teha katseid komponentidega, mis lihtsustaks heite vähenemise kindlakstegemist ja parandaks kindlakstegemise täpsust. |
| --- | --- |

(6)

Juhul, kui heite vähenemine ei olene sõidukist, peaks CO2-heite vähenemise tõendamiseks olema võimalik teha katseid komponentidega, mis lihtsustaks heite vähenemise kindlakstegemist ja parandaks kindlakstegemise täpsust.

| (7) | Selleks et lihtsustada CO2-heite vähenemise sertifitseerimist, peaks taotleja saama uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses teha lisaks heite vähenemise kindlakstegemise üksikasjaliku katsemetoodika ettepanekule ka ettepaneku lihtsustatud hindamismeetodi või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise kohta. Kui kasutatakse selliseid lihtsustatud meetodeid või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtusi, peaksid tüübikinnitusasutused saama heite vähenemist enne selle sertifitseerimist kindlaks määrata konservatiivsel viisil, mis kajastab tõendatava heite madalaimat taset. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et lihtsustada CO2-heite vähenemise sertifitseerimist, peaks taotleja saama uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses teha lisaks heite vähenemise kindlakstegemise üksikasjaliku katsemetoodika ettepanekule ka ettepaneku lihtsustatud hindamismeetodi või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise kohta. Kui kasutatakse selliseid lihtsustatud meetodeid või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtusi, peaksid tüübikinnitusasutused saama heite vähenemist enne selle sertifitseerimist kindlaks määrata konservatiivsel viisil, mis kajastab tõendatava heite madalaimat taset.

| (8) | Tehnoloogiat, mis on juba mõnda aega turul vabalt kättesaadav olnud, ei saa lugeda uuenduslikuks määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 tähenduses ja see ei tohiks olla vastuvõetav ökoinnovatsioonina. Õigete stiimulite loomiseks on asjakohane asendada kontrollaasta 2009 dünaamilise kontrollaastaga, mis oleks tehnoloogia uuenduslikkuse kindlakstegemisel aluseks. Uut dünaamilist kontrollaastat tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020 esitatavate taotluste suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Tehnoloogiat, mis on juba mõnda aega turul vabalt kättesaadav olnud, ei saa lugeda uuenduslikuks määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 tähenduses ja see ei tohiks olla vastuvõetav ökoinnovatsioonina. Õigete stiimulite loomiseks on asjakohane asendada kontrollaasta 2009 dünaamilise kontrollaastaga, mis oleks tehnoloogia uuenduslikkuse kindlakstegemisel aluseks. Uut dünaamilist kontrollaastat tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020 esitatavate taotluste suhtes.

| (9) | Kui komisjon leiab mitme samade omadustega uuenduslike tehnoloogialahenduste hindamisel saadud kogemuste alusel, et selliste tehnoloogialahenduste vastavus määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 osutatud kriteeriumidele on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud või, kui uuenduslik tehnoloogia ei sõltu konkreetse tootja sõiduki parameetritest, peaks olema võimalik uuenduslik tehnoloogia kiita ökoinnovatsioonina heaks otsusega, mis annaks kõigile tootjatele võimaluse sertifitseerida CO2-heite vähenemine kõnealuse otsuse alusel, tingimusel, et otsuses esitatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Kui komisjon leiab mitme samade omadustega uuenduslike tehnoloogialahenduste hindamisel saadud kogemuste alusel, et selliste tehnoloogialahenduste vastavus määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 osutatud kriteeriumidele on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud või, kui uuenduslik tehnoloogia ei sõltu konkreetse tootja sõiduki parameetritest, peaks olema võimalik uuenduslik tehnoloogia kiita ökoinnovatsioonina heaks otsusega, mis annaks kõigile tootjatele võimaluse sertifitseerida CO2-heite vähenemine kõnealuse otsuse alusel, tingimusel, et otsuses esitatud tingimused on täidetud.

| (10) | Mõne uuendusliku tehnoloogia puhul on vaja kindlaid statistilisi tõendeid, et toetada uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses esitatud eeldusi ja katsemetoodikas kasutatavaid parameetreid. Võimalikult ulatusliku andmekogumi saamiseks peaks tootjate või tarnijate rühm saama esitada ühise taotluse. Ühise taotluse esitamise korral peaks rühmal olema võimalus esitada taotlusega koos mitu kontrolliaruannet, kui see on konfidentsiaalsuse või konkurentsi huvides vajalik. |
| --- | --- |

(10)

Mõne uuendusliku tehnoloogia puhul on vaja kindlaid statistilisi tõendeid, et toetada uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses esitatud eeldusi ja katsemetoodikas kasutatavaid parameetreid. Võimalikult ulatusliku andmekogumi saamiseks peaks tootjate või tarnijate rühm saama esitada ühise taotluse. Ühise taotluse esitamise korral peaks rühmal olema võimalus esitada taotlusega koos mitu kontrolliaruannet, kui see on konfidentsiaalsuse või konkurentsi huvides vajalik.

| (11) | Tagamaks, et CO2-heite sertifitseeritud vähenemise tasemed, mida tootjad kasutavad nõuete täitmiseks, on õiged, peaks komisjon suutma kiiresti reageerida ja teavitada tootjaid, kui ta tuvastab katsemetoodikas või uuenduslikus tehnoloogias selliseid kõrvalekaldeid või lahknevusi (või antakse talle neist teada), mis võivad mõjutada sertifitseeritud vähenemise tasemeid. |
| --- | --- |

(11)

Tagamaks, et CO2-heite sertifitseeritud vähenemise tasemed, mida tootjad kasutavad nõuete täitmiseks, on õiged, peaks komisjon suutma kiiresti reageerida ja teavitada tootjaid, kui ta tuvastab katsemetoodikas või uuenduslikus tehnoloogias selliseid kõrvalekaldeid või lahknevusi (või antakse talle neist teada), mis võivad mõjutada sertifitseeritud vähenemise tasemeid.

| (12) | Kogemused näitavad, et ökoinnovatsiooni heakskiitmise otsustes sätestatud metoodikaid võib olla vaja kohandada muu hulgas selleks, et võtta arvesse tehnika arengut või laiendada heakskiitva otsuse kohaldamisala suuremale hulgale sõidukitele. Seepärast peaksid nii taotluse esitaja kui ka komisjon saama algatada selliste otsuste muudatusi. |
| --- | --- |

(12)

Kogemused näitavad, et ökoinnovatsiooni heakskiitmise otsustes sätestatud metoodikaid võib olla vaja kohandada muu hulgas selleks, et võtta arvesse tehnika arengut või laiendada heakskiitva otsuse kohaldamisala suuremale hulgale sõidukitele. Seepärast peaksid nii taotluse esitaja kui ka komisjon saama algatada selliste otsuste muudatusi.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 427/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 427/2014 vastavalt muuta.

| (14) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 427/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „2.   Tehnoloogia kohta võib käesoleva määruse kohaselt esitada taotluse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina, kui on täidetud järgmised tingimused:“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„2.   Tehnoloogia kohta võib käesoleva määruse kohaselt esitada taotluse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina, kui on täidetud järgmised tingimused:“;

| b) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | 31. detsembriks 2019 esitatud taotluste puhul on seda kasutatud 3 % või vähemal määral 2009. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite puhul või 1. jaanuariks 2020 esitatud taotluste puhul on seda kasutatud 3 % või vähemal määral aastal n – 4 registreeritud uute väikeste tarbesõidukite puhul, kusjuures n on taotlemise aasta;“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

31. detsembriks 2019 esitatud taotluste puhul on seda kasutatud 3 % või vähemal määral 2009. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite puhul või 1. jaanuariks 2020 esitatud taotluste puhul on seda kasutatud 3 % või vähemal määral aastal n – 4 registreeritud uute väikeste tarbesõidukite puhul, kusjuures n on taotlemise aasta;“

| c) | lisatakse lõige 4:

  „4.   Taotluse esitamisel uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina võib lähtuda järgmistest standardsetest katsemeetoditest vastavalt järgmisele:






  a) | kuni 31. detsembrini 2019 uuest Euroopa sõidutsüklist (NEDC), mis on esitatud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisas; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse lõige 4:

„4.   Taotluse esitamisel uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina võib lähtuda järgmistest standardsetest katsemeetoditest vastavalt järgmisele:

a)

kuni 31. detsembrini 2019 uuest Euroopa sõidutsüklist (NEDC), mis on esitatud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisas;

| b) | alates 14. märtsist 2018 kergsõidukite ülemaailmsest ühtlustatud katsemenetlusest (WLTP), mis on esitatud komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (*1). |
| --- | --- |

b)

alates 14. märtsist 2018 kergsõidukite ülemaailmsest ühtlustatud katsemenetlusest (WLTP), mis on esitatud komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (*1).

(*1)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   „taotleja“– tootja või tarnija või tootjate või tarnijate rühm, kes esitab taotluse uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmiseks;“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   „taotleja“– tootja või tarnija või tootjate või tarnijate rühm, kes esitab taotluse uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmiseks;“

„taotleja“

| b) | punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   „nõude esitaja“– tootja või tarnija või tootjate või tarnijate rühm, kes esitab nõude muuta otsust uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise kohta.“ |
| --- | --- |

b)

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.   „nõude esitaja“– tootja või tarnija või tootjate või tarnijate rühm, kes esitab nõude muuta otsust uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise kohta.“

„nõude esitaja“

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Taotlus uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Taotlus uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „2.   Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotlusele tuleb lisada:“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„2.   Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotlusele tuleb lisada:“;

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | metoodika, millega tõendatakse uuendusliku tehnoloogia kasutamise tulemusena saavutatud CO2-heite vähenemist, ja koos sellega viide kohaldatavale standardsele katsemeetodile kooskõlas artikli 2 lõikega 4 või, kui komisjon on selle metoodika juba heaks kiitnud, viide heakskiidetud metoodikale;“ |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

metoodika, millega tõendatakse uuendusliku tehnoloogia kasutamise tulemusena saavutatud CO2

| iii) | lisatakse punkt ea:






  „ea) | vajaduse korral ja lisaks punktis e osutatud metoodikale lihtsustatud meetod CO2-heite sertifitseeritava vähenemise hindamiseks või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtused, mida tuleb kasutada kõigi kõnealuse uuendusliku tehnoloogiaga varustatud sõidukite sertifitseerimisel;“ |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse punkt ea:

„ea)

vajaduse korral ja lisaks punktis e osutatud metoodikale lihtsustatud meetod CO2

2

| iv) | punkti f alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:






  „i) | uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud kooskõlas punktiga e või vajaduse korral punktiga ea, vastab artikli 9 lõikes 1 täpsustatud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkti f alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:

„i)

uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud kooskõlas punktiga e või vajaduse korral punktiga ea, vastab artikli 9 lõikes 1 täpsustatud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul;

| ii) | uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemine ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud CO2-mõõtmise standardsesse katsemeetodisse või kuulub sellesse ainult osaliselt, nagu on määratletud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 4;“ |
| --- | --- |

ii)

uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemine ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud CO2-mõõtmise standardsesse katsemeetodisse või kuulub sellesse ainult osaliselt, nagu on määratletud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 4;“

2

2

| v) | punktile f lisatakse alapunkt iv:






  „iv) | käesoleva artikli punkti ea puhul on sõidukile sertifitseerimisel omistatav CO2-heite vähenemise väärtus (mille hindamiseks kasutatakse punktis ea osutatud lihtsustatud hindamismeetodit või CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtusi) väiksem uuendusliku tehnoloogiaga saavutatud heitkoguste vähenemisest, mis on kindlaks tehtud punktis e osutatud katsemeetodi abil, või sellega võrdne, võttes arvesse võimalikku koostoimet muude heakskiidetud ökoinnovatsiooniliste lahendustega.“ |
| --- | --- | --- |

v)

punktile f lisatakse alapunkt iv:

„iv)

käesoleva artikli punkti ea puhul on sõidukile sertifitseerimisel omistatav CO2

2

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Kontrollalus ja ökoinnovatsioon“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Kontrollalus ja ökoinnovatsioon“;

| b) | lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | ökoinnovatiivse sõiduki, mille puhul tuleb kasutada uuenduslikku tehnoloogiat, või kui see on asjakohane, uuendusliku tehnoloogia eraldiseisva komponendina; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

ökoinnovatiivse sõiduki, mille puhul tuleb kasutada uuenduslikku tehnoloogiat, või kui see on asjakohane, uuendusliku tehnoloogia eraldiseisva komponendina;

| b) | kontrollsõiduki, mille puhul uuenduslikku tehnoloogiat ei kasutata, aga mis igas muus osas on identne ökoinnovatiivse sõidukiga, või kui see on asjakohane, kontrolltehnoloogia eraldiseisva komponendina.“; |
| --- | --- |

b)

kontrollsõiduki, mille puhul uuenduslikku tehnoloogiat ei kasutata, aga mis igas muus osas on identne ökoinnovatiivse sõidukiga, või kui see on asjakohane, kontrolltehnoloogia eraldiseisva komponendina.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui taotleja arvab, et artiklites 8 ja 9 osutatud teavet saab esitada muude kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vahenditega, tuleb uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses esitada seda järeldust põhjendavad vajalikud andmed ja samaväärseid tulemusi andev metoodika.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui taotleja arvab, et artiklites 8 ja 9 osutatud teavet saab esitada muude kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vahenditega, tuleb uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluses esitada seda järeldust põhjendavad vajalikud andmed ja samaväärseid tulemusi andev metoodika.“;

| d) | lisatakse lõige 4:

  „4.   Kui uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse esitamisel lähtutakse WLTP-st, nagu on osutatud artikli 2 lõike 4 punktis b, kuulub kontrollsõiduk interpolatsioonitüüpkonda või sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda, mis kujutab endast kõige raskemat juhtumit ökoinnovatsioonist tuleneva CO2-heite vähenemise näitamiseks.
  Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa punkti 1.2.3.1 teises lõigus või 7. all-lisa punktis 3.2.3.1 esitatud juhtudel on kontrollsõidukiks katsesõiduk H.
  Kontrollsõiduki valikut tuleb toetada kindlate ja sõltumatute statistiliste tõenditega, mille alusel saab esitada kontrollitavaid eeldusi kontrollsõiduki asjakohasuse ja representatiivsuse kohta.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse lõige 4:

„4.   Kui uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse esitamisel lähtutakse WLTP-st, nagu on osutatud artikli 2 lõike 4 punktis b, kuulub kontrollsõiduk interpolatsioonitüüpkonda või sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda, mis kujutab endast kõige raskemat juhtumit ökoinnovatsioonist tuleneva CO2-heite vähenemise näitamiseks.

Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa punkti 1.2.3.1 teises lõigus või 7. all-lisa punktis 3.2.3.1 esitatud juhtudel on kontrollsõidukiks katsesõiduk H.

Kontrollsõiduki valikut tuleb toetada kindlate ja sõltumatute statistiliste tõenditega, mille alusel saab esitada kontrollitavaid eeldusi kontrollsõiduki asjakohasuse ja representatiivsuse kohta.“

| 5) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse lõige 1a:

  „1a.   Kui taotleja on tootjate või tarnijate rühm, kohaldatakse järgmisi tingimusi:






  a) | sõltumatu ja sertifitseeritud asutus teeb lõike 2 punktides a–e osutatud tegevused iga taotlejate rühma liikme suhtes, kui see on asjakohane, olenevalt uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse sisust. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse lõige 1a:

„1a.   Kui taotleja on tootjate või tarnijate rühm, kohaldatakse järgmisi tingimusi:

a)

sõltumatu ja sertifitseeritud asutus teeb lõike 2 punktides a–e osutatud tegevused iga taotlejate rühma liikme suhtes, kui see on asjakohane, olenevalt uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse sisust.

| b) | kui see on vajalik konfidentsiaalsuse või konkurentsi huvides, võivad taotlejate rühma liikmed esitada mitu kontrolliaruannet sama taotlust toetavate erinevate andmekogude kohta.“; |
| --- | --- |

b)

kui see on vajalik konfidentsiaalsuse või konkurentsi huvides, võivad taotlejate rühma liikmed esitada mitu kontrolliaruannet sama taotlust toetavate erinevate andmekogude kohta.“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimesele lõigule lisatakse punkt ca:






  „ca) | kontrollima, et artikli 4 lõike 2 punktis ea osutatud lihtsustatud hindamismeetod või eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtused on asjakohased artikli 4 lõike 2 punktis d osutatud asjakohaste sõidukite CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks ja vastavad artikli 4 lõike 2 punkti f alapunktis iv sätestatud nõuetele;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimesele lõigule lisatakse punkt ca:

„ca)

kontrollima, et artikli 4 lõike 2 punktis ea osutatud lihtsustatud hindamismeetod või eelnevalt kindlaksmääratud CO2

2

| ii) | viimane lõik asendatakse järgmisega:
  „Punktide c ja ca kohaldamisel esitab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus kontrollimiseks koostatud katseprotokollid.“; |
| --- | --- |

ii)

viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Punktide c ja ca kohaldamisel esitab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus kontrollimiseks koostatud katseprotokollid.“;

| c) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „3.   CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks vastavalt artiklile 11 peab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus tootja nõudmisel koostama aruande ühe sõidukitüübi, -variandi või -mudeli puhul kasutatud mitme ökoinnovatsiooni vahelise koostoime kohta ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonna kohta.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks vastavalt artiklile 11 peab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus tootja nõudmisel koostama aruande ühe sõidukitüübi, -variandi või -mudeli puhul kasutatud mitme ökoinnovatsiooni vahelise koostoime kohta ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonna kohta.“;

| d) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

lõige 4 jäetakse välja.

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | kontrollsõiduki CO2-heide ja töötava uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide, kasutades artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud metoodikat või vajaduse korral sama artikli punktis ea osutatud lihtsustatud metoodikat; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

kontrollsõiduki CO2-heide ja töötava uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide, kasutades artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud metoodikat või vajaduse korral sama artikli punktis ea osutatud lihtsustatud metoodikat;

2

2

| b) | kontrollsõiduki CO2-heide ja töötava uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide, kasutades artikli 2 lõike 4 punktis a või b osutatud standardset katsemeetodit.“; |
| --- | --- |

b)

kontrollsõiduki CO2-heide ja töötava uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide, kasutades artikli 2 lõike 4 punktis a või b osutatud standardset katsemeetodit.“;

2

2

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui taotlus uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina on esitatud lähtudes artikli 2 lõike 4 punktist b, tuleb CO2-heite vähenemise kindlaksmääramiseks hinnata ja kvantifitseerida mõõtemääramatus. Kvantifitseeritud mõõtemääramatus lahutatakse kogu CO2-heite vähenemisest.“; |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui taotlus uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina on esitatud lähtudes artikli 2 lõike 4 punktist b, tuleb CO2-heite vähenemise kindlaksmääramiseks hinnata ja kvantifitseerida mõõtemääramatus. Kvantifitseeritud mõõtemääramatus lahutatakse kogu CO2-heite vähenemisest.“;

2

2

| c) | lisatakse lõige 3:

  „3.   Kui CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtused esitatakse kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga ea, tuleb need väärtused kehtestada madalamal tasemel kui on lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kogu CO2-heite vähenemine, või sellega võrdsel tasemel.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 3:

„3.   Kui CO2-heite eelnevalt kindlaksmääratud vähenemise väärtused esitatakse kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga ea, tuleb need väärtused kehtestada madalamal tasemel kui on lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kogu CO2-heite vähenemine, või sellega võrdsel tasemel.“

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Uuendusliku tehnoloogia abil kooskõlas artikli 8 lõikega 2 saavutatav vähenemise miinimummäär peab olema:






  a) | 1 g CO2/km, kui taotluse esitamisel lähtutakse artikli 2 lõike 4 punktist a; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Uuendusliku tehnoloogia abil kooskõlas artikli 8 lõikega 2 saavutatav vähenemise miinimummäär peab olema:

a)

1 g CO2/km, kui taotluse esitamisel lähtutakse artikli 2 lõike 4 punktist a;

| b) | 0,5 g CO2/km, kui taotluse esitamisel lähtutakse artikli 2 lõike 4 punktist b.“; |
| --- | --- |

b)

0,5 g CO2/km, kui taotluse esitamisel lähtutakse artikli 2 lõike 4 punktist b.“;

| b) | lõikes 2 asendatakse tekst „standardne katsetsükkel“ tekstiga „standardne katsemeetod“. |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse tekst „standardne katsetsükkel“ tekstiga „standardne katsemeetod“.

| 8) | Artikli 10 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse hindamine“. |
| --- | --- |

8)

Artikli 10 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse hindamine“.

| 9) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ökoinnovatsiooni kasutamisega saavutatud CO2-heite sertifitseeritud vähenemist, mida on tõendatud kooskõlas vastava otsusega, millega uuenduslik tehnoloogia kiideti heaks ökoinnovatsioonina, tuleb eraldi täpsustada nii tüübikinnituse dokumentides kui ka direktiivi 2007/46/EÜ kohases vastavustunnistuses, lähtudes katsetest, mille tehnilised teenistused on sooritanud heakskiidetud katsemetoodika abil vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 11.
  Vastavalt heakskiitmise otsuse nõuetele lahutatakse artikli 8 lõikes 2 osutatud kvantifitseeritud mõõtemääramatus kogu sertifitseeritavast CO2-heite vähenemisest. Kui mingi kindla sõidukitüübi, -variandi, -mudeli või, kui see on asjakohane, interpolatsioonitüüpkonna ökoinnovatsiooni abil saavutatud CO2-heite vähenemine on väiksem kui artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohane miinimummäär, siis sellist vähenemist ei sertifitseerita.
  Juhul kui artikli 4 lõike 2 punkti ea kohaselt kindlaks tehtud eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtused on heakskiitvas otsuses määratletud, võib asjakohase eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtuse kanda kohe tüübikinnituse dokumenti, tingimusel et tüübikinnitusasutus on pädev kinnitama, et sõiduk on varustatud sellise tehnoloogiaga, mis vastab heakskiitmise otsuse spetsifikatsioonidele.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ökoinnovatsiooni kasutamisega saavutatud CO2-heite sertifitseeritud vähenemist, mida on tõendatud kooskõlas vastava otsusega, millega uuenduslik tehnoloogia kiideti heaks ökoinnovatsioonina, tuleb eraldi täpsustada nii tüübikinnituse dokumentides kui ka direktiivi 2007/46/EÜ kohases vastavustunnistuses, lähtudes katsetest, mille tehnilised teenistused on sooritanud heakskiidetud katsemetoodika abil vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 11.

Vastavalt heakskiitmise otsuse nõuetele lahutatakse artikli 8 lõikes 2 osutatud kvantifitseeritud mõõtemääramatus kogu sertifitseeritavast CO2-heite vähenemisest. Kui mingi kindla sõidukitüübi, -variandi, -mudeli või, kui see on asjakohane, interpolatsioonitüüpkonna ökoinnovatsiooni abil saavutatud CO2-heite vähenemine on väiksem kui artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohane miinimummäär, siis sellist vähenemist ei sertifitseerita.

Juhul kui artikli 4 lõike 2 punkti ea kohaselt kindlaks tehtud eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtused on heakskiitvas otsuses määratletud, võib asjakohase eelnevalt kindlaksmääratud CO2-heite vähenemise väärtuse kanda kohe tüübikinnituse dokumenti, tingimusel et tüübikinnitusasutus on pädev kinnitama, et sõiduk on varustatud sellise tehnoloogiaga, mis vastab heakskiitmise otsuse spetsifikatsioonidele.“;

| b) | lõike 4 teises lõigus asendatakse väärtus „1 g CO2/km“ väärtusega „0,5 g CO2/km“. |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teises lõigus asendatakse väärtus „1 g CO2/km“ väärtusega „0,5 g CO2/km“.

2

2

| 10) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 lisatakse pärast teist lõiku järgmine lõik:
  „Kui komisjon avastab katsemetoodikas või uuenduslikus tehnoloogias kõrvalekaldeid või lahknevusi (või antakse talle neist teada), mis erinevad teabest, mida ta oli saanud uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse osana, võib ta sellest tootjat teavitada.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 lisatakse pärast teist lõiku järgmine lõik:

„Kui komisjon avastab katsemetoodikas või uuenduslikus tehnoloogias kõrvalekaldeid või lahknevusi (või antakse talle neist teada), mis erinevad teabest, mida ta oli saanud uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotluse osana, võib ta sellest tootjat teavitada.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Tootja, kelle CO2-heite sertifitseeritud vähenemist enam ei arvestata, võib asjaomastele sõidukitele taotleda uut sertifitseerimist vastavalt artiklis 11 sätestatud menetlusele või nõuda artikli 12a kohaselt heakskiitva otsuse muutmist, esitades vajalikud tõendavad dokumendid, mis kinnitavad katsemetoodika asjakohasust ja uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemise määra.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Tootja, kelle CO2-heite sertifitseeritud vähenemist enam ei arvestata, võib asjaomastele sõidukitele taotleda uut sertifitseerimist vastavalt artiklis 11 sätestatud menetlusele või nõuda artikli 12a kohaselt heakskiitva otsuse muutmist, esitades vajalikud tõendavad dokumendid, mis kinnitavad katsemetoodika asjakohasust ja uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemise määra.“

| 11) | Lisatakse artikkel 12a:

  „Artikkel 12a
  Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise otsuse muutmine

  1.   Tootja või tarnija, kaasa arvatud esialgne taotleja, võib esitada komisjonile nõude muuta kehtivat heakskiitmise otsust. Nõue ja kõik tõendavad dokumendid tuleb esitada ka elektronpostiga või elektroonilisel andmekandjal või laadida üles komisjoni hallatavasse serverisse. Kirjalikus nõudes tuleb esitada tõendavate dokumentide loetelu.


  2.   Muudatusnõudega koos esitatakse järgmine teave ja tõendid:






  a) | nõude esitaja kontaktandmed; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisatakse artikkel 12a:

„Artikkel 12a

Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise otsuse muutmine

1.   Tootja või tarnija, kaasa arvatud esialgne taotleja, võib esitada komisjonile nõude muuta kehtivat heakskiitmise otsust. Nõue ja kõik tõendavad dokumendid tuleb esitada ka elektronpostiga või elektroonilisel andmekandjal või laadida üles komisjoni hallatavasse serverisse. Kirjalikus nõudes tuleb esitada tõendavate dokumentide loetelu.

2.   Muudatusnõudega koos esitatakse järgmine teave ja tõendid:

a)

nõude esitaja kontaktandmed;

| b) | viide muudetavale heakskiitmisotsusele; |
| --- | --- |

b)

viide muudetavale heakskiitmisotsusele;

| c) | kavandatavate muudatuste kirjeldus koos kõnealuse kirjelduse kokkuvõttega; |
| --- | --- |

c)

kavandatavate muudatuste kirjeldus koos kõnealuse kirjelduse kokkuvõttega;

| d) | tõendid muudatuste vajalikkuse ja asjakohasuse kohta; |
| --- | --- |

d)

tõendid muudatuste vajalikkuse ja asjakohasuse kohta;

| e) | tõendid selle kohta, et uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud muudetud katsemetoodikaga või, kui see on asjakohane, uue muudetud lihtsustatud katsemetoodikaga või eelnevalt kindlaks määratud CO2-heite vähenemisega, vastab artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul; |
| --- | --- |

e)

tõendid selle kohta, et uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud muudetud katsemetoodikaga või, kui see on asjakohane, uue muudetud lihtsustatud katsemetoodikaga või eelnevalt kindlaks määratud CO2-heite vähenemisega, vastab artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul;

| f) | sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse koostatud spetsiaalne valideerimisaruanne, milles tõendatakse järgmist:






  — | muudetud katsemetoodika vastab artikli 6 lõike 1 nõuetele ja, kui see on kohaldatav, artikli 4 lõike 2 punkti f alapunktis iv sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

f)

sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse koostatud spetsiaalne valideerimisaruanne, milles tõendatakse järgmist:

—

muudetud katsemetoodika vastab artikli 6 lõike 1 nõuetele ja, kui see on kohaldatav, artikli 4 lõike 2 punkti f alapunktis iv sätestatud nõuetele;

| — | uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud muudetud katsemetoodikaga või, kui see on asjakohane, uue muudetud lihtsustatud katsemetoodikaga või eelnevalt kindlaks määratud CO2-heite vähenemisega, vastab artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul. |
| --- | --- |

—

uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine, mis on kindlaks tehtud muudetud katsemetoodikaga või, kui see on asjakohane, uue muudetud lihtsustatud katsemetoodikaga või eelnevalt kindlaks määratud CO2-heite vähenemisega, vastab artikli 9 lõikes 1 määratletud asjakohasele miinimummäärale, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul.

3.   Muudatusnõude saades avaldab komisjon kavandatavate muudatuste kirjelduse kokkuvõtte, millele on osutatud lõike 2 punktis c.

4.   Komisjon hindab muudatusnõuet ja muudab üheksa kuu jooksul pärast täieliku nõude saamist heakskiitmisotsust, kui esitatud muudatusettepanekute asjakohasuse kohta ei esitata vastuväiteid.

Muudetud heakskiitmisotsuses määratletakse vajaduse korral selle kohaldamine ja käesoleva määruse artikli 11 kohaseks CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks vajalik teave, võttes arvesse dokumentidele juurdepääsu erandeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001.

5.   Komisjon võib nõuda kavandatavate muudatuste kohandamist. Sellisel juhul konsulteerib komisjon kavandatavate muudatuste küsimuses nõude esitajaga ja teiste asjakohaste huvirühmadega, kaasa arvatud esialgse taotlejaga, kes esitas taotluse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina, ning võtab arvesse saadud märkusi.

6.   Hindamisperioodi võib pikendada viie kuu võrra, kui komisjon leiab, et uuendusliku tehnoloogia ja selle juurde kuuluva muudetud katsemetoodika keerukuse või muudatusnõude ulatuse ja sisu tõttu ei ole nõuet võimalik üheksakuulise hindamisperioodi jooksul nõuetekohaselt hinnata.

Kui hindamisperioodi tuleb pikendada, teavitab komisjon nõude esitajat sellest 40 päeva jooksul pärast nõude kättesaamist.

7.   Komisjon võib igal ajal omal algatusel muuta heakskiitmisotsust, eelkõige tehnika arengu arvesse võtmiseks. Komisjon konsulteerib oma kavandatavate muudatuste küsimuses esialgse taotlejaga, kes esitas taotluse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina, ja teiste asjakohaste huvirühmadega, ning võtab vajaduse korral arvesse saadud märkusi.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. veebruar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 2. juuni 2017 rakendusmäärus (EL) 2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määratakse vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 679).

4

(5)  Komisjoni 25. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 125, 26.4.2014, lk 57).

5

2

---

| 22.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/260,

21. veebruar 2018,

millega lõpetatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Vietnamist lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist pärit impordina või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | 2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed seisnesid 7,6–46,7 % suuruse väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises (edaspidi „esialgsed meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed seisnesid 7,6–46,7 % suuruse väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises (edaspidi „esialgsed meetmed“).

2

| (2) | 2008. aasta juulis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast ex officio osalist vahepealset läbivaatamist, täpsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) meetmete ulatust ja jättis esialgsete dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja teatavad tooted, nagu tõstukid, virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid, mis leiti erinevat käsikahveltõstukitest oma omaduste, erifunktsioonide ning kasutusotstarbe poolest. |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta juulis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast ex officio osalist vahepealset läbivaatamist, täpsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) meetmete ulatust ja jättis esialgsete dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja teatavad tooted, nagu tõstukid, virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid, mis leiti erinevat käsikahveltõstukitest oma omaduste, erifunktsioonide ning kasutusotstarbe poolest.

ex officio

3

| (3) | 2009. aasta juunis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4)„kõigi ülejäänud äriühingute suhtes“ kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1174/2005, Taist lähetatud käsikahveltõstukitele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(3)

2009. aasta juunis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4)„kõigi ülejäänud äriühingute suhtes“ kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1174/2005, Taist lähetatud käsikahveltõstukitele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taist pärinevana või mitte.

4

| (4) | 2011. aasta oktoobris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (5) HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(4)

2011. aasta oktoobris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (5) HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

5

| (5) | 2013. aasta aprillis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013 (6) määrust (EL) nr 1008/2011 ja kehtestas kõigi HRVst pärit käsikahveltõstukite liitu impordi suhtes 70,8 % suuruse tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(5)

2013. aasta aprillis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013 (6) määrust (EL) nr 1008/2011 ja kehtestas kõigi HRVst pärit käsikahveltõstukite liitu impordi suhtes 70,8 % suuruse tollimaksumäära.

6

| (6) | 2014. aasta septembris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist, muutis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) rakendusmäärusega (EL) nr 946/2014 (7) määrust (EL) nr 1008/2011, kehtestades Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. käsikahveltõstukite impordi suhtes 54,1 % suuruse individuaalse tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(6)

2014. aasta septembris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist, muutis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) rakendusmäärusega (EL) nr 946/2014 (7) määrust (EL) nr 1008/2011, kehtestades Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. käsikahveltõstukite impordi suhtes 54,1 % suuruse individuaalse tollimaksumäära.

7

| (7) | 2016. aasta augustis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, laiendas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2016/1346 (8) HRVst pärit väheste muudatustega (šassiisse (tõstekahvlitesse) sisseehitamata kaalunäidusüsteemiga) käsikahveltõstukite impordile kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

(7)

2016. aasta augustis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, laiendas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2016/1346 (8) HRVst pärit väheste muudatustega (šassiisse (tõstekahvlitesse) sisseehitamata kaalunäidusüsteemiga) käsikahveltõstukite impordile kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse.

8

| (8) | 2017. aasta novembris, pärast teist alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2017/2206 (9) HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(8)

2017. aasta novembris, pärast teist alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2017/2206 (9) HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

9

| (9) | Kehtivad meetmed seisnevad 70,8 % suuruse määraga väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Kehtivad meetmed seisnevad 70,8 % suuruse määraga väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes.

1.2.   Taotlus

Taotlus

| (10) | Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) esitati alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist Vietnamist lähetatud impordi vahendusel (olenemata sellest, kas selline import on deklareeritud Vietnamist lähetatuna või mitte) ning kehtestada kõnealuse impordi suhtes registreerimiskohustus. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) esitati alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist Vietnamist lähetatud impordi vahendusel (olenemata sellest, kas selline import on deklareeritud Vietnamist lähetatuna või mitte) ning kehtestada kõnealuse impordi suhtes registreerimiskohustus.

| (11) | Taotluse esitasid 6. juunil 2017 kaks liidu käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade tootjat, Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB ja PR Industrial S.r.l. (edaspidi „taotlejad“). |
| --- | --- |

(11)

Taotluse esitasid 6. juunil 2017 kaks liidu käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade tootjat, Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB ja PR Industrial S.r.l. (edaspidi „taotlejad“).

| (12) | Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid ELi, HRV ja Vietnami vahelise kaubanduse struktuuris toimunud muutuste kohta, mis näisid tulenevat tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise; nimelt pannakse vaatlusalune toode Vietnamis kokku ja lähetatakse seejärel Vietnami kaudu liitu. Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis näitasid, et selline kokkupanek kujutas endast meetmetest kõrvalehoidmist, kuna Hiinast pärit osad moodustasid kokku üle 60 % kokkupandavast tootest ning kõnealuse kokkupanemisega tootele lisatud väärtus moodustas tootmiskuludest alla 25 %. |
| --- | --- |

(12)

Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid ELi, HRV ja Vietnami vahelise kaubanduse struktuuris toimunud muutuste kohta, mis näisid tulenevat tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise; nimelt pannakse vaatlusalune toode Vietnamis kokku ja lähetatakse seejärel Vietnami kaudu liitu. Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis näitasid, et selline kokkupanek kujutas endast meetmetest kõrvalehoidmist, kuna Hiinast pärit osad moodustasid kokku üle 60 % kokkupandavast tootest ning kõnealuse kokkupanemisega tootele lisatud väärtus moodustas tootmiskuludest alla 25 %.

| (13) | Lisaks sisaldas taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et eespool kirjeldatud tava ohustas kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii koguste kui ka hindade tõttu ning et uurimisaluse toote hinnad olid dumpinguhinnad, võrreldes eelnevalt vaatlusaluse toote suhtes kindlaks määratud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks sisaldas taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et eespool kirjeldatud tava ohustas kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii koguste kui ka hindade tõttu ning et uurimisaluse toote hinnad olid dumpinguhinnad, võrreldes eelnevalt vaatlusaluse toote suhtes kindlaks määratud normaalväärtusega.

1.3.   Vaatlusalune toode ja uurimisalune toode

Vaatlusalune toode ja uurimisalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on käsikahveltõstukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mida liigendkäepideme abil käsitsi lükatakse, tõmmatakse ja juhitakse siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukeid võib kasutada üksnes koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) transportimisel vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine nende kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks (tõstukid); ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad); iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid) (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on käsikahveltõstukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mida liigendkäepideme abil käsitsi lükatakse, tõmmatakse ja juhitakse siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukeid võib kasutada üksnes koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) transportimisel vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine nende kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks (tõstukid); ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad); iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid) (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (15) | Uurimisalune toode on samatoode, mis eespool määratletud, kuid see on lähetatud Vietnamist, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärit tootena või mitte, ja mis praegu on liigitatud samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(15)

Uurimisalune toode on samatoode, mis eespool määratletud, kuid see on lähetatud Vietnamist, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnamist pärit tootena või mitte, ja mis praegu on liigitatud samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode (edaspidi „uurimisalune toode“).

| (16) | Uurimine näitas, et Hiinast liitu eksporditud ning Vietnamist liitu saadetud eespool määratletud käsikahveltõstukitel ja nende olulistel osadel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Uurimine näitas, et Hiinast liitu eksporditud ning Vietnamist liitu saadetud eespool määratletud käsikahveltõstukitel ja nende olulistel osadel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

1.4.   Algatamine

Algatamine

| (17) | Olles pärast liikmesriikide teavitamist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, otsustas komisjon uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiinast pärinevate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada Vietnamist lähetatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordile registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(17)

Olles pärast liikmesriikide teavitamist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, otsustas komisjon uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiinast pärinevate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada Vietnamist lähetatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordile registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevatena või mitte.

| (18) | Komisjon algatas uurimise oma rakendusmäärusega (EL) 2017/1348 (10) (edaspidi „algatamismäärus“). |
| --- | --- |

(18)

Komisjon algatas uurimise oma rakendusmäärusega (EL) 2017/1348 (10) (edaspidi „algatamismäärus“).

10

1.5.   Uurimisperiood ja aruandeperiood

Uurimisperiood ja aruandeperiood

| (19) | Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Andmeid koguti uurimisperioodi kohta muu hulgas selleks, et uurida väidetavaid kaubandusstruktuuri muutusi pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist ning pärast lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suurendamist rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013, ning selleks, et uurida sellise tava, protsessi või toimingu esinemist, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise Üksikasjalikumaid andmeid koguti ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „aruandeperiood“) hõlmava aruandeperioodi kohta, et uurida, kas import kahjustas kehtivate meetmete parandavat mõju hindade ja/või koguste osas, ning dumpingu esinemist. |
| --- | --- |

(19)

Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Andmeid koguti uurimisperioodi kohta muu hulgas selleks, et uurida väidetavaid kaubandusstruktuuri muutusi pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist ning pärast lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suurendamist rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013, ning selleks, et uurida sellise tava, protsessi või toimingu esinemist, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise Üksikasjalikumaid andmeid koguti ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „aruandeperiood“) hõlmava aruandeperioodi kohta, et uurida, kas import kahjustas kehtivate meetmete parandavat mõju hindade ja/või koguste osas, ning dumpingu esinemist.

1.6.   Uurimine

Uurimine

| (20) | Komisjon teatas Hiina ja Vietnami ametiasutustele, eksportivatele tootjatele ning hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele, teadaolevalt asjast huvitatud liidu importijatele ja liidu tootmisharule ametlikult uurimismenetluse algatamisest. HRV ja Vietnami tootjatele/eksportijatele, keda komisjon teadis või kes andsid endast teada algatamismääruse põhjenduses 15 osutatud tähtaja jooksul, saadeti küsimustik. Küsimustik saadeti ka liidu importijatele. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon teatas Hiina ja Vietnami ametiasutustele, eksportivatele tootjatele ning hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele, teadaolevalt asjast huvitatud liidu importijatele ja liidu tootmisharule ametlikult uurimismenetluse algatamisest. HRV ja Vietnami tootjatele/eksportijatele, keda komisjon teadis või kes andsid endast teada algatamismääruse põhjenduses 15 osutatud tähtaja jooksul, saadeti küsimustik. Küsimustik saadeti ka liidu importijatele.

| (21) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(21)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.

| (22) | Endast andsid teada kolm Vietnami äriühingut, kellest üks ei olnud alustanud käsikahveltõstukite tootmist uurimisperioodil, ja neli sõltumatut importijat. |
| --- | --- |

(22)

Endast andsid teada kolm Vietnami äriühingut, kellest üks ei olnud alustanud käsikahveltõstukite tootmist uurimisperioodil, ja neli sõltumatut importijat.

| (23) | Kaks Vietnami äriühingut vastasid küsimustikule ja esitasid võimalikust meetmete laiendamisest vabastamiseks taotluse kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 4. |
| --- | --- |

(23)

Kaks Vietnami äriühingut vastasid küsimustikule ja esitasid võimalikust meetmete laiendamisest vabastamiseks taotluse kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 4.

| (24) | Neli sõltumatut liidu importijat vastasid küsimustikule. |
| --- | --- |

(24)

Neli sõltumatut liidu importijat vastasid küsimustikule.

| (25) | Kontrollkäigud tehti järgmiste Vietnami äriühingute valdustesse:






  — | Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd ja |
| --- | --- | --- |

(25)

Kontrollkäigud tehti järgmiste Vietnami äriühingute valdustesse:

—

Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd ja

| — | D&D Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

D&D Technologies Co., Ltd.

2.   UURIMISTULEMUSED

UURIMISTULEMUSED

2.1.   Üldised kaalutlused

Üldised kaalutlused

| (26) | Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise hindamiseks tuleks alusmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt järjestikku analüüsida järgmisi elemente:






  — | kas HRV ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris esines muutusi; |
| --- | --- | --- |

(26)

Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise hindamiseks tuleks alusmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt järjestikku analüüsida järgmisi elemente:

—

kas HRV ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris esines muutusi;

| — | kas need muutused tulenevad tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise; |
| --- | --- |

—

kas need muutused tulenevad tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise;

| — | kas on tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et dumpinguvastaste meetmete parandav mõju on uurimisaluse toote hindade ja/või koguste tõttu ohustatud ning |
| --- | --- |

—

kas on tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et dumpinguvastaste meetmete parandav mõju on uurimisaluse toote hindade ja/või koguste tõttu ohustatud ning

| — | kas on tõendeid dumpingu kohta, võrreldes vaatlusaluse toote suhtes varem kindlaksmääratud normaalväärtustega. |
| --- | --- |

—

kas on tõendeid dumpingu kohta, võrreldes vaatlusaluse toote suhtes varem kindlaksmääratud normaalväärtustega.

| (27) | Kuna taotlejate esitatud esmapilgul usutavad tõendid viitasid toote kokkupanemisele Vietnamis, siis analüüsis komisjon käesoleva uurimise käigus täpsemalt eelkõige seda, kas olid täidetud alusmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud järgmised kriteeriumid:






  — | kas kokkupanemine algas või laienes oluliselt alates dumpinguvastase uurimise algatamisest või vahetult enne seda ning kas vaatlusalused tooteosad pärinevad riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, ja |
| --- | --- | --- |

(27)

Kuna taotlejate esitatud esmapilgul usutavad tõendid viitasid toote kokkupanemisele Vietnamis, siis analüüsis komisjon käesoleva uurimise käigus täpsemalt eelkõige seda, kas olid täidetud alusmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud järgmised kriteeriumid:

—

kas kokkupanemine algas või laienes oluliselt alates dumpinguvastase uurimise algatamisest või vahetult enne seda ning kas vaatlusalused tooteosad pärinevad riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, ja

| — | kas osad moodustavad vähemalt 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest ning kas kokkupanemise või valmistamise ajal sissetoodud osadele lisandunud väärtus moodustas rohkem kui 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

—

kas osad moodustavad vähemalt 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest ning kas kokkupanemise või valmistamise ajal sissetoodud osadele lisandunud väärtus moodustas rohkem kui 25 % tootmiskuludest.

| (28) | Kahe Vietnami äriühingu esitatud teave ekspordimüügi kohta sobis kokku Comexti andmebaasi (11) olemasolevate andmetega uurimisaluse toote impordi kohta Vietnamist. Seepärast järeldati, et need kaks äriühingut olid aruandeperioodil ainsad uurimisaluse toote eksportijad Vietnamist liitu. |
| --- | --- |

(28)

Kahe Vietnami äriühingu esitatud teave ekspordimüügi kohta sobis kokku Comexti andmebaasi (11) olemasolevate andmetega uurimisaluse toote impordi kohta Vietnamist. Seepärast järeldati, et need kaks äriühingut olid aruandeperioodil ainsad uurimisaluse toote eksportijad Vietnamist liitu.

11

2.2.   Artikli 13 lõike 2 punkti a kohane tingimus: tegevuse algus või oluline laienemine

Artikli 13 lõike 2 punkti a kohane tingimus: tegevuse algus või oluline laienemine

| (29) | Alates 2013. aastast (kui rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013 suurendati 70,8 % võrra lõplikku dumpinguvastast tollimaksu) kuni aruandeperioodini on mõlema äriühingu müügimaht liidu turul pidevalt kasvanud. Mõlema äriühingu müügimaht liidu turul on selle aja jooksul rohkem kui kolmekordistunud. Enne 2013. aastat oli kõnealuste äriühingute müügimaht liidu turul üliväike või olematu. Samal ajal vähenes Hiinast pärit vaatlusaluse toote eksport liidu turule märkimisväärselt – 65 % võrra. Seepärast järeldati, et toimus kaubandusstruktuuri muutus ühest küljest HRV ja liidu vahel ning teisest küljest liidu ja Vietnami vahel ning seetõttu on täidetud alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis a sätestatud tingimus. |
| --- | --- |

(29)

Alates 2013. aastast (kui rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013 suurendati 70,8 % võrra lõplikku dumpinguvastast tollimaksu) kuni aruandeperioodini on mõlema äriühingu müügimaht liidu turul pidevalt kasvanud. Mõlema äriühingu müügimaht liidu turul on selle aja jooksul rohkem kui kolmekordistunud. Enne 2013. aastat oli kõnealuste äriühingute müügimaht liidu turul üliväike või olematu. Samal ajal vähenes Hiinast pärit vaatlusaluse toote eksport liidu turule märkimisväärselt – 65 % võrra. Seepärast järeldati, et toimus kaubandusstruktuuri muutus ühest küljest HRV ja liidu vahel ning teisest küljest liidu ja Vietnami vahel ning seetõttu on täidetud alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis a sätestatud tingimus.

2.3.   Artikli 13 lõike 2 punkti b kohane tingimus: 60 % ja 25 % kriteerium

Artikli 13 lõike 2 punkti b kohane tingimus: 60 % ja 25 % kriteerium

| (30) | Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktiga b pidi komisjon kõrvalehoidmise esinemise kindlakstegemiseks kontrollima, kas meetmetega hõlmatud riikidest pärit osad, mida kasutati toote kokkupanemisel, moodustasid vähemalt 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest, ning kas sissetoodud osadele lisandunud väärtus moodustab rohkem kui 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(30)

Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktiga b pidi komisjon kõrvalehoidmise esinemise kindlakstegemiseks kontrollima, kas meetmetega hõlmatud riikidest pärit osad, mida kasutati toote kokkupanemisel, moodustasid vähemalt 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest, ning kas sissetoodud osadele lisandunud väärtus moodustab rohkem kui 25 % tootmiskuludest.

i)   Esimene kriteerium: osad moodustavad 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest

Esimene kriteerium: osad moodustavad 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest

| (31) | Mõlema koostööd tegeva äriühingu puhul leiti, et meetmetega hõlmatud riigist pärit osad ei moodustanud 60 % või enam kokkupandava toote osade koguväärtusest. |
| --- | --- |

(31)

Mõlema koostööd tegeva äriühingu puhul leiti, et meetmetega hõlmatud riigist pärit osad ei moodustanud 60 % või enam kokkupandava toote osade koguväärtusest.

| (32) | Seega ei saa koostööd tegevate Vietnami äriühingutes toimuvat kokkupanemist pidada meetmetest kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Seega ei saa koostööd tegevate Vietnami äriühingutes toimuvat kokkupanemist pidada meetmetest kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses.

ii)   Teine kriteerium: sissetoodud osadele lisandunud väärtus moodustab 25 %

Teine kriteerium: sissetoodud osadele lisandunud väärtus moodustab 25 %

| (33) | Kuna uurimine näitas, et 60 % kriteerium ei olnud täidetud ja kokkupanemist ei saa pidada meetmetest kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses, siis ei peetud vajalikuks seda kriteeriumit uurida. |
| --- | --- |

(33)

Kuna uurimine näitas, et 60 % kriteerium ei olnud täidetud ja kokkupanemist ei saa pidada meetmetest kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses, siis ei peetud vajalikuks seda kriteeriumit uurida.

2.4.   Artikli 13 lõike 2 punkti c kohane tingimus: tollimaksu parandava mõju ohustamine ja tõendid dumpingu esinemise kohta

Artikli 13 lõike 2 punkti c kohane tingimus: tollimaksu parandava mõju ohustamine ja tõendid dumpingu esinemise kohta

| (34) | Kuna uurimine näitas, et 60 % kriteerium ei olnud täidetud ja kokkupanekut ei saa pidada meetmetest kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses, siis ei peetud vajalikuks kõnealuseid aspekte uurida. |
| --- | --- |

(34)

Kuna uurimine näitas, et 60 % kriteerium ei olnud täidetud ja kokkupanekut ei saa pidada meetmetest kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses, siis ei peetud vajalikuks kõnealuseid aspekte uurida.

| (35) | Kuna kõnealused kaks uuritud äriühingud esindavad 100 % Vietnami impordist aruandlusperioodil, siis ei olnud võimalik tõendada, et Vietnamist lähetatud impordi puhul oleks tegemist Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmisega. |
| --- | --- |

(35)

Kuna kõnealused kaks uuritud äriühingud esindavad 100 % Vietnami impordist aruandlusperioodil, siis ei olnud võimalik tõendada, et Vietnamist lähetatud impordi puhul oleks tegemist Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmisega.

3.   UURIMISE LÕPETAMINE

UURIMISE LÕPETAMINE

| (36) | Võttes arvesse põhjendustes 30–32 esitatud järeldusi tuleks lõpetada käimasolev meetmetest kõrvalehoidmise uurimine. Seega tuleks lõpetada algatamismäärusega kehtestatud registreerimiskohustus Vietnamist lähetatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist lähetatud impordina või mitte, ning kõnealune määrus tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse põhjendustes 30–32 esitatud järeldusi tuleks lõpetada käimasolev meetmetest kõrvalehoidmise uurimine. Seega tuleks lõpetada algatamismäärusega kehtestatud registreerimiskohustus Vietnamist lähetatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist lähetatud impordina või mitte, ning kõnealune määrus tuleks kehtetuks tunnistada.

| (37) | Huvitatud isikutele on teatatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatseb uurimise lõpetada, ning neile on antud võimalus arvamust avaldada. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(37)

Huvitatud isikutele on teatatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatseb uurimise lõpetada, ning neile on antud võimalus arvamust avaldada. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.

| (38) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse rakendusmäärusega (EL) 2017/1348 algatatud uurimine, mille eesmärk oli teha kindlaks, kas Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8427900013 ja 8431200013) alla kuuluvate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade, s.o šassiide ja hüdraulika impordil, mis on liitu suunatud Vietnami kaudu, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist pärit impordina või mitte, hoitakse kõrvale rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud meetmetest.

Artikkel 2

Tolliasutused lõpetavad rakendusmääruse (EL) 2017/1348 artikli 2 kohase impordi registreerimise.

Artikkel 3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1348 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. veebruar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1174/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate kaubaaluste käsivedukitele [termin on muutunud, uus termin on: „käsikahveltõstukid“] ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 189, 21.7.2005, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 17. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 684/2008, milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala (ELT L 192, 19.7.2008, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 499/2009, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist lähetatud sama toote impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taist pärinevana või mitte (ELT L 151, 16.6.2009, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1008/2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte (ELT L 268, 13.10.2011, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 372/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 112, 24.4.2013, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 946/2014, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 265, 5.9.2014, lk 7).

7

(8)  Komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1346, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit väheste muudatustega käsikahveltõstukite impordile (ELT L 214, 9.8.2016, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 29. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2206, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 314, 30.11.2017, lk 12).

9

(10)  Komisjoni 19. juuli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1348, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013, kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Vietnamist lähetatud asjaomaste toodete impordi puhul, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist lähetatud impordina või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimiskohustus (ELT L 188, 20.7.2017, lk 1).

10

(11)  Comext on Eurostati hallatav väliskaubandusstatistika andmebaas.

11

---

OTSUSED

| 22.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/22

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/261,

22. jaanuar 2014,

abimeetmete SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) kohta, mida Sardiinia maakond rakendas äriühingu Saremar kasuks

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9101 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 5. oktoobril 2011 vastu võetud otsusega C(2011)6961 (lõplik) algatas komisjon ametliku uurimismenetluse (2) mitme meetme suhtes, mille Itaalia oli võtnud endise Tirrenia kontserni (3) äriühingute kasuks (edaspidi „2011. aasta otsus“). 2011. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi 2011. aasta otsuses käsitletud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(1)

5. oktoobril 2011 vastu võetud otsusega C(2011)6961 (lõplik) algatas komisjon ametliku uurimismenetluse (2) mitme meetme suhtes, mille Itaalia oli võtnud endise Tirrenia kontserni (3) äriühingute kasuks (edaspidi „2011. aasta otsus“). 2011. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi 2011. aasta otsuses käsitletud meetmete kohta.

2

3

Euroopa Liidu Teatajas

| (2) | Itaalia esitas oma tähelepanekud 2011. aasta otsuse kohta 15. novembril 2011. Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Itaaliale, andes riigile võimaluse märkustele vastata. Itaalia esitas oma tähelepanekud huvitatud isikute märkuste kohta 24. aprilli ja 4. mai 2012. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia esitas oma tähelepanekud 2011. aasta otsuse kohta 15. novembril 2011. Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Itaaliale, andes riigile võimaluse märkustele vastata. Itaalia esitas oma tähelepanekud huvitatud isikute märkuste kohta 24. aprilli ja 4. mai 2012. aasta kirjadega.

| (3) | 4. oktoobril 2011, 19. oktoobril 2011, 2. detsembril 2011, 27. jaanuaril 2012, 17. veebruaril 2012 ja 28. veebruaril 2012 laekusid komisjonile uued kaebused väidetava abi kohta endise Tirrenia kontserni äriühingutele ja/või nende omandajatele. Mõnes kaebuses väideti, et Sardiinia autonoomne maakond (edaspidi „Sardiinia maakond“) on andnud äriühingule Sardegna Regionale Marittima (edaspidi „Saremar“) uut abi. |
| --- | --- |

(3)

4. oktoobril 2011, 19. oktoobril 2011, 2. detsembril 2011, 27. jaanuaril 2012, 17. veebruaril 2012 ja 28. veebruaril 2012 laekusid komisjonile uued kaebused väidetava abi kohta endise Tirrenia kontserni äriühingutele ja/või nende omandajatele. Mõnes kaebuses väideti, et Sardiinia autonoomne maakond (edaspidi „Sardiinia maakond“) on andnud äriühingule Sardegna Regionale Marittima (edaspidi „Saremar“) uut abi.

| (4) | 17. novembril 2012 laiendas komisjon uurimismenetlust muu hulgas seoses teatavate abimeetmetega, mida Sardiinia maakond oli Saremarile võimaldanud. Oma 19. detsembri 2012. aasta otsusega C(2012)9452 (final) võttis komisjon vastu otsuse muudatuse, millega laiendati uurimismenetlust (edaspidi „2012. aasta otsus“) (4). 2012. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi uuritavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(4)

17. novembril 2012 laiendas komisjon uurimismenetlust muu hulgas seoses teatavate abimeetmetega, mida Sardiinia maakond oli Saremarile võimaldanud. Oma 19. detsembri 2012. aasta otsusega C(2012)9452 (final) võttis komisjon vastu otsuse muudatuse, millega laiendati uurimismenetlust (edaspidi „2012. aasta otsus“) (4). 2012. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi uuritavate meetmete kohta.

4

Euroopa Liidu Teatajas

| (5) | Sardiinia maakonna märkused Saremari puudutavate meetmete kohta saadi 13. detsembril 2012 ja 26. veebruaril 2013. |
| --- | --- |

(5)

Sardiinia maakonna märkused Saremari puudutavate meetmete kohta saadi 13. detsembril 2012 ja 26. veebruaril 2013.

| (6) | Konkreetselt nende meetmete puhul sai komisjon märkusi abisaajalt ja tema konkurentidelt. Ta edastas need Itaaliale, andes riigile võimaluse märkustele vastata. Huvitatud isikute tähelepanekute kohta seoses selle otsusega reguleeritavate meetmetega Itaalia märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(6)

Konkreetselt nende meetmete puhul sai komisjon märkusi abisaajalt ja tema konkurentidelt. Ta edastas need Itaaliale, andes riigile võimaluse märkustele vastata. Huvitatud isikute tähelepanekute kohta seoses selle otsusega reguleeritavate meetmetega Itaalia märkusi ei esitanud.

| (7) | Oma 14. mai 2013. aasta kirjaga palus Sardiinia maakond eraldada 2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlikust uurimismenetlusest Saremari käsitlevad meetmed ning seada need esikohale, eelkõige pidades silmas äriühingu peatset erastamist. |
| --- | --- |

(7)

Oma 14. mai 2013. aasta kirjaga palus Sardiinia maakond eraldada 2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlikust uurimismenetlusest Saremari käsitlevad meetmed ning seada need esikohale, eelkõige pidades silmas äriühingu peatset erastamist.

| (8) | Kõnealuseid meetmeid on arutatud mitmel komisjoni ja Sardiinia maakonna esindajate ning Saremari vahelisel kohtumisel 24. aprillil 2012, 2. mail 2013, 10. juulil 2013 ja 10. oktoobril 2013, samuti komisjoni ja kaebuse esitajate vahel 27. juulil 2012, 20. novembril 2012 ja 8. augustil 2013. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuseid meetmeid on arutatud mitmel komisjoni ja Sardiinia maakonna esindajate ning Saremari vahelisel kohtumisel 24. aprillil 2012, 2. mail 2013, 10. juulil 2013 ja 10. oktoobril 2013, samuti komisjoni ja kaebuse esitajate vahel 27. juulil 2012, 20. novembril 2012 ja 8. augustil 2013.

| (9) | 6. augusti 2013. aasta kirjaga küsis komisjon Itaalialt uuritavate meetmete kohta lisateavet. Itaalia vastas nõudmisele 26. septembril 2013 ja 25. oktoobril 2013. |
| --- | --- |

(9)

6. augusti 2013. aasta kirjaga küsis komisjon Itaalialt uuritavate meetmete kohta lisateavet. Itaalia vastas nõudmisele 26. septembril 2013 ja 25. oktoobril 2013.

| (10) | Sardiinia maakonnalt ja Saremarilt sai komisjon täiendavat teavet 3. septembril 2013, 24. oktoobril 2013, 13. novembril 2013 ja 21. novembril 2013. |
| --- | --- |

(10)

Sardiinia maakonnalt ja Saremarilt sai komisjon täiendavat teavet 3. septembril 2013, 24. oktoobril 2013, 13. novembril 2013 ja 21. novembril 2013.

| (11) | Käesolevas otsuses käsitletakse Sardiinia maakonna taotlust vaadelda Saremariga seotud meetmeid eelisjärjekorras. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses käsitletakse Sardiinia maakonna taotlust vaadelda Saremariga seotud meetmeid eelisjärjekorras.

2.   2011. JA 2012. AASTA OTSUSE TULEMUSENA UURITAVAD MEETMED

2011. JA 2012. AASTA OTSUSE TULEMUSENA UURITAVAD MEETMED

| (12) | 2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlik uurimismenetlus hõlmab järgmisi meetmeid:






  a) | üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest algsete lepingute pikendamise raames makstud hüvitis; |
| --- | --- | --- |

(12)

2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlik uurimismenetlus hõlmab järgmisi meetmeid:

a)

üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest algsete lepingute pikendamise raames makstud hüvitis;

| b) | endise kontserni Tirrenia äriühingute erastamine, sealhulgas Siremari ostjale CdI-le antud edasigarantii ning ostuhinna maksmise edasilükkamine Tirrenia di Navigazione ostja CINi jaoks; |
| --- | --- |

b)

endise kontserni Tirrenia äriühingute erastamine, sealhulgas Siremari ostjale CdI-le antud edasigarantii ning ostuhinna maksmise edasilükkamine Tirrenia di Navigazione ostja CINi jaoks;

| c) | sildumise eesõigus; |
| --- | --- |

c)

sildumise eesõigus;

| d) | meetmed, mis olid sätestatud 1. oktoobri 2010. aasta seaduses nr 163, millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreetseadust nr 125; |
| --- | --- |

d)

meetmed, mis olid sätestatud 1. oktoobri 2010. aasta seaduses nr 163, millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreetseadust nr 125;

| e) | lisameetmed, mis Sardiinia maakond võttis Saremari suhtes (Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe mereliini teenindamise hüvitamine 2011/2012, projekt Bonus „Sardo Vacanza“, kolme miljoni euro suurune laen ja kinnituskirjad ning rekapitaliseerimine); |
| --- | --- |

e)

lisameetmed, mis Sardiinia maakond võttis Saremari suhtes (Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe mereliini teenindamise hüvitamine 2011/2012, projekt Bonus „Sardo Vacanza“, kolme miljoni euro suurune laen ja kinnituskirjad ning rekapitaliseerimine);

| f) | päästmisabi väärkasutamine; |
| --- | --- |

f)

päästmisabi väärkasutamine;

| g) | tulevaste lepingute/avaliku teenindamise lepingute alusel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise hüvitamine. |
| --- | --- |

g)

tulevaste lepingute/avaliku teenindamise lepingute alusel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise hüvitamine.

| (13) | Käesolev otsus käsitleb vaid teatavaid Sardiinia maakonna poolt Saremari kasuks võetud meetmeid, mida kirjeldatakse allpool. Projekti Bonus „Sardo–Vacanza“ hinnatakse eraldi. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus käsitleb vaid teatavaid Sardiinia maakonna poolt Saremari kasuks võetud meetmeid, mida kirjeldatakse allpool. Projekti Bonus „Sardo–Vacanza“ hinnatakse eraldi.

2.1.   ABISAAJA

ABISAAJA

| (14) | Alguses kuulus Tirrenia kontserni kuus äriühingut, täpsemalt Tirrenia di Navigazione (edaspidi „Tirrenia“), Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Äriühingud osutasid riigiga 1991. aastal sõlmitud ja kuni 2008. aasta lõpuni kehtinud eraldi avaliku teenindamise lepingute (edaspidi „algsed lepingud“) alusel meretransporditeenuseid. Aktsiaseltsile Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A. (edaspidi „Fintecna“) (5) kuulus 100 % Tirrenia aktsiakapitalist, kellele omakorda kuulusid maakondlikud äriühingud Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. |
| --- | --- |

(14)

Alguses kuulus Tirrenia kontserni kuus äriühingut, täpsemalt Tirrenia di Navigazione (edaspidi „Tirrenia“), Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Äriühingud osutasid riigiga 1991. aastal sõlmitud ja kuni 2008. aasta lõpuni kehtinud eraldi avaliku teenindamise lepingute (edaspidi „algsed lepingud“) alusel meretransporditeenuseid. Aktsiaseltsile Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A. (edaspidi „Fintecna“) (5) kuulus 100 % Tirrenia aktsiakapitalist, kellele omakorda kuulusid maakondlikud äriühingud Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar.

5

| (15) | 2004. aastal ühines Tirrenia Adriaticaga. 2004. aasta seisuga kuulusid Tirrenia kontserni Tirrenia, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar (6). |
| --- | --- |

(15)

2004. aastal ühines Tirrenia Adriaticaga. 2004. aasta seisuga kuulusid Tirrenia kontserni Tirrenia, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar (6).

6

| (16) | Dekreetseaduse nr 135/2009 artikliga 19b, mida muudeti dekreetseadusega nr 166/2009 (edaspidi „2009. aasta seadus“), sätestati muu hulgas, et maakondlikud äriühingud Caremar, Saremar ja Toremar antakse seoses erastamisega üle Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale. Samuti sätestati sellega uute lepingute sõlmimine Itaalia riigi ning Tirrenia ja Siremari vahel 31. detsembriks 2009. Samamoodi kinnitatakse maakondlike teenuste osutamist uutes avaliku teenindamise lepingutes, mis sõlmitakse Saremari, Toremari ja Caremari ning asjaomaste maakondade vahel vastavalt 31. detsembriks 2009 ja 28. veebruariks 2010. Uued lepingud/avaliku teenindamise lepingud jõustuvad endise Tirrenia kontserni äriühingute erastamisel (7). |
| --- | --- |

(16)

Dekreetseaduse nr 135/2009 artikliga 19b, mida muudeti dekreetseadusega nr 166/2009 (edaspidi „2009. aasta seadus“), sätestati muu hulgas, et maakondlikud äriühingud Caremar, Saremar ja Toremar antakse seoses erastamisega üle Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale. Samuti sätestati sellega uute lepingute sõlmimine Itaalia riigi ning Tirrenia ja Siremari vahel 31. detsembriks 2009. Samamoodi kinnitatakse maakondlike teenuste osutamist uutes avaliku teenindamise lepingutes, mis sõlmitakse Saremari, Toremari ja Caremari ning asjaomaste maakondade vahel vastavalt 31. detsembriks 2009 ja 28. veebruariks 2010. Uued lepingud/avaliku teenindamise lepingud jõustuvad endise Tirrenia kontserni äriühingute erastamisel (7).

uutes avaliku teenindamise lepingutes

7

| (17) | Seega loovutati Saremar 2009. aasta seaduse tulemusena Sardiinia maakonnale. Äriühing on traditsiooniliselt teenindanud vaid kohalikke kabotaažühendusi Sardiinia ning Sardiiniast kirdesse ja edelasse jäävate saarte vahel, samuti riigiga sõlmitud algse lepingu alusel rahvusvahelist ühendust Korsikaga. Saremar ei ole osutanud subsideerimata teenuseid. |
| --- | --- |

(17)

Seega loovutati Saremar 2009. aasta seaduse tulemusena Sardiinia maakonnale. Äriühing on traditsiooniliselt teenindanud vaid kohalikke kabotaažühendusi Sardiinia ning Sardiiniast kirdesse ja edelasse jäävate saarte vahel, samuti riigiga sõlmitud algse lepingu alusel rahvusvahelist ühendust Korsikaga. Saremar ei ole osutanud subsideerimata teenuseid.

| (18) | 26. juuli 2013. aasta maakonnaseadusega nr 18 lükati Saremari erastamise pakkumiskutse avaldamine edasi 31. detsembrile 2013. Otsusega ei mõjutata komisjoni seisukohta teiste Saremari kasuks võetud meetmete suhtes ega äriühingu erastamise käigus tõstatunud mis tahes võimalikes riigiabi küsimustes. Kõiki ülejäänud, 2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmeid, sealhulgas projekti Bonus „Sardo–Vacanza“, uuritakse nüüd juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames ning seetõttu neid käesolevas otsuses ei käsitleta. |
| --- | --- |

(18)

26. juuli 2013. aasta maakonnaseadusega nr 18 lükati Saremari erastamise pakkumiskutse avaldamine edasi 31. detsembrile 2013. Otsusega ei mõjutata komisjoni seisukohta teiste Saremari kasuks võetud meetmete suhtes ega äriühingu erastamise käigus tõstatunud mis tahes võimalikes riigiabi küsimustes. Kõiki ülejäänud, 2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmeid, sealhulgas projekti Bonus „Sardo–Vacanza“, uuritakse nüüd juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames ning seetõttu neid käesolevas otsuses ei käsitleta.

2.2.   KÄESOLEVAS OTSUSES KÄSITLETUD MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

KÄESOLEVAS OTSUSES KÄSITLETUD MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (19) | Sardiinia maakond võttis 2011. ja 2012. aastal turismi ja regionaalarengu edendamiseks ja territoriaalse järjepidevuse tagamiseks mitmeid meetmeid. Sardiinia maakonna sõnul olid need algatused põhjendatud eelkõige kahe märkimisväärse arenguga, mis leidsid aset saartele suunatud veoteenuste turul 2011. aastal. |
| --- | --- |

(19)

Sardiinia maakond võttis 2011. ja 2012. aastal turismi ja regionaalarengu edendamiseks ja territoriaalse järjepidevuse tagamiseks mitmeid meetmeid. Sardiinia maakonna sõnul olid need algatused põhjendatud eelkõige kahe märkimisväärse arenguga, mis leidsid aset saartele suunatud veoteenuste turul 2011. aastal.

| (20) | Esiteks: ehkki emaettevõtjat Tirrenia taheti müüa juba 2010. aastal, omandas Compagnia Italiana di Navigazione (CIN) äriühingu ja allkirjastas uue lepingu alles juulis 2012. Oletatavasti oli kuni uue lepingu allkirjastamise kuupäevani ebaselge, kas meretransporditeenuseid Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahel subsideeritakse ja kas uue lepingu alusel Tirrenia ostjaga vähendatakse avalike teenuste ulatust. |
| --- | --- |

(20)

Esiteks: ehkki emaettevõtjat Tirrenia taheti müüa juba 2010. aastal, omandas Compagnia Italiana di Navigazione (CIN) äriühingu ja allkirjastas uue lepingu alles juulis 2012. Oletatavasti oli kuni uue lepingu allkirjastamise kuupäevani ebaselge, kas meretransporditeenuseid Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahel subsideeritakse ja kas uue lepingu alusel Tirrenia ostjaga vähendatakse avalike teenuste ulatust.

CIN

| (21) | Teiseks uuris Itaalia konkurentsiamet Sardiinia ja mandriosa vahelisi liine teenindavaid eraettevõtjaid seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 võimaliku rikkumisega, sest hinnad teatavatel Sardiinia ja mandri vahelistel liinidel olid märgatavalt tõusnud. Itaalia konkurentsiamet lõpetas menetluse 11. juunil 2013 (8). (Reisijate)veoteenuste hindade tõstmine 2011. aasta suvel loeti poolte kooskõlastatud tegevuseks, mis rikub Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 101. Konkurentsiameti sõnul toimus rikkumine vähemalt vahemikus septembrist 2010 kuni septembri lõpuni 2011. |
| --- | --- |

(21)

Teiseks uuris Itaalia konkurentsiamet Sardiinia ja mandriosa vahelisi liine teenindavaid eraettevõtjaid seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 võimaliku rikkumisega, sest hinnad teatavatel Sardiinia ja mandri vahelistel liinidel olid märgatavalt tõusnud. Itaalia konkurentsiamet lõpetas menetluse 11. juunil 2013 (8). (Reisijate)veoteenuste hindade tõstmine 2011. aasta suvel loeti poolte kooskõlastatud tegevuseks, mis rikub Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 101. Konkurentsiameti sõnul toimus rikkumine vähemalt vahemikus septembrist 2010 kuni septembri lõpuni 2011.

8

| (22) | Mõne meetme asjus, mis Sardiinia maakond selles kontekstis võttis, on komisjon algatanud oma 2012. aasta otsusega ametliku uurimismenetluse. Allpool annab komisjon uurimise all olevatest meetmetest põhjaliku ülevaate. |
| --- | --- |

(22)

Mõne meetme asjus, mis Sardiinia maakond selles kontekstis võttis, on komisjon algatanud oma 2012. aasta otsusega ametliku uurimismenetluse. Allpool annab komisjon uurimise all olevatest meetmetest põhjaliku ülevaate.

2.2.1.   HÜVITIS SARDIINIA JA ITAALIA MANDRIOSA VAHELISE KAHE LIINI TEENINDAMISE EEST

2.2.1.1.   
  Õigusraamistik

Õigusraamistik

| (23) | Sardiinia maakonna arvates võib seda, et Saremar teenindas 2011. ja 2012. aastal kaht Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelist liini – täpsemalt Olbia (Golfo Aranci) – Civitavecchia ja Vado Ligure – Porto Torres –, lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, mis usaldati ettevõtjale seaduslikult mitme maakondliku otsuse alusel („ülesande andmise aktid“), mis on täpsemalt esitatud allpool. |
| --- | --- |

(23)

Sardiinia maakonna arvates võib seda, et Saremar teenindas 2011. ja 2012. aastal kaht Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelist liini – täpsemalt Olbia (Golfo Aranci) – Civitavecchia ja Vado Ligure – Porto Torres –, lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, mis usaldati ettevõtjale seaduslikult mitme maakondliku otsuse alusel („ülesande andmise aktid“), mis on täpsemalt esitatud allpool.

26. aprill 2011. aasta maakondlik otsus 20/57

26. aprill 2011. aasta maakondlik otsus 20/57

| (24) | Sardiinia maakonna väitel tõstsid Sardiiniasse suunduvaid ja Sardiiniast väljuvaid ühendusi teenindavad eraettevõtjad 2011. aasta kevadel põhjendamatult hindu. 26. aprilli 2011. aasta maakondlikus otsuses 20/57 (edaspidi „otsus 20/57“) tuletati meelde, et alates 1. märtsist 2011 olid nendel liinidel tegutsevate ettevõtjatega käimas tehnilised läbirääkimised „tariifide stabiliseerimiseks vastuvõetaval tasemel“ lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis. Sardiinia maakonna sõnul ei soovinud aga eraettevõtjad toetada Sardiinia maakonna üleskutset „teha ühiseid jõupingutusi turistide arvu suurendamiseks“ madalamate tariifide kohaldamisega nendel liinidel. |
| --- | --- |

(24)

Sardiinia maakonna väitel tõstsid Sardiiniasse suunduvaid ja Sardiiniast väljuvaid ühendusi teenindavad eraettevõtjad 2011. aasta kevadel põhjendamatult hindu. 26. aprilli 2011. aasta maakondlikus otsuses 20/57 (edaspidi „otsus 20/57“) tuletati meelde, et alates 1. märtsist 2011 olid nendel liinidel tegutsevate ettevõtjatega käimas tehnilised läbirääkimised „tariifide stabiliseerimiseks vastuvõetaval tasemel“ lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis. Sardiinia maakonna sõnul ei soovinud aga eraettevõtjad toetada Sardiinia maakonna üleskutset „teha ühiseid jõupingutusi turistide arvu suurendamiseks“ madalamate tariifide kohaldamisega nendel liinidel.

| (25) | Võttes arvesse turistide nõudluse märkimisväärset vähenemist ja mandriga taskukohast ühendust vajava tootmissektori muret, seisis Sardiinia maakond silmitsi vajadusega võtta „kiiresti meetmeid, et tagada eraettevõtjate kohaldatud tariifidele konkurentsivõimeline alternatiiv“. Ta otsustas, et Saremar peab alustama „peamistel turismi- ja kommertsliinidel“ Sardiiniasse suunduvate ja Sardiiniast väljuvate saare-ja mandri ühenduste ning rahvusvaheliste ühenduste teenindamist „turutingimustel“. Majandusliku tasakaalu tagamiseks oli plaanis pidada eraldi raamatupidamisarvestust, viies selle abil nõudluse transporditeenuse järele vastavusse tegevuse majandusliku elujõulisusega. |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse turistide nõudluse märkimisväärset vähenemist ja mandriga taskukohast ühendust vajava tootmissektori muret, seisis Sardiinia maakond silmitsi vajadusega võtta „kiiresti meetmeid, et tagada eraettevõtjate kohaldatud tariifidele konkurentsivõimeline alternatiiv“. Ta otsustas, et Saremar peab alustama „peamistel turismi- ja kommertsliinidel“ Sardiiniasse suunduvate ja Sardiiniast väljuvate saare-ja mandri ühenduste ning rahvusvaheliste ühenduste teenindamist „turutingimustel“. Majandusliku tasakaalu tagamiseks oli plaanis pidada eraldi raamatupidamisarvestust, viies selle abil nõudluse transporditeenuse järele vastavusse tegevuse majandusliku elujõulisusega.

| (26) | Saremar tahtis eelkõige kontrollida võimalust alustada vahemikus 15. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011 vähemalt kahe järgmise liini teenindamist (segateenused):






  a) | Kirde-Sardiinia (Olbia või Golfo Aranci) – Kesk- ja Lõuna-Itaalia (Civitavecchia või Napoli) ja vastassuunas; |
| --- | --- | --- |

(26)

Saremar tahtis eelkõige kontrollida võimalust alustada vahemikus 15. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011 vähemalt kahe järgmise liini teenindamist (segateenused):

a)

Kirde-Sardiinia (Olbia või Golfo Aranci) – Kesk- ja Lõuna-Itaalia (Civitavecchia või Napoli) ja vastassuunas;

| b) | Kirde-Sardiinia (Olbia või Golfo Aranci) – Kesk- ja Põhja-Itaalia (La Spezia, Carrara või Livorno) ja vastassuunas; |
| --- | --- |

b)

Kirde-Sardiinia (Olbia või Golfo Aranci) – Kesk- ja Põhja-Itaalia (La Spezia, Carrara või Livorno) ja vastassuunas;

| c) | Loode-Sardiinia (Porto Torres) – Põhja-Itaalia (Genova või Savona) ja vastassuunas. |
| --- | --- |

c)

Loode-Sardiinia (Porto Torres) – Põhja-Itaalia (Genova või Savona) ja vastassuunas.

| (27) | Saremar võis vabalt suurendada ka rahvusvaheliste liinide arvu. |
| --- | --- |

(27)

Saremar võis vabalt suurendada ka rahvusvaheliste liinide arvu.

19. mai 2011. aasta maakondlik otsus 25/69

19. mai 2011. aasta maakondlik otsus 25/69

| (28) | 19. mai 2011. aasta maakondliku otsusega 25/69 („otsus 25/69“) kiideti heaks tariif, mida Saremar kohaldas reisijate- ja kaubaveoteenuste suhtes Golfo Aranci – Civitavecchia liinil vahemikus 15. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. Väidetavalt loeti kõnealust liini „üheks kõige nõutumaks liiniks“. |
| --- | --- |

(28)

19. mai 2011. aasta maakondliku otsusega 25/69 („otsus 25/69“) kiideti heaks tariif, mida Saremar kohaldas reisijate- ja kaubaveoteenuste suhtes Golfo Aranci – Civitavecchia liinil vahemikus 15. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. Väidetavalt loeti kõnealust liini „üheks kõige nõutumaks liiniks“.

| (29) | Ettevõtja võis tariife muuta kulude tasateenimiseks ja klientide suurima rahulolu tagamiseks. Kõikidest sellistest muudatustest tuli Sardiinia maakonnale ette teatada. Tipphooajal ja madalhooajal kohaldati erinevaid tariife. Tariife kohaldati kohalikule elanikkonnale ja mitteresidentidele ühtmoodi. |
| --- | --- |

(29)

Ettevõtja võis tariife muuta kulude tasateenimiseks ja klientide suurima rahulolu tagamiseks. Kõikidest sellistest muudatustest tuli Sardiinia maakonnale ette teatada. Tipphooajal ja madalhooajal kohaldati erinevaid tariife. Tariife kohaldati kohalikule elanikkonnale ja mitteresidentidele ühtmoodi.

1. juuni 2011. aasta maakondlik otsus 27/4

1. juuni 2011. aasta maakondlik otsus 27/4

| (30) | 1. juuni 2011. aasta maakondliku otsusega 27/4 („otsus 27/4“) kiideti heaks tariif, mida Saremar kohaldas reisijate- ja kaubaveoteenuste suhtes Vado Ligure – Porto Torrese liinil vahemikus 22. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. |
| --- | --- |

(30)

1. juuni 2011. aasta maakondliku otsusega 27/4 („otsus 27/4“) kiideti heaks tariif, mida Saremar kohaldas reisijate- ja kaubaveoteenuste suhtes Vado Ligure – Porto Torrese liinil vahemikus 22. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011.

| (31) | Veelgi enam, Sardiinia elanikele nähti ette 15 % soodustus. Saremar võis tariife muuta kulude tasateenimiseks ja klientide suurima rahulolu tagamiseks. |
| --- | --- |

(31)

Veelgi enam, Sardiinia elanikele nähti ette 15 % soodustus. Saremar võis tariife muuta kulude tasateenimiseks ja klientide suurima rahulolu tagamiseks.

1. septembri 2011. aasta maakondlik otsus 36/6

1. septembri 2011. aasta maakondlik otsus 36/6

| (32) | 1. septembri 2011. aasta otsuses 36/6 („otsus 36/6“) tuletati meelde, et saarelt mandrile suunduvatel liinidel teostatavate vedude hindu tõsteti endise emaettevõtja Tirrenia müümise järel (vt põhjendus 75). |
| --- | --- |

(32)

1. septembri 2011. aasta otsuses 36/6 („otsus 36/6“) tuletati meelde, et saarelt mandrile suunduvatel liinidel teostatavate vedude hindu tõsteti endise emaettevõtja Tirrenia müümise järel (vt põhjendus 75).

| (33) | Selles mõttes toetas Sardiinia maakond müügimenetluse tühistamist ja Tirrenia müügi eraldamist riigihankemenetlusest uue lepingu sõlmimiseks ning seega de facto monopoli vältimist Sardiiniasse suunduva ja sealt väljuva merekabotaažiga seoses. Võeti meetmeid avaliku pakkumismenetluse alustamiseks, et täita avaliku teenindamise kohustused ning valida nii reisijate kui ka kaubavedudega seoses liinide ja sadamate arvu, vedude sageduse, kiiruse, teenuse ja tariifide kvaliteedi seisukohast parim pakkumine. |
| --- | --- |

(33)

Selles mõttes toetas Sardiinia maakond müügimenetluse tühistamist ja Tirrenia müügi eraldamist riigihankemenetlusest uue lepingu sõlmimiseks ning seega de facto monopoli vältimist Sardiiniasse suunduva ja sealt väljuva merekabotaažiga seoses. Võeti meetmeid avaliku pakkumismenetluse alustamiseks, et täita avaliku teenindamise kohustused ning valida nii reisijate kui ka kaubavedudega seoses liinide ja sadamate arvu, vedude sageduse, kiiruse, teenuse ja tariifide kvaliteedi seisukohast parim pakkumine.

de facto

| (34) | Kui Saremar oleks katkestanud mandrile suunduvate liinide teenindamise, oleks varasem monopoolne olukord igal juhul taastunud. Pikemas perspektiivis pidi maakonna tasandil olema põhieesmärk tagada kabotaažiturul tõhusa konkurentsi püsimine. See kavatseti saavutada avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisega ettevõtjatele, kes pakuvad saare seisukohast strateegilisteks peetavatel liinidel teenust parimatel tingimustel. |
| --- | --- |

(34)

Kui Saremar oleks katkestanud mandrile suunduvate liinide teenindamise, oleks varasem monopoolne olukord igal juhul taastunud. Pikemas perspektiivis pidi maakonna tasandil olema põhieesmärk tagada kabotaažiturul tõhusa konkurentsi püsimine. See kavatseti saavutada avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisega ettevõtjatele, kes pakuvad saare seisukohast strateegilisteks peetavatel liinidel teenust parimatel tingimustel.

| (35) | Otsuses 36/6 sätestatakse, et Saremar peab tegevuse elujõulisust äriplaani alusel katseliselt kontrollima ajavahemikul 30. septembrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 vähemalt ühel järgmistest segaliinidest: Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno või Cagliari–Piombino. |
| --- | --- |

(35)

Otsuses 36/6 sätestatakse, et Saremar peab tegevuse elujõulisust äriplaani alusel katseliselt kontrollima ajavahemikul 30. septembrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 vähemalt ühel järgmistest segaliinidest: Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno või Cagliari–Piombino.

| (36) | Samamoodi jätkaks Saremar Golfo Aranci (või Olbia) – Civitavecchia ja Porto Torrese – Vado Ligure (või Genova) liinide teenindamist 15. maist kuni 15. septembrini 2012. Liinide teenindamiseks kasutataks kaht äsjaliisitud ristluspraami. |
| --- | --- |

(36)

Samamoodi jätkaks Saremar Golfo Aranci (või Olbia) – Civitavecchia ja Porto Torrese – Vado Ligure (või Genova) liinide teenindamist 15. maist kuni 15. septembrini 2012. Liinide teenindamiseks kasutataks kaht äsjaliisitud ristluspraami.

| (37) | Samuti sätestati otsuses 36/6 Saremari rekapitaliseerimine summas, mis võrdub tema nõudega Tirrenia vastu pankrotivara haldamiseks (vt põhjendus 89 jj). |
| --- | --- |

(37)

Samuti sätestati otsuses 36/6 Saremari rekapitaliseerimine summas, mis võrdub tema nõudega Tirrenia vastu pankrotivara haldamiseks (vt põhjendus 89 jj).

1. detsembri 2011. aasta maakondlik otsus 48/65

1. detsembri 2011. aasta maakondlik otsus 48/65

| (38) | Tegutsedes kooskõlas otsusega 36/6, uurisid Sardiinia maakond ja Saremar kas Olbia–Livorno, Porto Torrese – Livorno või Cagliari–Piombino segaliinide teenindamise elujõulisust ajavahemikul 30. septembrist 2011 kuni 30. septembrini 2012. Eelkõige hinnati praegust ja eeldatavat nõudlust segateenuste järele, tariife, prognoositavaid kulusid ja tulusid ning alternatiivsete teenuste kasumlikkust. Analüüs näitas järgmist:






  a) | suur majandusliku tasakaalustamatuse oht, nõudluse kõikumine ja omavahel asendatavate teenuste konkurentsisurve Cagliari–Piombino ja Porto Torrese – Livorno liinil; |
| --- | --- | --- |

(38)

Tegutsedes kooskõlas otsusega 36/6, uurisid Sardiinia maakond ja Saremar kas Olbia–Livorno, Porto Torrese – Livorno või Cagliari–Piombino segaliinide teenindamise elujõulisust ajavahemikul 30. septembrist 2011 kuni 30. septembrini 2012. Eelkõige hinnati praegust ja eeldatavat nõudlust segateenuste järele, tariife, prognoositavaid kulusid ja tulusid ning alternatiivsete teenuste kasumlikkust. Analüüs näitas järgmist:

a)

suur majandusliku tasakaalustamatuse oht, nõudluse kõikumine ja omavahel asendatavate teenuste konkurentsisurve Cagliari–Piombino ja Porto Torrese – Livorno liinil;

| b) | hoolimata tõenäolisest konkurentsisurvest hindadele on majandusliku tasakaalu saavutamine Olbia–Livorno liinil siiski võimalik; |
| --- | --- |

b)

hoolimata tõenäolisest konkurentsisurvest hindadele on majandusliku tasakaalu saavutamine Olbia–Livorno liinil siiski võimalik;

| c) | Olbia–Civitavecchia liinil on võimalik saavutada majanduslik tasakaal. |
| --- | --- |

c)

Olbia–Civitavecchia liinil on võimalik saavutada majanduslik tasakaal.

| (39) | Otsuses 36/6 märgitakse, et „kohustus säilitada kokkusobimatu riigiabi andmise vältimiseks majanduslik tasakaal ei võimalda avada lähitulevikus teisi liine“. Peeti vajalikuks teenindada liine, millel on lühiajalises perspektiivis head väljavaated, ja avada tipphooaja liinid, mis andsid juba katseajal positiivseid tulemusi. |
| --- | --- |

(39)

Otsuses 36/6 märgitakse, et „kohustus säilitada kokkusobimatu riigiabi andmise vältimiseks majanduslik tasakaal ei võimalda avada lähitulevikus teisi liine“. Peeti vajalikuks teenindada liine, millel on lühiajalises perspektiivis head väljavaated, ja avada tipphooaja liinid, mis andsid juba katseajal positiivseid tulemusi.

| (40) | Seega tehti Saremarile ülesandeks avada viivitamata Olbia–Civitavecchia segaliin. Liini teenindataks iga päev 2011. aastal Saremari valduses olnud praamide abil. Tariifid, mida Saremar kohaldas 2011. aasta madalhooajal, kinnitati tavatariifiks, mida Saremaril oli õigus muuta vastavalt nõudlusele ja majandusliku tasakaalu tagamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Seega tehti Saremarile ülesandeks avada viivitamata Olbia–Civitavecchia segaliin. Liini teenindataks iga päev 2011. aastal Saremari valduses olnud praamide abil. Tariifid, mida Saremar kohaldas 2011. aasta madalhooajal, kinnitati tavatariifiks, mida Saremaril oli õigus muuta vastavalt nõudlusele ja majandusliku tasakaalu tagamiseks.

| (41) | Võimsuse tõstmiseks Olbia–Civitavecchia ja Porto Torrese – Vado Ligure (või Genova) liinil maist septembrini 2012 liisitakse vähemalt kolm suure võimsusega lõbusõidupraami. |
| --- | --- |

(41)

Võimsuse tõstmiseks Olbia–Civitavecchia ja Porto Torrese – Vado Ligure (või Genova) liinil maist septembrini 2012 liisitakse vähemalt kolm suure võimsusega lõbusõidupraami.

| (42) | Et ettevõttel oleks võimalik saavutada kaht eesmärki, milleks on tegevuse majanduslik tasakaal ja klientide kõrgeim rahulolu, määratleb Saremar tavatariifi kõikidel liinidel hooajast olenemata. |
| --- | --- |

(42)

Et ettevõttel oleks võimalik saavutada kaht eesmärki, milleks on tegevuse majanduslik tasakaal ja klientide kõrgeim rahulolu, määratleb Saremar tavatariifi kõikidel liinidel hooajast olenemata.

20. märtsi 2012. aasta maakondlik otsus 12/28

20. märtsi 2012. aasta maakondlik otsus 12/28

| (43) | 20. märtsi 2012. aasta maakondliku otsusega 12/28 („otsus 12/28“) võtab Sardiinia maakond teadmiseks Saremari 2012. aasta suveks liinil Olbia–Civitavecchia kavandatava tariifi, mis põhineb äriühingu tehtud turu-uuringul. |
| --- | --- |

(43)

20. märtsi 2012. aasta maakondliku otsusega 12/28 („otsus 12/28“) võtab Sardiinia maakond teadmiseks Saremari 2012. aasta suveks liinil Olbia–Civitavecchia kavandatava tariifi, mis põhineb äriühingu tehtud turu-uuringul.

| (44) | Madalhooajal, nädalavahetustel ja tipphooajal kohaldataks erinevat tariifi. Tipphooajal (augustis) kohaldatava tariifi puhul pakkus Saremar välja kolm alternatiivi: täpsemalt säilitada 2011. aasta hooaja tariifi tase, tõsta tariifi posto letto 5 või 10 euro võrra. |
| --- | --- |

(44)

Madalhooajal, nädalavahetustel ja tipphooajal kohaldataks erinevat tariifi. Tipphooajal (augustis) kohaldatava tariifi puhul pakkus Saremar välja kolm alternatiivi: täpsemalt säilitada 2011. aasta hooaja tariifi tase, tõsta tariifi posto letto 5 või 10 euro võrra.

posto letto

| (45) | Otsus 12/28 võimaldab Saremaril võtta kavandatud tariifide seast kasutusele selle, mis tasakaalustab kõige paremini üldsuse huvidega seotud eesmärke vajadusega tagada tegevuse majanduslik ja finantstasakaal. |
| --- | --- |

(45)

Otsus 12/28 võimaldab Saremaril võtta kavandatud tariifide seast kasutusele selle, mis tasakaalustab kõige paremini üldsuse huvidega seotud eesmärke vajadusega tagada tegevuse majanduslik ja finantstasakaal.

22. mai 2012. aasta maakondlik otsus 22/14

22. mai 2012. aasta maakondlik otsus 22/14

| (46) | 22. mai 2012. aasta maakondliku otsusega 22/14 („otsus 22/14“) võtab Sardiinia maakond teadmiseks Saremari 2012. aasta suvehooajaks (1. juunist 2012 kuni 15. septembrini 2012) liinil Porto Torres – Vado Ligure kavandatava tariifi, mis põhineb äriühingu tehtud turu-uuringul. |
| --- | --- |

(46)

22. mai 2012. aasta maakondliku otsusega 22/14 („otsus 22/14“) võtab Sardiinia maakond teadmiseks Saremari 2012. aasta suvehooajaks (1. juunist 2012 kuni 15. septembrini 2012) liinil Porto Torres – Vado Ligure kavandatava tariifi, mis põhineb äriühingu tehtud turu-uuringul.

| (47) | Äriühing soovitas kohaldada madalhooajal (1.–14. juunini ja 3.–15. septembrini), hooaja keskpaigas (15. juunist kuni 13. juulini) ja tipphooajal (14. juulist kuni 2. septembrini) erinevaid tariife. Sardiinia elanikele pakutaks 15 % soodustust. |
| --- | --- |

(47)

Äriühing soovitas kohaldada madalhooajal (1.–14. juunini ja 3.–15. septembrini), hooaja keskpaigas (15. juunist kuni 13. juulini) ja tipphooajal (14. juulist kuni 2. septembrini) erinevaid tariife. Sardiinia elanikele pakutaks 15 % soodustust.

| (48) | Otsusega aga ei määratleta täpseid tariife, mida Saremar võib liinil kohaldada. Äriühingule anti korraldus jälgida pidevalt turu arengut ja kohandada tariife nii, et tasakaalustada üldsuse huviga seotud eesmärke parimal moel nõudega taotleda tegevuse majanduslikku ja finantstasakaalu. Lisaks sellele võttis Sardiinia maakond teadmiseks Coraggio praami liisimise, mida kavatseti liinil kasutada 1. juunist kuni 15. septembrini 2012. |
| --- | --- |

(48)

Otsusega aga ei määratleta täpseid tariife, mida Saremar võib liinil kohaldada. Äriühingule anti korraldus jälgida pidevalt turu arengut ja kohandada tariife nii, et tasakaalustada üldsuse huviga seotud eesmärke parimal moel nõudega taotleda tegevuse majanduslikku ja finantstasakaalu. Lisaks sellele võttis Sardiinia maakond teadmiseks Coraggio praami liisimise, mida kavatseti liinil kasutada 1. juunist kuni 15. septembrini 2012.

7. augusti 2012. aasta maakonnaseadus nr 15

7. augusti 2012. aasta maakonnaseadus nr 15

| (49) | 7. augusti 2012. aasta maakonnaseaduses nr 15 (edaspidi „maakonnaseadus“) sätestatakse muu hulgas kõikide Saremari erastamise pakkumiskutsete viivitamatu avaldamine (60 päeva jooksul maakonnaseaduse jõustumise kuupäevast arvates). |
| --- | --- |

(49)

7. augusti 2012. aasta maakonnaseaduses nr 15 (edaspidi „maakonnaseadus“) sätestatakse muu hulgas kõikide Saremari erastamise pakkumiskutsete viivitamatu avaldamine (60 päeva jooksul maakonnaseaduse jõustumise kuupäevast arvates).

| (50) | Samuti sätestatakse maakonnaseaduses, et Sardiinia maakond katab võimaliku puudujäägi, mis tekib saart mandriga ühendavate liinide teenindamisel, mida teostab Saremar. Selleks nähti ette kümne miljoni euro suurune toetus. |
| --- | --- |

(50)

Samuti sätestatakse maakonnaseaduses, et Sardiinia maakond katab võimaliku puudujäägi, mis tekib saart mandriga ühendavate liinide teenindamisel, mida teostab Saremar. Selleks nähti ette kümne miljoni euro suurune toetus.

2.2.1.2.   
  Kestus

Kestus

| (51) | Saremarile tehti ülesandeks teenindada Sardiiniat ja Itaalia mandriosa ühendavat kaht laevaliini allpool tabelis näidatud õigusaktide alusel.

  Tabel 1


  Maakondlikud otsused, millega Saremarile tehti ülesandeks teenindada kaht liini | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure – Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. aasta suvehooaeg | 19. mai 2011. aasta maakondlik otsus 25/69
  (15. juuni – 15. september 2011) | 1. juuni 2011. aasta maakondlik otsus 27/4
  (22. juuni – 15. september 2011) |
| 2012. aasta talvehooaeg | 1. detsembri 2011. aasta maakondlik otsus 48/65
  (liini viivitamatu avamine) | Ei teenindata |
| 2012. aasta suvehooaeg | 1. septembri 2011. aasta maakondlik otsus 36/6
  (15. mai – 15. september 2012) | 1. septembri 2011. aasta maakondlik otsus 36/6
  (15. mai – 15. september 2012) |

(51)

Saremarile tehti ülesandeks teenindada Sardiiniat ja Itaalia mandriosa ühendavat kaht laevaliini allpool tabelis näidatud õigusaktide alusel.

Tabel 1

Tabel 1

Maakondlikud otsused, millega Saremarile tehti ülesandeks teenindada kaht liini

Maakondlikud otsused, millega Saremarile tehti ülesandeks teenindada kaht liini

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure – Porto Torres

2011. aasta suvehooaeg

19. mai 2011. aasta maakondlik otsus 25/69

(15. juuni – 15. september 2011)

1. juuni 2011. aasta maakondlik otsus 27/4

(22. juuni – 15. september 2011)

2012. aasta talvehooaeg

1. detsembri 2011. aasta maakondlik otsus 48/65

(liini viivitamatu avamine)

Ei teenindata

Ei teenindata

2012. aasta suvehooaeg

1. septembri 2011. aasta maakondlik otsus 36/6

(15. mai – 15. september 2012)

1. septembri 2011. aasta maakondlik otsus 36/6

(15. mai – 15. september 2012)

| (52) | Kuid esialgu kinnitatud tegevuskava ei ole täielikult järgitud. |
| --- | --- |

(52)

Kuid esialgu kinnitatud tegevuskava ei ole täielikult järgitud.

| (53) | Eelkõige teenindas Saremar 2011. aastal iga päev Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) liini 15. juunist kuni 15. septembrini. Samal ajal teenindasid liini ka Moby, Tirrenia, Grandi Navi Veloci (GNV) ja Forship (Sardinia Ferries). |
| --- | --- |

(53)

Eelkõige teenindas Saremar 2011. aastal iga päev Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) liini 15. juunist kuni 15. septembrini. Samal ajal teenindasid liini ka Moby, Tirrenia, Grandi Navi Veloci (GNV) ja Forship (Sardinia Ferries).

Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci)

| (54) | 2012. aastal teenindas Saremar liini 16. jaanuarist kuni 15. septembrini. Suveperioodil teenindas Saremar liini iga päev 1. juunist 2012 kuni 15. septembrini 2012 (mitte alates 15. maist 2012, nagu oli sätestatud otsuses 36/6). Suveperioodil tegutsesid liinil Moby ja CIN/Tirrenia. Talveperioodil (16. jaanuarist 2012 kuni 30. maini 2012) teenindas Saremar liini kuus päeva nädalas (9). Tirrenia teenindas samuti liini, mille kohta kehtis algse lepingu kohaselt avaliku teenindamise kohustus. Talvehooajal liinil eraettevõtjaid ei tegutsenud. |
| --- | --- |

(54)

2012. aastal teenindas Saremar liini 16. jaanuarist kuni 15. septembrini. Suveperioodil teenindas Saremar liini iga päev 1. juunist 2012 kuni 15. septembrini 2012 (mitte alates 15. maist 2012, nagu oli sätestatud otsuses 36/6). Suveperioodil tegutsesid liinil Moby ja CIN/Tirrenia. Talveperioodil (16. jaanuarist 2012 kuni 30. maini 2012) teenindas Saremar liini kuus päeva nädalas (9). Tirrenia teenindas samuti liini, mille kohta kehtis algse lepingu kohaselt avaliku teenindamise kohustus. Talvehooajal liinil eraettevõtjaid ei tegutsenud.

9

| (55) | Saremar teenindas Vado Ligure – Porto Torrese liini neli päeva nädalas (10)22. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011 ja 1. juunist 2012 (mitte 15. maist 2012, nagu sätestatud otsuses 36/6) kuni 15. septembrini 2012. 2011. aastal tegutsesid liinil Moby, Tirrenia ja GNV. 2012. aastal tegutsesid liinil Moby, CIN/Tirrenia ja GNV. |
| --- | --- |

(55)

Saremar teenindas Vado Ligure – Porto Torrese liini neli päeva nädalas (10)22. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011 ja 1. juunist 2012 (mitte 15. maist 2012, nagu sätestatud otsuses 36/6) kuni 15. septembrini 2012. 2011. aastal tegutsesid liinil Moby, Tirrenia ja GNV. 2012. aastal tegutsesid liinil Moby, CIN/Tirrenia ja GNV.

Vado Ligure – Porto Torrese

10

| (56) | Mõlema liini teenindamine lõpetati 15. septembril 2012. |
| --- | --- |

(56)

Mõlema liini teenindamine lõpetati 15. septembril 2012.

2.2.1.3.   
  Avaliku teenindamise kohustus

Avaliku teenindamise kohustus

| (57) | Sardiinia maakonna väitel on avaliku teenindamise kohustused kehtestatud seoses tariifidega, mida Saremar kohaldab kahel saart mandriga ühendaval liinil. Avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise põhjuseks oli kõnealustel liinidel eraettevõtjate vahel sõlmitud konkurentsivastaste kokkulepete tulemusena toimunud hinnatõus Sardiinia elanike kahjuks. |
| --- | --- |

(57)

Sardiinia maakonna väitel on avaliku teenindamise kohustused kehtestatud seoses tariifidega, mida Saremar kohaldab kahel saart mandriga ühendaval liinil. Avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise põhjuseks oli kõnealustel liinidel eraettevõtjate vahel sõlmitud konkurentsivastaste kokkulepete tulemusena toimunud hinnatõus Sardiinia elanike kahjuks.

| (58) | Ülesande andmise aktides esitatud tariife käsitlevad konkreetsed sätted on järgmised:






  a) | otsuses 20/57 ei sätestata selgesõnaliselt, milliseid tariife Saremar kavandatavatel liinidel võib kohaldada; |
| --- | --- | --- |

(58)

Ülesande andmise aktides esitatud tariife käsitlevad konkreetsed sätted on järgmised:

a)

otsuses 20/57 ei sätestata selgesõnaliselt, milliseid tariife Saremar kavandatavatel liinidel võib kohaldada;

| b) | otsusega 25/69 kiideti heaks tariif, mida Saremar kohaldas Golfo Aranci – Civitavecchia liinil vahemikus 15. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. Sardiinia maakonda eelnevalt teavitades võis ettevõtja tariife kulude tasateenimiseks ja klientide suurima rahulolu tagamiseks muuta; |
| --- | --- |

b)

otsusega 25/69 kiideti heaks tariif, mida Saremar kohaldas Golfo Aranci – Civitavecchia liinil vahemikus 15. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. Sardiinia maakonda eelnevalt teavitades võis ettevõtja tariife kulude tasateenimiseks ja klientide suurima rahulolu tagamiseks muuta;

| c) | otsusega 27/4 kiideti heaks tariif, mida Saremar kohaldas segateenuste (reisijate- ja kaubaveoteenuste) suhtes Vado Ligure – Porto Torrese liinil vahemikus 22. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. Sardiinia elanikele pakutaks 15 % soodustust. Sardiinia maakonda eelnevalt teavitades võis ettevõtja tariife kohandada kulude tasateenimiseks ja klientide suurima rahulolu tagamiseks; |
| --- | --- |

c)

otsusega 27/4 kiideti heaks tariif, mida Saremar kohaldas segateenuste (reisijate- ja kaubaveoteenuste) suhtes Vado Ligure – Porto Torrese liinil vahemikus 22. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. Sardiinia elanikele pakutaks 15 % soodustust. Sardiinia maakonda eelnevalt teavitades võis ettevõtja tariife kohandada kulude tasateenimiseks ja klientide suurima rahulolu tagamiseks;

| d) | otsus 36/6 tariife ei käsitle; |
| --- | --- |

d)

otsus 36/6 tariife ei käsitle;

| e) | otsusega 48/65 tehti Saremarile ülesandeks asuda viivitamata uuesti teenindama Olbia–Civitavecchia liini, kehtestades tavatariifina tariifi, mida Saremar kohaldas 2011. aasta madalhooajal. Sardiinia maakonda eelnevalt teavitades võis Saremar sellist tariifi kohandada, et võtta nõuetekohaselt arvesse tegelikku nõudlust ja saavutada majanduslik tasakaal; |
| --- | --- |

e)

otsusega 48/65 tehti Saremarile ülesandeks asuda viivitamata uuesti teenindama Olbia–Civitavecchia liini, kehtestades tavatariifina tariifi, mida Saremar kohaldas 2011. aasta madalhooajal. Sardiinia maakonda eelnevalt teavitades võis Saremar sellist tariifi kohandada, et võtta nõuetekohaselt arvesse tegelikku nõudlust ja saavutada majanduslik tasakaal;

| f) | otsusega 12/28 kiidetakse heaks Saremari ettepanek kohaldada 2012. aasta suvel Olbia–Civitavecchia liinil madalhooajal (juuni ja juuli tööpäevad), nädalalõppudel ja tipphooajal (augustis) erinevaid tariife ning võetakse teadmiseks Saremari pakutud kolm alternatiivi seoses tipphooajal kohaldatava tariifiga. Maakondlikus otsuses ei esitatud ettevõtja pakutud täpseid tariife. Samuti ei teinud Sardiinia maakond otsust ühegi alternatiivi kasuks, mille Saremar tipphooajaks pakkus. Selle asemel tegi Sardiinia maakond Saremarile ülesandeks kohaldada tariifi, mille abil õnnestub üldsuse huvi ja majanduslikku elujõulisust omavahel kõige paremini tasakaalustada. Otsuse 12/28 kohaselt kohaldab Saremar otsuses 48/65 sätestatud tavatariifi kuni aprilli lõpuni 2012; |
| --- | --- |

f)

otsusega 12/28 kiidetakse heaks Saremari ettepanek kohaldada 2012. aasta suvel Olbia–Civitavecchia liinil madalhooajal (juuni ja juuli tööpäevad), nädalalõppudel ja tipphooajal (augustis) erinevaid tariife ning võetakse teadmiseks Saremari pakutud kolm alternatiivi seoses tipphooajal kohaldatava tariifiga. Maakondlikus otsuses ei esitatud ettevõtja pakutud täpseid tariife. Samuti ei teinud Sardiinia maakond otsust ühegi alternatiivi kasuks, mille Saremar tipphooajaks pakkus. Selle asemel tegi Sardiinia maakond Saremarile ülesandeks kohaldada tariifi, mille abil õnnestub üldsuse huvi ja majanduslikku elujõulisust omavahel kõige paremini tasakaalustada. Otsuse 12/28 kohaselt kohaldab Saremar otsuses 48/65 sätestatud tavatariifi kuni aprilli lõpuni 2012;

| g) | otsusega 22/14 kiidetakse heaks Saremari ettepanek kohaldada Porto Torrese – Vado Ligure liinil 2012. aasta madalhooajal (juuni ja septembri esimeses pooles, hooaja keskel (juuni keskpaigast kuni juuli keskpaigani) ja tipphooajal (juuli keskpaigast kuni 2. septembrini) erinevaid tariife. Maakondlikus otsuses ei esitatud ettevõtja pakutud täpseid tariife. Siiski sätestati selles 15 % soodustuse kohaldamine Sardiinia elanikele. |
| --- | --- |

g)

otsusega 22/14 kiidetakse heaks Saremari ettepanek kohaldada Porto Torrese – Vado Ligure liinil 2012. aasta madalhooajal (juuni ja septembri esimeses pooles, hooaja keskel (juuni keskpaigast kuni juuli keskpaigani) ja tipphooajal (juuli keskpaigast kuni 2. septembrini) erinevaid tariife. Maakondlikus otsuses ei esitatud ettevõtja pakutud täpseid tariife. Siiski sätestati selles 15 % soodustuse kohaldamine Sardiinia elanikele.

| (59) | Seoses nende kahe liini teenindamisega 2012. aastal esitas Sardiinia maakond komisjonile uurimise käigus kirjad, milles Saremar teatas 2012. aastal liinidel kohaldatavatest tariifidest, mille Sardiinia maakond võttis ametlikult vastu otsustega 12/28 ja 22/14. Olbia–Civitavecchia liini puhul teatas Saremar, et neid liine teenindavad üheaegselt Tirrenia, Moby ja GNV, kohaldades vastavalt hooajale erinevaid tariife. Samuti kinnitas Saremar, et nende ettevõtjate seas pakub Tirrenia kõige paremaid hindu. Kirjas esitatakse liinil 2012. aasta suve madalhooajal, nädalalõppudel ja tipphooajal kohaldatavad tariifid koos kolme ettepanekuga tipphooajaks (esimese kohaselt säilitatakse 2011. aasta tariif, teine ja kolmas kajastavad vastavalt viie- ja kümneeurost hinnatõusu kajutikoha kohta) ning kinnitatakse, et sarnaselt 2011. aastaga ei pakuta kohalikele elanikele soodsamat tariifi. Ühtlasi kinnitab Saremar, et tema tariifiettepanek on võrreldav Tirrenia tariifidega. Seoses Porto Torrese – Vado Ligure liiniga teatas Saremar, et teenuste pakkumise kasuks 2012. aastal otsustati 2011. aastal registreeritud positiivsete tulemuste põhjal. Hooaja keskpaigaks ja tipphooajaks kavandati tariifide mõõdukat tõusu, mis võimaldaks äriühingul kulud tasa teenida. |
| --- | --- |

(59)

Seoses nende kahe liini teenindamisega 2012. aastal esitas Sardiinia maakond komisjonile uurimise käigus kirjad, milles Saremar teatas 2012. aastal liinidel kohaldatavatest tariifidest, mille Sardiinia maakond võttis ametlikult vastu otsustega 12/28 ja 22/14. Olbia–Civitavecchia liini puhul teatas Saremar, et neid liine teenindavad üheaegselt Tirrenia, Moby ja GNV, kohaldades vastavalt hooajale erinevaid tariife. Samuti kinnitas Saremar, et nende ettevõtjate seas pakub Tirrenia kõige paremaid hindu. Kirjas esitatakse liinil 2012. aasta suve madalhooajal, nädalalõppudel ja tipphooajal kohaldatavad tariifid koos kolme ettepanekuga tipphooajaks (esimese kohaselt säilitatakse 2011. aasta tariif, teine ja kolmas kajastavad vastavalt viie- ja kümneeurost hinnatõusu kajutikoha kohta) ning kinnitatakse, et sarnaselt 2011. aastaga ei pakuta kohalikele elanikele soodsamat tariifi. Ühtlasi kinnitab Saremar, et tema tariifiettepanek on võrreldav Tirrenia tariifidega. Seoses Porto Torrese – Vado Ligure liiniga teatas Saremar, et teenuste pakkumise kasuks 2012. aastal otsustati 2011. aastal registreeritud positiivsete tulemuste põhjal. Hooaja keskpaigaks ja tipphooajaks kavandati tariifide mõõdukat tõusu, mis võimaldaks äriühingul kulud tasa teenida.

| (60) | Täiendavalt märgib komisjon, et otsuses 48/65 Olbia–Civitavecchia liini avamise kohta jaanuaris 2012 osutatakse, et Saremar teenindab liini lõbusõidupraame kasutades iga päev. Ülesande andmise aktide uurimine näitab, et ühtki muud siduvat tingimust kahe liini teenindamise puhul (näiteks sageduse kohta) peale segateenuste (reisijate ja kauba vedu) osutamise Saremari suhtes ei kehtestatud. Samuti ei ole Itaalia ametiasutused esitanud komisjonile ametliku uurimismenetluse jooksul tõendeid muude nõuete kehtestamise kohta teiste õigusaktidega lisaks eespool osutatud ülesande andmise aktidele. |
| --- | --- |

(60)

Täiendavalt märgib komisjon, et otsuses 48/65 Olbia–Civitavecchia liini avamise kohta jaanuaris 2012 osutatakse, et Saremar teenindab liini lõbusõidupraame kasutades iga päev. Ülesande andmise aktide uurimine näitab, et ühtki muud siduvat tingimust kahe liini teenindamise puhul (näiteks sageduse kohta) peale segateenuste (reisijate ja kauba vedu) osutamise Saremari suhtes ei kehtestatud. Samuti ei ole Itaalia ametiasutused esitanud komisjonile ametliku uurimismenetluse jooksul tõendeid muude nõuete kehtestamise kohta teiste õigusaktidega lisaks eespool osutatud ülesande andmise aktidele.

2.2.1.4.   
  Hüvitis

Hüvitis

| (61) | Üheski ülesande andmise õigusaktidest ei mainita Saremarile hüvitise maksmist nende kahe saart mandriga ühendava liini teenindamise eest aastatel 2011 – 2012. Vastupidi – kõnealuste sätete kohaselt tuli teenuseid osutada turutingimustel ning Saremarile anti neil kahel liinil kulude tagasiteenimiseks tariifide taseme kohandamiseks suur tegevusvabadus. |
| --- | --- |

(61)

Üheski ülesande andmise õigusaktidest ei mainita Saremarile hüvitise maksmist nende kahe saart mandriga ühendava liini teenindamise eest aastatel 2011 – 2012. Vastupidi – kõnealuste sätete kohaselt tuli teenuseid osutada turutingimustel ning Saremarile anti neil kahel liinil kulude tagasiteenimiseks tariifide taseme kohandamiseks suur tegevusvabadus.

| (62) | 7. augusti 2012. aasta maakonnaseadusega nr 15 nähti Sardiinia maakonna eelarvest ette kümne miljoni euro suurune toetus „võimaliku puudujäägi“ katmiseks Saremarile saare ja mandri vaheliste ühenduste teenindamisel. Avaliku teabe (11) kohaselt maksti hüvitist Saremarile kahes osas 6. novembril 2012 ja 3. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(62)

7. augusti 2012. aasta maakonnaseadusega nr 15 nähti Sardiinia maakonna eelarvest ette kümne miljoni euro suurune toetus „võimaliku puudujäägi“ katmiseks Saremarile saare ja mandri vaheliste ühenduste teenindamisel. Avaliku teabe (11) kohaselt maksti hüvitist Saremarile kahes osas 6. novembril 2012 ja 3. detsembril 2012.

11

| (63) | Uurimise käigus laekunud teabe kohaselt teenis Saremar nende kahe liini teenindamisel 2011. aastal 214 000 eurot kahjumit ja 2012. aastal 13 440 220 eurot kahjumit. |
| --- | --- |

(63)

Uurimise käigus laekunud teabe kohaselt teenis Saremar nende kahe liini teenindamisel 2011. aastal 214 000 eurot kahjumit ja 2012. aastal 13 440 220 eurot kahjumit.

2.2.1.5.   
  Konkurents liinidel

Konkurents liinidel

| (64) | Aastatel 2011–2012 muutus konkurentsiolukord Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelistel liinidel üsna olulisel määral. |
| --- | --- |

(64)

Aastatel 2011–2012 muutus konkurentsiolukord Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelistel liinidel üsna olulisel määral.

| (65) | Sardiiniasse suunduvate ja sealt väljuvate liinide teenindamisega tegeles 2011. aasta kevadel lisaks avaliku sektori ettevõtja Tirreniale veel neli eraettevõtjat: Moby, Forship, SNAV (12) ja GNV. |
| --- | --- |

(65)

Sardiiniasse suunduvate ja sealt väljuvate liinide teenindamisega tegeles 2011. aasta kevadel lisaks avaliku sektori ettevõtja Tirreniale veel neli eraettevõtjat: Moby, Forship, SNAV (12) ja GNV.

12

| (66) | Äriühingul Onorato Partecipazioni S.r.l. (edaspidi „Onorato Partecipazioni“) on valitsev mõju äriühingus Moby. Moby tegutseb Vahemerel meretransporditeenuste turul reisijate- ja kaubaveol. |
| --- | --- |

(66)

Äriühingul Onorato Partecipazioni S.r.l. (edaspidi „Onorato Partecipazioni“) on valitsev mõju äriühingus Moby. Moby tegutseb Vahemerel meretransporditeenuste turul reisijate- ja kaubaveol.

| (67) | GNV on eraettevõtja, kes kuulub Marinvesti (meretranspordi alal tegutsevate äriühingute valdusettevõtja) ja Investitori Associati SGRi ühisomandisse. Äriühing teenindab Vahemerel mitut liini. |
| --- | --- |

(67)

GNV on eraettevõtja, kes kuulub Marinvesti (meretranspordi alal tegutsevate äriühingute valdusettevõtja) ja Investitori Associati SGRi ühisomandisse. Äriühing teenindab Vahemerel mitut liini.

| (68) | Marinvest omab SNAVis valitsevat mõju ja on mitmel Vahemere liinil peaaegu ainus reisijateveoteenuste pakkuja. |
| --- | --- |

(68)

Marinvest omab SNAVis valitsevat mõju ja on mitmel Vahemere liinil peaaegu ainus reisijateveoteenuste pakkuja.

| (69) | Forship, keda kontrollib Prantsuse äriühing Lotta Maritime S.A., pakub reisijate ja sõidukite veo teenuseid Vahemerel, eelkõige Sardiiniasse suunduvatel ja sealt väljuvatel liinidel, kasutades kaubamärke Corsica Ferries ja Sardinia Ferries. |
| --- | --- |

(69)

Forship, keda kontrollib Prantsuse äriühing Lotta Maritime S.A., pakub reisijate ja sõidukite veo teenuseid Vahemerel, eelkõige Sardiiniasse suunduvatel ja sealt väljuvatel liinidel, kasutades kaubamärke Corsica Ferries ja Sardinia Ferries.

| (70) | Mais 2011 uuris Itaalia konkurentsiamet kõiki ettevõtjaid (peale Tirrenia) seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 võimaliku rikkumisega saart Itaalia mandriosaga ühendavate liinide teenindamisel, sealhulgas Saremari 2011–2012. aastal teenindatud kaks liini. Itaalia konkurentsiamet lõpetas menetluse 11. juunil 2013 (13). Ta otsustas, et reisijateveoteenuste hindade tõstmine on kooskõlastatud tegevus, mis rikub Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 101. Rikkumine leidis aset vähemalt vahemikus septembrist 2010 kuni septembri lõpuni 2011. |
| --- | --- |

(70)

Mais 2011 uuris Itaalia konkurentsiamet kõiki ettevõtjaid (peale Tirrenia) seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 võimaliku rikkumisega saart Itaalia mandriosaga ühendavate liinide teenindamisel, sealhulgas Saremari 2011–2012. aastal teenindatud kaks liini. Itaalia konkurentsiamet lõpetas menetluse 11. juunil 2013 (13). Ta otsustas, et reisijateveoteenuste hindade tõstmine on kooskõlastatud tegevus, mis rikub Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 101. Rikkumine leidis aset vähemalt vahemikus septembrist 2010 kuni septembri lõpuni 2011.

13

| (71) | Itaalia konkurentsiasutuse andmetel olid reisijate arvu poolest Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) liinil 2009–2010. aastal peamised ettevõtjad Moby (kuni 40 %) ja Tirrenia (kuni 35 % reisijatest). 2011. aastal suurendas Tirrenia Moby arvelt oma turuosa, samal ajal kui Saremarile kuulus alla 10 % turust (14). Itaalia konkurentsiamet märkis selle liini kohta järgmist:






  — | Moby oli aastatel 2008–2010 teeninud kahjumit (alla ühe miljoni) ja 2011. aastal kasumit; |
| --- | --- | --- |

(71)

Itaalia konkurentsiasutuse andmetel olid reisijate arvu poolest Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) liinil 2009–2010. aastal peamised ettevõtjad Moby (kuni 40 %) ja Tirrenia (kuni 35 % reisijatest). 2011. aastal suurendas Tirrenia Moby arvelt oma turuosa, samal ajal kui Saremarile kuulus alla 10 % turust (14). Itaalia konkurentsiamet märkis selle liini kohta järgmist:

14

—

Moby oli aastatel 2008–2010 teeninud kahjumit (alla ühe miljoni) ja 2011. aastal kasumit;

| — | SNAV oli aastatel 2008–2010 teeninud kahjumit, kuigi vähenevas mahus; |
| --- | --- |

—

SNAV oli aastatel 2008–2010 teeninud kahjumit, kuigi vähenevas mahus;

| — | ka Forshipi tulemused olid aastatel 2008–2011 negatiivsed. |
| --- | --- |

—

ka Forshipi tulemused olid aastatel 2008–2011 negatiivsed.

| (72) | Genova (Vado Ligure) – Porto Torrese liinil oli Mobyl, Tirrenial ja GNV-l aastatel 2009–2010 sarnane turuosa. Samamoodi kasvas 2011. aastal Tirrenia turuosa, samal ajal kui Moby oma vähenes. GNV turuosa vähenes rohkem kui poole võrra. Saremari turuosa jäi alla 10 %. Samuti märkis Itaalia konkurentsiamet, et:






  — | Moby tulemused paranesid ja pärast väikest kahjumit 2008. aastal jõudis ta 2011. aastal kasumisse; |
| --- | --- | --- |

(72)

Genova (Vado Ligure) – Porto Torrese liinil oli Mobyl, Tirrenial ja GNV-l aastatel 2009–2010 sarnane turuosa. Samamoodi kasvas 2011. aastal Tirrenia turuosa, samal ajal kui Moby oma vähenes. GNV turuosa vähenes rohkem kui poole võrra. Saremari turuosa jäi alla 10 %. Samuti märkis Itaalia konkurentsiamet, et:

—

Moby tulemused paranesid ja pärast väikest kahjumit 2008. aastal jõudis ta 2011. aastal kasumisse;

| — | GNV teenis liinidel 2008.–2010. aastal märkimisväärset kahjumit. |
| --- | --- |

—

GNV teenis liinidel 2008.–2010. aastal märkimisväärset kahjumit.

| (73) | Itaalia konkurentsiasutuse uurimise käigus olid eraettevõtjad põhjendanud 2011. aasta suvist hinnatõusu (võrreldes 2010. aastaga üldjuhul üle 85 % Olbia–Civitavecchia liinil ja 75 % Genova – Porto Torrese liinil) märkimisväärselt kasvanud kütusekuludega. Konkurentsiameti andmetel rakendas Tirrenia mõõdukamat hinnatõusu (täpsemalt kuni 30 %) Civitavecchia – Golfo Aranci liinil ja kuni 15 % Genova – Porto Torrese liinil. |
| --- | --- |

(73)

Itaalia konkurentsiasutuse uurimise käigus olid eraettevõtjad põhjendanud 2011. aasta suvist hinnatõusu (võrreldes 2010. aastaga üldjuhul üle 85 % Olbia–Civitavecchia liinil ja 75 % Genova – Porto Torrese liinil) märkimisväärselt kasvanud kütusekuludega. Konkurentsiameti andmetel rakendas Tirrenia mõõdukamat hinnatõusu (täpsemalt kuni 30 %) Civitavecchia – Golfo Aranci liinil ja kuni 15 % Genova – Porto Torrese liinil.

| (74) | Lisaks kirjutati vastavalt Itaalia konkurentsiasutuse otsusele Moby ja GNV vahel 2011. aasta kevadel alla kaks lepingut. Eelkõige allkirjastasid kaks ettevõtjat ajavahemikuks aprillist kuni detsembrini 2011 Civitavecchia–Olbia liinil koodijagamislepingu, mille alusel need kaks ettevõtjat teenindasid liini ühiselt ja jaotasid kasumit eelnevalt määratud protsendi kohaselt piletimüügist olenemata. Teise lepingu alusel võis GNV müüa juunist detsembrini 2011 Genova – Porto Torrese liinil Moby pileteid. Õigupoolest suunas GNV võrdlusperioodil Mobyle Tirrenia ja Saremari kahjuks edasi nõudluse, mida GNV ise ei suutnud rahuldada. Lepingute alusel järeldas konkurentsiamet, et neil kahel ettevõtjal ei olnud stiimulit kõnealustel liinidel hindade poolest võistelda. Samad ettevõtjad sõlmisid sarnased lepingud ka 2012. aastal. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks kirjutati vastavalt Itaalia konkurentsiasutuse otsusele Moby ja GNV vahel 2011. aasta kevadel alla kaks lepingut. Eelkõige allkirjastasid kaks ettevõtjat ajavahemikuks aprillist kuni detsembrini 2011 Civitavecchia–Olbia liinil koodijagamislepingu, mille alusel need kaks ettevõtjat teenindasid liini ühiselt ja jaotasid kasumit eelnevalt määratud protsendi kohaselt piletimüügist olenemata. Teise lepingu alusel võis GNV müüa juunist detsembrini 2011 Genova – Porto Torrese liinil Moby pileteid. Õigupoolest suunas GNV võrdlusperioodil Mobyle Tirrenia ja Saremari kahjuks edasi nõudluse, mida GNV ise ei suutnud rahuldada. Lepingute alusel järeldas konkurentsiamet, et neil kahel ettevõtjal ei olnud stiimulit kõnealustel liinidel hindade poolest võistelda. Samad ettevõtjad sõlmisid sarnased lepingud ka 2012. aastal.

| (75) | Tirrenia omandamisel allkirjastas CIN 18. juulil 2012 Itaalia riigiga uue lepingu (vt põhjendus 16), millega ettevõtjale kehtestati avaliku teenindamise kohustus muu hulgas Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liinil. CIN on konsortsium, kuhu Tirrenia müükipaneku ajal kuulusid Moby, SNAV ja GNV (kaks viimast Marinvesti kaudu) ning Grimaldi Compagnia di Navigazione – st Tirrenia peamised konkurendid, kes tegutsevad tavaliselt avaliku teenuse korras teenindavatel liinidel (15). |
| --- | --- |

(75)

Tirrenia omandamisel allkirjastas CIN 18. juulil 2012 Itaalia riigiga uue lepingu (vt põhjendus 16), millega ettevõtjale kehtestati avaliku teenindamise kohustus muu hulgas Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torrese liinil. CIN on konsortsium, kuhu Tirrenia müükipaneku ajal kuulusid Moby, SNAV ja GNV (kaks viimast Marinvesti kaudu) ning Grimaldi Compagnia di Navigazione – st Tirrenia peamised konkurendid, kes tegutsevad tavaliselt avaliku teenuse korras teenindavatel liinidel (15).

15

| (76) | Komisjonile teatati, et CIN omandas Tirrenia, ning 18. jaanuaril 2012 otsustas komisjon algatada uurimise vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punktile c (16). Seejärel lõpetasid pooled liini teenindamise ja Itaalia konkurentsiasutusele teatati uuest teenindajast, kellele kuulus CINis uus osalus. Konkurentsiasutus kiitis uue ühinemise tingimusliku otsusega heaks 21. juunil 2012 (17). |
| --- | --- |

(76)

Komisjonile teatati, et CIN omandas Tirrenia, ning 18. jaanuaril 2012 otsustas komisjon algatada uurimise vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punktile c (16). Seejärel lõpetasid pooled liini teenindamise ja Itaalia konkurentsiasutusele teatati uuest teenindajast, kellele kuulus CINis uus osalus. Konkurentsiasutus kiitis uue ühinemise tingimusliku otsusega heaks 21. juunil 2012 (17).

16

17

| (77) | GNV ja Forship lõpetasid Civitavecchia–Olbia liini teenindamise 2012. aastal. Uurimise käigus esitatud märkustes väitis GNV, et tema turult lahkumise tingis otseselt Sardiinia maakonna poolt Saremarile makstud toetus, mis võimaldas viimasel kohaldada kuludest madalamaid tariife (vt põhjendus 135). |
| --- | --- |

(77)

GNV ja Forship lõpetasid Civitavecchia–Olbia liini teenindamise 2012. aastal. Uurimise käigus esitatud märkustes väitis GNV, et tema turult lahkumise tingis otseselt Sardiinia maakonna poolt Saremarile makstud toetus, mis võimaldas viimasel kohaldada kuludest madalamaid tariife (vt põhjendus 135).

| (78) | Saremari turule tulles oli konkurentsiolukord neil kahel liinil järgmine:

  Tabel 2


  Konkurents liinidel | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure – Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. aasta suvehooaeg (juuni – september) | Moby, Tirrenia, GNV, (18) Forship (Sardinia Ferries) | Moby, Tirrenia, GNV |
| 2012. aasta talvehooaeg
  (jaanuar – mai keskpaik) | CIN/Tirrenia | Ei teenindata |
| 2012. aasta suvehooaeg
  (mai keskpaik – september) | Moby, CIN/Tirrenia | Moby, CIN/Tirrenia, GNV |

(78)

Saremari turule tulles oli konkurentsiolukord neil kahel liinil järgmine:

Tabel 2

Tabel 2

Konkurents liinidel

Konkurents liinidel

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure – Porto Torres

2011. aasta suvehooaeg (juuni – september)

Moby, Tirrenia, GNV, (18) Forship (Sardinia Ferries)

18

Moby, Tirrenia, GNV

2012. aasta talvehooaeg

(jaanuar – mai keskpaik)

CIN/Tirrenia

Ei teenindata

Ei teenindata

2012. aasta suvehooaeg

(mai keskpaik – september)

Moby, CIN/Tirrenia

Moby, CIN/Tirrenia, GNV

| (79) | Oma 18. juuni 2013. aasta otsusega (19) alustas Itaalia konkurentsiasutus ametlikku uurimismenetlust Moby ja CINi võimaliku rikkumise kohta seoses tingimustega, mis kehtestati konkurentsiasutuse otsusega, millega lubati Tirrenia/CINi ühinemine, muu hulgas tingimus siduda hinnatõusu piirangud (võrreldes Moby 2009. aasta tariifidega) kolmel Sardiinia ja mandriosa vahelisel liinil, sealhulgas kahel praegusel juhul uurimise all oleval liinil, kütusekulude kasvuga. |
| --- | --- |

(79)

Oma 18. juuni 2013. aasta otsusega (19) alustas Itaalia konkurentsiasutus ametlikku uurimismenetlust Moby ja CINi võimaliku rikkumise kohta seoses tingimustega, mis kehtestati konkurentsiasutuse otsusega, millega lubati Tirrenia/CINi ühinemine, muu hulgas tingimus siduda hinnatõusu piirangud (võrreldes Moby 2009. aasta tariifidega) kolmel Sardiinia ja mandriosa vahelisel liinil, sealhulgas kahel praegusel juhul uurimise all oleval liinil, kütusekulude kasvuga.

19

2.2.2.   REKLAAM

| (80) | 26. aprilli 2011. aasta maakondliku otsuse 20/58 (otsus 20/58) kohaselt rahastaks Agenzia Sardegna Promozione (edaspidi „amet“) niinimetatud projekti Bonus „Sardo–Vacanza“ turundust kolme miljoni euro ulatuses (sh käibemaks) (20). |
| --- | --- |

(80)

26. aprilli 2011. aasta maakondliku otsuse 20/58 (otsus 20/58) kohaselt rahastaks Agenzia Sardegna Promozione (edaspidi „amet“) niinimetatud projekti Bonus „Sardo–Vacanza“ turundust kolme miljoni euro ulatuses (sh käibemaks) (20).

Agenzia Sardegna Promozione

20

| (81) | 19. mai 2011. aasta maakondliku otsusega 25/53 (otsus 25/53) tegi Sardiinia maakond Saremarile ülesandeks viia ellu reklaamitegevust, mis hõlmaks eelkõige logode ja reklaamide eksponeerimist Saremari laevadel, et propageerida Sardiiniat turismisihtkohana, reklaamimata sealjuures konkreetselt projekti Bonus „Sardo–Vacanza“. Samuti tehti otsusega 25/53 ametile ülesandeks eraldada Saremarile otsusega 20/58 ette nähtud kolm miljonit eurot kohese ettemaksuga 80 % ulatuses. |
| --- | --- |

(81)

19. mai 2011. aasta maakondliku otsusega 25/53 (otsus 25/53) tegi Sardiinia maakond Saremarile ülesandeks viia ellu reklaamitegevust, mis hõlmaks eelkõige logode ja reklaamide eksponeerimist Saremari laevadel, et propageerida Sardiiniat turismisihtkohana, reklaamimata sealjuures konkreetselt projekti Bonus „Sardo–Vacanza“. Samuti tehti otsusega 25/53 ametile ülesandeks eraldada Saremarile otsusega 20/58 ette nähtud kolm miljonit eurot kohese ettemaksuga 80 % ulatuses.

2.2.3.   KOLME MILJONI EURO SUURUNE LAEN JA ESIMENE KINNITUSKIRI

| (82) | 12. mai 2011. aasta maakondliku otsusega 23/2 (otsus 23/2) võimaldati Saremarile likviidsusvajaduste rahuldamiseks kolme miljoni euro suurune laen „turu keskmise intressiga“ ja hinnangulise tagasimakseperioodiga kaheksa kuud. |
| --- | --- |

(82)

12. mai 2011. aasta maakondliku otsusega 23/2 (otsus 23/2) võimaldati Saremarile likviidsusvajaduste rahuldamiseks kolme miljoni euro suurune laen „turu keskmise intressiga“ ja hinnangulise tagasimakseperioodiga kaheksa kuud.

| (83) | 20. juuli 2011. aasta maakondliku otsusega 31/24 (otsus 31/24) väljastas Sardiinia maakond Saremari ainuaktsionärina krediidiliini heakskiitmise eeltingimusena kinnituskirja Banco di Sardegna S.p.A (edaspidi „pank“) kasuks. |
| --- | --- |

(83)

20. juuli 2011. aasta maakondliku otsusega 31/24 (otsus 31/24) väljastas Sardiinia maakond Saremari ainuaktsionärina krediidiliini heakskiitmise eeltingimusena kinnituskirja Banco di Sardegna S.p.A (edaspidi „pank“) kasuks.

| (84) | Kinnituskirjas kohustub Sardiinia maakond eelnevalt teavitama BS panka äriühingu omanike mis tahes võimalikest muutustest ja seab eesmärgiks äriühingu tõhusa juhtimise. |
| --- | --- |

(84)

Kinnituskirjas kohustub Sardiinia maakond eelnevalt teavitama BS panka äriühingu omanike mis tahes võimalikest muutustest ja seab eesmärgiks äriühingu tõhusa juhtimise.

| (85) | 20. märtsi 2012. aasta maakondliku otsusega 12/15 (otsus 12/15) avalikustas Sardiinia maakond, et Saremar ei ole otsusega 23/2 heakskiidetud kolme miljoni euro suuruse krediidiliini kohta lepingut sõlminud, ning lõpuks otsusega 31/24 heaks kiidetud kinnituskiri aegus. |
| --- | --- |

(85)

20. märtsi 2012. aasta maakondliku otsusega 12/15 (otsus 12/15) avalikustas Sardiinia maakond, et Saremar ei ole otsusega 23/2 heakskiidetud kolme miljoni euro suuruse krediidiliini kohta lepingut sõlminud, ning lõpuks otsusega 31/24 heaks kiidetud kinnituskiri aegus.

2.2.4.   TEINE KINNITUSKIRI

| (86) | 23. detsembri 2011. aasta maakondliku otsusega 52/119 (otsus 52/119) kiitis Sardiinia maakond heaks teise kinnituskirja, millega Saremarile võimaldati saart mandriga ühendavate liinide teenindamiseks vajaliku likviidsuse tagamiseks viie miljoni euro suurune arvelduskrediit. Monte dei Paschi di Siena bank (edaspidi „MPS pank“) oli arvelduskrediidi heakskiitmiseks küsinud tagatist. |
| --- | --- |

(86)

23. detsembri 2011. aasta maakondliku otsusega 52/119 (otsus 52/119) kiitis Sardiinia maakond heaks teise kinnituskirja, millega Saremarile võimaldati saart mandriga ühendavate liinide teenindamiseks vajaliku likviidsuse tagamiseks viie miljoni euro suurune arvelduskrediit. Monte dei Paschi di Siena bank (edaspidi „MPS pank“) oli arvelduskrediidi heakskiitmiseks küsinud tagatist.

| (87) | Kinnituskirjas tuletatakse meelde, et Saremar kuulub täielikult Sardiinia maakonnale, et rekapitaliseerimine 11,5 miljoni euro ulatuses oli heaks kiidetud ning et äriühing jätkab saart mandriga ühendavate liinide teenindamist. Sardiinia maakond kohustub teavitama laenuandjat ette äriühingu omanike mis tahes võimalikest muutustest ja seab eesmärgiks äriühingu tõhusa juhtimise. |
| --- | --- |

(87)

Kinnituskirjas tuletatakse meelde, et Saremar kuulub täielikult Sardiinia maakonnale, et rekapitaliseerimine 11,5 miljoni euro ulatuses oli heaks kiidetud ning et äriühing jätkab saart mandriga ühendavate liinide teenindamist. Sardiinia maakond kohustub teavitama laenuandjat ette äriühingu omanike mis tahes võimalikest muutustest ja seab eesmärgiks äriühingu tõhusa juhtimise.

| (88) | Sardiinia maakond väitis, et otsusega 52/119 heaks kiidetud kinnituskirja lõpuks välja ei makstudki ning et 2,5 miljoni euro suuruse krediidiliini andis MPS turumääradega ning ilma Sardiinia maakonna tagatiseta. Oma märkustes 2012. aasta uurimise algatamise otsuse kohta esitas Sardiinia maakond komisjonile MPS pangaga sõlmitud krediidiliini lepingu. Lepinguga sätestatakse kuni 2,5 miljoni euro suurune krediidiliin muutuva intressimääraga, mis põhineb ühe kuu EURIBORil + 5 %. |
| --- | --- |

(88)

Sardiinia maakond väitis, et otsusega 52/119 heaks kiidetud kinnituskirja lõpuks välja ei makstudki ning et 2,5 miljoni euro suuruse krediidiliini andis MPS turumääradega ning ilma Sardiinia maakonna tagatiseta. Oma märkustes 2012. aasta uurimise algatamise otsuse kohta esitas Sardiinia maakond komisjonile MPS pangaga sõlmitud krediidiliini lepingu. Lepinguga sätestatakse kuni 2,5 miljoni euro suurune krediidiliin muutuva intressimääraga, mis põhineb ühe kuu EURIBORil + 5 %.

2.2.5.   REKAPITALISEERIMINE

| (89) | Otsuse 36/6 kohaselt oli Saremari maksejõuetuse nõue summas 11 546 403,59 eurot Tirrenia vastu nõuetekohaselt registreeritud Rooma tsiviilkohtu pankrotikolleegiumis ja täitmisele pööratav 1. aprillil 2011. Krediidi vähendamine 5 773 201,80 euro, st 50 % võrra äriühingu 2010. aasta bilansi kinnitamisel tõi 2010. aastal kaasa kahjumi summas 5 253 530,05 eurot. 28. märtsil 2012 otsustati Saremari aktsionäride üldkoosolekul katta 2012. aastasse ülekantud kahjum 4 890 950,36 eurot (21) kapitali vähendamisega 6 099 961 eurolt 1 209 010,64 eurole. |
| --- | --- |

(89)

Otsuse 36/6 kohaselt oli Saremari maksejõuetuse nõue summas 11 546 403,59 eurot Tirrenia vastu nõuetekohaselt registreeritud Rooma tsiviilkohtu pankrotikolleegiumis ja täitmisele pööratav 1. aprillil 2011. Krediidi vähendamine 5 773 201,80 euro, st 50 % võrra äriühingu 2010. aasta bilansi kinnitamisel tõi 2010. aastal kaasa kahjumi summas 5 253 530,05 eurot. 28. märtsil 2012 otsustati Saremari aktsionäride üldkoosolekul katta 2012. aastasse ülekantud kahjum 4 890 950,36 eurot (21) kapitali vähendamisega 6 099 961 eurolt 1 209 010,64 eurole.

21

| (90) | Itaalia tsiviilkoodeksi kohaselt peavad aktsionärid äriühingu rekapitaliseerima, kui selle kapital on vähenenud rohkem kui ühe kolmandiku võrra. Seega otsustati 15. juunil 2012 aktsionäride koosolekul suurendada Saremari kapitali 1 209 010,64 eurolt 6 099 961 euroni, millest 824 309,69, st miinimumsumma, mis oli vajalik kapitali viimiseks kooskõlla seaduse nõuetega – maksti sisse 11. juulil 2012. Ülejäänu tasutakse pärast seda, kui komisjoni on meetmest ette teavitatud. |
| --- | --- |

(90)

Itaalia tsiviilkoodeksi kohaselt peavad aktsionärid äriühingu rekapitaliseerima, kui selle kapital on vähenenud rohkem kui ühe kolmandiku võrra. Seega otsustati 15. juunil 2012 aktsionäride koosolekul suurendada Saremari kapitali 1 209 010,64 eurolt 6 099 961 euroni, millest 824 309,69, st miinimumsumma, mis oli vajalik kapitali viimiseks kooskõlla seaduse nõuetega – maksti sisse 11. juulil 2012. Ülejäänu tasutakse pärast seda, kui komisjoni on meetmest ette teavitatud.

| (91) | Tänaseni ei ole komisjoni täiendavatest kapitalisüstidest teavitatud. |
| --- | --- |

(91)

Tänaseni ei ole komisjoni täiendavatest kapitalisüstidest teavitatud.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

3.1.   HÜVITIS SARDIINIA JA ITAALIA MANDRIOSA VAHELISE KAHE LIINI TEENINDAMISE EEST

HÜVITIS SARDIINIA JA ITAALIA MANDRIOSA VAHELISE KAHE LIINI TEENINDAMISE EEST

3.1.1.   ABI LIIGITAMINE

| (92) | Oma 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et aktides, millega tehti Saremarile ülesandeks teenindada kaht liini, mis ühendavad saart mandriga, ei loetud kõnealuseid teenuseid selgesõnaliselt üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ega viidatud Saremarile avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest makstavale hüvitisele. Samuti märkis komisjon, et selles etapis kättesaadava teabe kohaselt näis, et Saremarile antud kümne miljoni euro suurune hüvitis ületab tegevuskahjumit. |
| --- | --- |

(92)

Oma 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et aktides, millega tehti Saremarile ülesandeks teenindada kaht liini, mis ühendavad saart mandriga, ei loetud kõnealuseid teenuseid selgesõnaliselt üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ega viidatud Saremarile avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest makstavale hüvitisele. Samuti märkis komisjon, et selles etapis kättesaadava teabe kohaselt näis, et Saremarile antud kümne miljoni euro suurune hüvitis ületab tegevuskahjumit.

| (93) | Komisjon asus ka algsele seisukohale, et neljandat Altmarki tingimust (22) ei järgitud, kuivõrd kahe Saremarile 2011. aastal täiendavalt antud liini teenindamiseks pakkumist ei korraldatud. Komisjonil ei olnud lisaks mingeid tõendeid, mis toetaksid väidet, et Saremar oli tõepoolest osutanud teenust kogukonnale kõige madalama hinna eest. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon asus ka algsele seisukohale, et neljandat Altmarki tingimust (22) ei järgitud, kuivõrd kahe Saremarile 2011. aastal täiendavalt antud liini teenindamiseks pakkumist ei korraldatud. Komisjonil ei olnud lisaks mingeid tõendeid, mis toetaksid väidet, et Saremar oli tõepoolest osutanud teenust kogukonnale kõige madalama hinna eest.

22

3.1.2.   KOKKUSOBIVUS

| (94) | Komisjon leidis, et Saremarile riikliku toetusena antud abi ei saa lugeda siseturuga kokkusobivaks ja vabastatuks teavitamiskohustusest, mis on sätestatud komisjoni otsusega 2005/842/EÜ (23) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta otsus“) või komisjoni otsuses 2012/21/EL (24) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2011. aasta otsus“). |
| --- | --- |

(94)

Komisjon leidis, et Saremarile riikliku toetusena antud abi ei saa lugeda siseturuga kokkusobivaks ja vabastatuks teavitamiskohustusest, mis on sätestatud komisjoni otsusega 2005/842/EÜ (23) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta otsus“) või komisjoni otsuses 2012/21/EL (24) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2011. aasta otsus“).

23

24

| (95) | Komisjon väljendas kahtlusi, kas hüvitis sobib kokku Euroopa Liidu raamistikuga riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011) (25) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistik“), võttes arvesse teenuste kaheldavat liigitamist üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ja seda, et Saremar võis saada ülemäärast hüvitist. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon väljendas kahtlusi, kas hüvitis sobib kokku Euroopa Liidu raamistikuga riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011) (25) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistik“), võttes arvesse teenuste kaheldavat liigitamist üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ja seda, et Saremar võis saada ülemäärast hüvitist.

25

| (96) | Lõpuks märkis komisjon, et pärast 31. jaanuari 2012 tuleb üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul järgida siseturuga kokkusobivuse tagamiseks täiendavaid tingimusi, mis on sätestatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku lõigetes 14, 19, 20, 24, 39 ja 60. Komisjon leidis, et kõnealusel juhul neid tingimusi ei järgitud. |
| --- | --- |

(96)

Lõpuks märkis komisjon, et pärast 31. jaanuari 2012 tuleb üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul järgida siseturuga kokkusobivuse tagamiseks täiendavaid tingimusi, mis on sätestatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku lõigetes 14, 19, 20, 24, 39 ja 60. Komisjon leidis, et kõnealusel juhul neid tingimusi ei järgitud.

3.2.   REKLAAMITEGEVUS

REKLAAMITEGEVUS

| (97) | Komisjon palus Itaalial selgitada reklaamitegevuse hinna määramist ja esitada tõendid hinnastamise kohta turuväärtuses, näiteks esitades turu kohta võrdlushinnad. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon palus Itaalial selgitada reklaamitegevuse hinna määramist ja esitada tõendid hinnastamise kohta turuväärtuses, näiteks esitades turu kohta võrdlushinnad.

3.3.   KOLME MILJONI EURO SUURUNE LAEN JA KINNITUSKIRJAD

KOLME MILJONI EURO SUURUNE LAEN JA KINNITUSKIRJAD

| (98) | Komisjon oli esialgu seisukohal, et kinnituskirjadega ei antud Saremarile lubamatuid eeliseid selles mõttes, et lõppkokkuvõttes ei kasutatud neid ühegi laenu ega abisaaja muu finantskohustuse tagamiseks. Ta palus Itaalial ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada selle kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon oli esialgu seisukohal, et kinnituskirjadega ei antud Saremarile lubamatuid eeliseid selles mõttes, et lõppkokkuvõttes ei kasutatud neid ühegi laenu ega abisaaja muu finantskohustuse tagamiseks. Ta palus Itaalial ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada selle kohta oma märkused.

| (99) | Ühtlasi palus komisjon esitada Itaalial tõendid, et Saremari Banco di Sardegna S.p.A.-st võetud kolme miljoni euro suurune laen vastab turutingimustele. |
| --- | --- |

(99)

Ühtlasi palus komisjon esitada Itaalial tõendid, et Saremari Banco di Sardegna S.p.A.-st võetud kolme miljoni euro suurune laen vastab turutingimustele.

3.4.   REKAPITALISEERIMINE

REKAPITALISEERIMINE

| (100) | Saremari rekapitaliseerimisega seoses asus komisjon esialgsele seisukohale, et meetmega anti äriühingule majanduslik eelis, arvestades, et ei olnud tõenäoline, et eraaktsionär oleks sarnastes tingimustes kõnealust kapitali märkinud. Ta palus Itaalial ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada selle kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(100)

Saremari rekapitaliseerimisega seoses asus komisjon esialgsele seisukohale, et meetmega anti äriühingule majanduslik eelis, arvestades, et ei olnud tõenäoline, et eraaktsionär oleks sarnastes tingimustes kõnealust kapitali märkinud. Ta palus Itaalial ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada selle kohta oma märkused.

4.   SARDIINIA MAAKONNA JA SAREMARI MÄRKUSED

SARDIINIA MAAKONNA JA SAREMARI MÄRKUSED

4.1.   HÜVITIS SARDIINIA JA ITAALIA MANDRIOSA VAHELISE KAHE LIINI TEENINDAMISE EEST

HÜVITIS SARDIINIA JA ITAALIA MANDRIOSA VAHELISE KAHE LIINI TEENINDAMISE EEST

| (101) | Saremar toetab ja täiendab Sardiinia maakonna väiteid Sardiinia ja mandri vahelise kahe liini teenindamise eest 2011. ja 2012. aastal saadud hüvitise kohta. Märkusi käsitletakse allpool koos. |
| --- | --- |

(101)

Saremar toetab ja täiendab Sardiinia maakonna väiteid Sardiinia ja mandri vahelise kahe liini teenindamise eest 2011. ja 2012. aastal saadud hüvitise kohta. Märkusi käsitletakse allpool koos.

| (102) | Teisi uuritud meetmeid äriühing ei kommenteerinud. |
| --- | --- |

(102)

Teisi uuritud meetmeid äriühing ei kommenteerinud.

4.1.1.   ABI LIIGITAMISEGA SEOTUD KÜSIMUSED

| (103) | Esiteks väitis Sardiinia maakond, et Saremarile saare ja mandri vahelise kahe laevaliini teenindamise eest antud hüvitis vastab turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Isegi kui liinide teenindamine teenis kahjumit, oli õiguspärane eeldada, et tegevus toob tulu. Kõnealuseid meetmeid võttes tegutses Sardiinia maakond heaperemeheliku turuinvestorina, arvestades, et tema otsused avada kaks kõnealust liini põhinesid varem koostatud äriplaanidel. Täpsemalt:






  a) | märtsis/aprillis 2011, kui Sardiinia maakond otsustas, et Saremar alustab saare ja mandri vaheliste uute liinide teenindamist, kaalus ta ainult liine, mida oli võimalik teenindada majanduslikult tasakaalustatult; |
| --- | --- | --- |

(103)

Esiteks väitis Sardiinia maakond, et Saremarile saare ja mandri vahelise kahe laevaliini teenindamise eest antud hüvitis vastab turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Isegi kui liinide teenindamine teenis kahjumit, oli õiguspärane eeldada, et tegevus toob tulu. Kõnealuseid meetmeid võttes tegutses Sardiinia maakond heaperemeheliku turuinvestorina, arvestades, et tema otsused avada kaks kõnealust liini põhinesid varem koostatud äriplaanidel. Täpsemalt:

a)

märtsis/aprillis 2011, kui Sardiinia maakond otsustas, et Saremar alustab saare ja mandri vaheliste uute liinide teenindamist, kaalus ta ainult liine, mida oli võimalik teenindada majanduslikult tasakaalustatult;

| b) | oma otsusega 36/6 sätestas Sardiinia maakond, et Saremar peab äriplaani alusel tõendama teenindamise elujõulisust ajavahemikul 30. septembrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 vähemalt ühel täiendaval liinil järgmiste hulgast: Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno ja Cagliari–Piombino. Samuti pidi Saremar jätkama äriplaani alusel Golfo Aranci (või Olbia) – Civitavecchia, Porto Torrese – Vado Ligure (või Genova) liini teenindamist 15. maist 2012 kuni 15. septembrini 2012. Otsus mitte alustada uute liinide teenindamist, vaid jätkata 2012. aasta suvehooajal juba 2011. aastal Saremari teenindatud liinide teenindamist oli samavõrra ajendatud kasumlikkuse kaalutlustest; |
| --- | --- |

b)

oma otsusega 36/6 sätestas Sardiinia maakond, et Saremar peab äriplaani alusel tõendama teenindamise elujõulisust ajavahemikul 30. septembrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 vähemalt ühel täiendaval liinil järgmiste hulgast: Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno ja Cagliari–Piombino. Samuti pidi Saremar jätkama äriplaani alusel Golfo Aranci (või Olbia) – Civitavecchia, Porto Torrese – Vado Ligure (või Genova) liini teenindamist 15. maist 2012 kuni 15. septembrini 2012. Otsus mitte alustada uute liinide teenindamist, vaid jätkata 2012. aasta suvehooajal juba 2011. aastal Saremari teenindatud liinide teenindamist oli samavõrra ajendatud kasumlikkuse kaalutlustest;

| c) | Sardiinia maakonna otsus piirata tegevuskahjumit mõlemal liinil teenuse osutamise katkestamisega 2012. aasta tipphooaja lõpul ning tegevuskahjumit osaliselt hüvitada oli äririski minimeerimise tagamiseks äärmiselt oluline. Seepärast oleks sellise otsuse samamoodi teinud ka erainvestor. |
| --- | --- |

c)

Sardiinia maakonna otsus piirata tegevuskahjumit mõlemal liinil teenuse osutamise katkestamisega 2012. aasta tipphooaja lõpul ning tegevuskahjumit osaliselt hüvitada oli äririski minimeerimise tagamiseks äärmiselt oluline. Seepärast oleks sellise otsuse samamoodi teinud ka erainvestor.

| (104) | Teiseks rõhutas Sardiinia maakond, et antud juhul on nelja Altmarki kriteeriumi järgitud allpool selgitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(104)

Teiseks rõhutas Sardiinia maakond, et antud juhul on nelja Altmarki kriteeriumi järgitud allpool selgitatud põhjustel.

Altmark 1

Altmark 1

| (105) | Liikmesriigi ametiasutustel on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel ulatuslik valikuvabadus. Sardiinia maakonnale on antud 7. detsembri 2006. aasta seadusega nr 296 territoriaalse järjepidevusega seotud pädevus ning seega on Sardiinia maakond kõige õigem asutus määratlema seoses Sardiinia ja Itaalia mandriosa vaheliste liinidega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid. Sellega rõhutab Sardiinia maakond oma huvi tagada territoriaalne järjepidevus taskukohaste tariifidega. Kui teenuse osutamine oleks tehtud Saremarile ülesandeks katseliselt, oleks see teeninud üldisi huve ja olnud ajendatud kiireloomulistest põhjustest. |
| --- | --- |

(105)

Liikmesriigi ametiasutustel on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel ulatuslik valikuvabadus. Sardiinia maakonnale on antud 7. detsembri 2006. aasta seadusega nr 296 territoriaalse järjepidevusega seotud pädevus ning seega on Sardiinia maakond kõige õigem asutus määratlema seoses Sardiinia ja Itaalia mandriosa vaheliste liinidega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid. Sellega rõhutab Sardiinia maakond oma huvi tagada territoriaalne järjepidevus taskukohaste tariifidega. Kui teenuse osutamine oleks tehtud Saremarile ülesandeks katseliselt, oleks see teeninud üldisi huve ja olnud ajendatud kiireloomulistest põhjustest.

| (106) | Seoses reaalse vajadusega kehtestada avaliku teenindamise kohustused tuletab Sardiinia maakond kõigepealt meelde tõsist kriisi endises emaettevõtjas Tirrenias, kes oli traditsiooniliselt teenindanud Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelisi liine. Tirrenia finantsraskused olid väidetavalt põhjustanud äärmist ebakindlust seoses avaliku teenuse osutamisega vähemalt kuni juulini 2012, millal CIN allkirjastas uue lepingu. Sardiinia maakond tuletab meelde, et komisjon oli keelanud Tirrenia müügi CINile aktsionäride algses koosseisus. |
| --- | --- |

(106)

Seoses reaalse vajadusega kehtestada avaliku teenindamise kohustused tuletab Sardiinia maakond kõigepealt meelde tõsist kriisi endises emaettevõtjas Tirrenias, kes oli traditsiooniliselt teenindanud Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelisi liine. Tirrenia finantsraskused olid väidetavalt põhjustanud äärmist ebakindlust seoses avaliku teenuse osutamisega vähemalt kuni juulini 2012, millal CIN allkirjastas uue lepingu. Sardiinia maakond tuletab meelde, et komisjon oli keelanud Tirrenia müügi CINile aktsionäride algses koosseisus.

| (107) | Teiseks väidab Sardiinia maakond, et hindade tõus Sardiiniat ja mandriosa ühendavatel liinidel järgnenud kuudel avaldas enamikule kasutajatest ja eelkõige Sardiinia kogukonna sotsiaalselt haavatavale osale olulist mõju. |
| --- | --- |

(107)

Teiseks väidab Sardiinia maakond, et hindade tõus Sardiiniat ja mandriosa ühendavatel liinidel järgnenud kuudel avaldas enamikule kasutajatest ja eelkõige Sardiinia kogukonna sotsiaalselt haavatavale osale olulist mõju.

| (108) | Just nendel põhjustel otsustas Sardiinia maakond aprillis 2011 alustada territoriaalse järjepidevuse tagamiseks mandriga katseliselt ühistransporditeenuse pakkumist tasukohaste tariifidega. Ehkki eraettevõtjatega oli seda küsimust arutatud, ei näidanud nad Sardiinia maakonna sõnul üles valmisolekut hindu piirata ja keeldusid tariifide puhul mis tahes erga omnes kohustusest. |
| --- | --- |

(108)

Just nendel põhjustel otsustas Sardiinia maakond aprillis 2011 alustada territoriaalse järjepidevuse tagamiseks mandriga katseliselt ühistransporditeenuse pakkumist tasukohaste tariifidega. Ehkki eraettevõtjatega oli seda küsimust arutatud, ei näidanud nad Sardiinia maakonna sõnul üles valmisolekut hindu piirata ja keeldusid tariifide puhul mis tahes erga omnes kohustusest.

erga omnes

| (109) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tehti Saremarile ülesandeks mitme ülesande andmise aktiga, kus määratleti selgelt üldsuse huviga seotud eesmärk. Sardiinia maakond rõhutab, et kõnealuste teenuste osutamise üleandmine Saremarile oli territoriaalse järjepidevuse tõsise katkemise vältimiseks ainus elujõuline alternatiiv. |
| --- | --- |

(109)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tehti Saremarile ülesandeks mitme ülesande andmise aktiga, kus määratleti selgelt üldsuse huviga seotud eesmärk. Sardiinia maakond rõhutab, et kõnealuste teenuste osutamise üleandmine Saremarile oli territoriaalse järjepidevuse tõsise katkemise vältimiseks ainus elujõuline alternatiiv.

| (110) | Saremari võib pidada Sardiinia maakonna sõltuvaks teenusepakkujaks: Sardiinia maakonnal on ainuaktsionärina Saremaris otsene valitsev mõju; Saremarile tehti õiguspäraselt ülesandeks teenindada ühelt poolt Sardiinia ühendusliine väiksemate saarte ja Korsikaga ja teiselt poolt mandriga; Saremaril ei ole talle antud ja ühepoolselt Sardiinia maakonna määratud ülesannete suhtes valikuvabadust; samuti ei hakka Saremar tegutsema Sardiinia maakonna huvide vastu. Seega väidab Sardiinia maakond, et vastavalt riigihanke eeskirjadele ei pidanud ta teenuse osutamise kohta välja kuulutama pakkumismenetlust, vaid võis selle määrata otse sõltuvale teenusepakkujale. Kuni hüvitis ei ületanud teenuse osutamisega kaasnevaid kulusid, ei olnud tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(110)

Saremari võib pidada Sardiinia maakonna sõltuvaks teenusepakkujaks: Sardiinia maakonnal on ainuaktsionärina Saremaris otsene valitsev mõju; Saremarile tehti õiguspäraselt ülesandeks teenindada ühelt poolt Sardiinia ühendusliine väiksemate saarte ja Korsikaga ja teiselt poolt mandriga; Saremaril ei ole talle antud ja ühepoolselt Sardiinia maakonna määratud ülesannete suhtes valikuvabadust; samuti ei hakka Saremar tegutsema Sardiinia maakonna huvide vastu. Seega väidab Sardiinia maakond, et vastavalt riigihanke eeskirjadele ei pidanud ta teenuse osutamise kohta välja kuulutama pakkumismenetlust, vaid võis selle määrata otse sõltuvale teenusepakkujale. Kuni hüvitis ei ületanud teenuse osutamisega kaasnevaid kulusid, ei olnud tegemist riigiabiga.

| (111) | Sellega seoses tuletab Sardiinia maakond meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1370/2007 (26) sätestatakse selgesõnaliselt, et riiklikud asutused võivad teha transporditeenuste osutamise ilma pakkumismenetluseta ülesandeks sõltuvale teenusepakkujale. Samamoodi nähakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (27) alusel riiklikele asutustele ette võimalus võtta teenuste katkemise või teenuste katkemise ohu puhul erakorralisi meetmeid, milleks võib olla riigihanke otselepingu sõlmimine või riigihankelepingu ühiselt kokkulepitud pikendamine. |
| --- | --- |

(111)

Sellega seoses tuletab Sardiinia maakond meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1370/2007 (26) sätestatakse selgesõnaliselt, et riiklikud asutused võivad teha transporditeenuste osutamise ilma pakkumismenetluseta ülesandeks sõltuvale teenusepakkujale. Samamoodi nähakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (27) alusel riiklikele asutustele ette võimalus võtta teenuste katkemise või teenuste katkemise ohu puhul erakorralisi meetmeid, milleks võib olla riigihanke otselepingu sõlmimine või riigihankelepingu ühiselt kokkulepitud pikendamine.

26

27

| (112) | Sardiinia maakonna sõnul kinnitas komisjon seda seisukohta rikkumismenetluse raames, mis hõlmas nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) (28) (edaspidi „merekabotaaži määrus“) Itaalia-poolset rikkumist, millega seoses märkis komisjon, et kui maakonnad osutaksid teenust sõltuvate teenuseosutajate kaudu ANAVi kohtupraktika tähenduses (C-410/04) kooskõlas kõikide asjaomaste nõuetega, vastaks see merekabotaaži määrusele. |
| --- | --- |

(112)

Sardiinia maakonna sõnul kinnitas komisjon seda seisukohta rikkumismenetluse raames, mis hõlmas nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) (28) (edaspidi „merekabotaaži määrus“) Itaalia-poolset rikkumist, millega seoses märkis komisjon, et kui maakonnad osutaksid teenust sõltuvate teenuseosutajate kaudu ANAVi kohtupraktika tähenduses (C-410/04) kooskõlas kõikide asjaomaste nõuetega, vastaks see merekabotaaži määrusele.

28

| (113) | Sardiinia maakond rõhutab, et Saremari teenindatavad liinid valiti välja vastavalt teostatavusuuringule, milles võeti nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada territoriaalne järjepidevus ja tegevuse majanduslik elujõulisus. Nagu tuletati meelde edasiste otsustega 25/69 ja 27/4, avati Civitavecchia – Golfo Aranci ja Vado Ligure – Porto Torrese liinid tipphooajaks, täpsemalt vastavalt 15. juunist kuni 15. septembrini 2011 ja 22. juunist kuni 15. septembrini 2012, just selle uuringu ja Saremari kogutud turuteabe alusel. |
| --- | --- |

(113)

Sardiinia maakond rõhutab, et Saremari teenindatavad liinid valiti välja vastavalt teostatavusuuringule, milles võeti nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada territoriaalne järjepidevus ja tegevuse majanduslik elujõulisus. Nagu tuletati meelde edasiste otsustega 25/69 ja 27/4, avati Civitavecchia – Golfo Aranci ja Vado Ligure – Porto Torrese liinid tipphooajaks, täpsemalt vastavalt 15. juunist kuni 15. septembrini 2011 ja 22. juunist kuni 15. septembrini 2012, just selle uuringu ja Saremari kogutud turuteabe alusel.

| (114) | Samuti tuletab Sardiinia maakond meelde, et Genova – Porto Torrese ja Civitavecchia–Olbia liini teenindamine suvehooajal ei kuulu Itaalia riigi ja CINi vahel sõlmitud uue lepingu reguleerimisalasse ning seetõttu ei kehti selle kohta teenuste taskukohasuse tagamiseks mõeldud avaliku teenindamise kohustus. Igatahes võimaldab uus leping vaadata hinnad seoses kulude kasvuga (eelkõige punkrikütuse eest) läbi ega taga seega teenuste taskukohasust Sardiinia elanikele. |
| --- | --- |

(114)

Samuti tuletab Sardiinia maakond meelde, et Genova – Porto Torrese ja Civitavecchia–Olbia liini teenindamine suvehooajal ei kuulu Itaalia riigi ja CINi vahel sõlmitud uue lepingu reguleerimisalasse ning seetõttu ei kehti selle kohta teenuste taskukohasuse tagamiseks mõeldud avaliku teenindamise kohustus. Igatahes võimaldab uus leping vaadata hinnad seoses kulude kasvuga (eelkõige punkrikütuse eest) läbi ega taga seega teenuste taskukohasust Sardiinia elanikele.

| (115) | Sardiinia maakonna sõnul lõpetati saart mandriga ühendava kahe laevaliini katseline teenindamine lõplikult 2012. aasta septembris. Seejärel arendas Sardiinia maakond edasi saart mandriga ühendavate liinide teenindamise struktureeritud projekti, täpsemalt Flotta Sarda projekti, millest teavitati eelnevalt ka komisjoni. Asutati uus äriühing Flotta Sarda S.p.A. (Flotta Sarda), mis kuulub täielikult Sardiinia maakonnale ja mida Sardiinia maakond täismahus rahastab, et panna talle kohustus osutada avaliku teenusena mereveoteenuseid neljal Sardiiniat Itaalia mandriosaga ühendaval liinil. Flotta Sarda saab avaliku teenuse kulude katmiseks igal aastal hüvitist. |
| --- | --- |

(115)

Sardiinia maakonna sõnul lõpetati saart mandriga ühendava kahe laevaliini katseline teenindamine lõplikult 2012. aasta septembris. Seejärel arendas Sardiinia maakond edasi saart mandriga ühendavate liinide teenindamise struktureeritud projekti, täpsemalt Flotta Sarda projekti, millest teavitati eelnevalt ka komisjoni. Asutati uus äriühing Flotta Sarda S.p.A. (Flotta Sarda), mis kuulub täielikult Sardiinia maakonnale ja mida Sardiinia maakond täismahus rahastab, et panna talle kohustus osutada avaliku teenusena mereveoteenuseid neljal Sardiiniat Itaalia mandriosaga ühendaval liinil. Flotta Sarda saab avaliku teenuse kulude katmiseks igal aastal hüvitist.

Flotta Sarda

Altmark 2

Altmark 2

| (116) | See, et maakondlikes otsustes, millega tehti Saremarile ülesandeks alustada kahe kõnealuse liini teenindamist, ei nähtud ette Saremari õigust hüvitisele, ei mõjuta teise Altmarki kriteeriumi täitmist. Riiklikud asutused ei pea avalike teenuste pakkumise eest makstava hüvitise täpset summat ette kindlaks määrama. Selle asemel piisab, kui nad määratlevad eelnevalt rahastamiskõlblike kulude arvutamise vahendid niivõrd, kuivõrd kulusid saab otseselt seostada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Tõepoolest oli Sardiinia maakond praegusel juhul, kui ta otsustas teha Saremarile ülesandeks avada saart mandriga ühendavad laevaliinid, arvanud, et selliste teenuste osutamine ei too kaasa kahjumit. Teoreetiliselt oleks hüvitis võinud osutuda tarbetuks, kuid sellegipoolest ei jäetud seda kõrvale. |
| --- | --- |

(116)

See, et maakondlikes otsustes, millega tehti Saremarile ülesandeks alustada kahe kõnealuse liini teenindamist, ei nähtud ette Saremari õigust hüvitisele, ei mõjuta teise Altmarki kriteeriumi täitmist. Riiklikud asutused ei pea avalike teenuste pakkumise eest makstava hüvitise täpset summat ette kindlaks määrama. Selle asemel piisab, kui nad määratlevad eelnevalt rahastamiskõlblike kulude arvutamise vahendid niivõrd, kuivõrd kulusid saab otseselt seostada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Tõepoolest oli Sardiinia maakond praegusel juhul, kui ta otsustas teha Saremarile ülesandeks avada saart mandriga ühendavad laevaliinid, arvanud, et selliste teenuste osutamine ei too kaasa kahjumit. Teoreetiliselt oleks hüvitis võinud osutuda tarbetuks, kuid sellegipoolest ei jäetud seda kõrvale.

| (117) | Sardiinia maakond juhib tähelepanu, et kuna kõnealuste teenuste osutamise kohta peeti eraldi raamatupidamisarvestust, peaks olema avaliku teenuse osutamisega kaasnenud netokulusid lihtne kindlaks teha. |
| --- | --- |

(117)

Sardiinia maakond juhib tähelepanu, et kuna kõnealuste teenuste osutamise kohta peeti eraldi raamatupidamisarvestust, peaks olema avaliku teenuse osutamisega kaasnenud netokulusid lihtne kindlaks teha.

Altmark 3

Altmark 3

| (118) | Kõnealuste avalike teenuste osutamisel kasutas Saremar eraldi raamatupidamisarvestust. Sardiinia maakond on seisukohal, et see on piisav tagamaks, et riigi vahenditest hüvitati ettevõtjale vaid registreeritud puudujääki. Sardiinia maakonna arvates ei makstud seega Saremarile ülemäärast hüvitist. |
| --- | --- |

(118)

Kõnealuste avalike teenuste osutamisel kasutas Saremar eraldi raamatupidamisarvestust. Sardiinia maakond on seisukohal, et see on piisav tagamaks, et riigi vahenditest hüvitati ettevõtjale vaid registreeritud puudujääki. Sardiinia maakonna arvates ei makstud seega Saremarile ülemäärast hüvitist.

Altmark 4

Altmark 4

| (119) | Sardiinia maakond on seisukohal, et neljas Altmarki tingimus on täidetud, arvestades, et liinidel kasutatavad laevad olid liisitud turutingimustel ja punkrikütuste kulud vastavad turumääradele. Kõik muud kulutuste komponendid (kindlustus, navigatsiooni lisateenused, sadamaõigused) on turupõhised. |
| --- | --- |

(119)

Sardiinia maakond on seisukohal, et neljas Altmarki tingimus on täidetud, arvestades, et liinidel kasutatavad laevad olid liisitud turutingimustel ja punkrikütuste kulud vastavad turumääradele. Kõik muud kulutuste komponendid (kindlustus, navigatsiooni lisateenused, sadamaõigused) on turupõhised.

4.1.2.   KOKKUSOBIVUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED

| (120) | Sardiinia maakond väidab, et Saremari liigitamine sõltuvaks teenusepakkujaks välistab merekabotaaži määruses sätestatud mittediskrimineerimise tingimuse kohaldamise ja avaliku teenuse andmisega Saremarile ei rikuta seega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2005. ega 2011. aasta otsust. |
| --- | --- |

(120)

Sardiinia maakond väidab, et Saremari liigitamine sõltuvaks teenusepakkujaks välistab merekabotaaži määruses sätestatud mittediskrimineerimise tingimuse kohaldamise ja avaliku teenuse andmisega Saremarile ei rikuta seega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2005. ega 2011. aasta otsust.

| (121) | Sardiinia maakond selgitab, et kõik meetme olulised elemendid olid määratletud juba aprillis 2011. Enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse jõustumist antud mis tahes abi tuleks hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt. Sardiinia maakond eeldab nendes sätestatud kokkusobivustingimuste täitmist. Täpsemalt:






  a) | teenuse osutamine tehti Saremarile ülesandeks läbipaistvate, mittediskrimineerivate tingimuste alusel merekabotaaži määruse tähenduses; |
| --- | --- | --- |

(121)

Sardiinia maakond selgitab, et kõik meetme olulised elemendid olid määratletud juba aprillis 2011. Enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse jõustumist antud mis tahes abi tuleks hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt. Sardiinia maakond eeldab nendes sätestatud kokkusobivustingimuste täitmist. Täpsemalt:

a)

teenuse osutamine tehti Saremarile ülesandeks läbipaistvate, mittediskrimineerivate tingimuste alusel merekabotaaži määruse tähenduses;

| b) | järgitud on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktides a ja c sätestatud piirmäärasid: toetus jääb alla 30 miljoni euro ja kummalgi liinil veeti alla 300 000 reisija; |
| --- | --- |

b)

järgitud on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktides a ja c sätestatud piirmäärasid: toetus jääb alla 30 miljoni euro ja kummalgi liinil veeti alla 300 000 reisija;

| c) | teenused on seaduspäraselt liigitatud üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ja nende osutamine on tehtud ülesandeks Saremarile mitme õigusakti alusel vastavalt artiklile 4; |
| --- | --- |

c)

teenused on seaduspäraselt liigitatud üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ja nende osutamine on tehtud ülesandeks Saremarile mitme õigusakti alusel vastavalt artiklile 4;

| d) | Saremarile saart mandriga ühendavate liinide teenindamise eest makstud hüvitis ei ületa vastavalt artiklile 6 teenuste osutamise käigus kantud kulude katmiseks vajalikku summat. |
| --- | --- |

d)

Saremarile saart mandriga ühendavate liinide teenindamise eest makstud hüvitis ei ületa vastavalt artiklile 6 teenuste osutamise käigus kantud kulude katmiseks vajalikku summat.

| (122) | Sardiinia maakond väidab, et meede oleks igal juhul vastanud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele, arvestades, et:






  a) | järgitakse selle artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud teist piirmäära; |
| --- | --- | --- |

(122)

Sardiinia maakond väidab, et meede oleks igal juhul vastanud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele, arvestades, et:

a)

järgitakse selle artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud teist piirmäära;

| b) | teenuse osutamine tehti Saremarile ülesandeks pärast tehnilisi arutelusid eraettevõtjatega. Lisaks laekus Sardiinia maakonnale eraettevõtjate pakutud teenuse kohta arvukalt kaebusi; |
| --- | --- |

b)

teenuse osutamine tehti Saremarile ülesandeks pärast tehnilisi arutelusid eraettevõtjatega. Lisaks laekus Sardiinia maakonnale eraettevõtjate pakutud teenuse kohta arvukalt kaebusi;

| c) | hüvitises võetakse arvesse ettevõtja netokulusid teenuse osutamisel; |
| --- | --- |

c)

hüvitises võetakse arvesse ettevõtja netokulusid teenuse osutamisel;

| d) | võttes arvesse vastavate maakondlike otsuste avaldamist, on järgitud läbipaistvuse nõudeid. |
| --- | --- |

d)

võttes arvesse vastavate maakondlike otsuste avaldamist, on järgitud läbipaistvuse nõudeid.

| (123) | Lõpuks väidab Sardiinia maakond, et meedet ei saa lugeda konkurentsi moonutavaks liidu huvidega vastuolus oleval määral, kuna selle eesmärk on tagada territoriaalne järjepidevus ja see on piiratud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel tekkinud puudujäägiga. |
| --- | --- |

(123)

Lõpuks väidab Sardiinia maakond, et meedet ei saa lugeda konkurentsi moonutavaks liidu huvidega vastuolus oleval määral, kuna selle eesmärk on tagada territoriaalne järjepidevus ja see on piiratud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel tekkinud puudujäägiga.

4.2.   REKLAAMITEGEVUS

REKLAAMITEGEVUS

| (124) | Sardiinia maakonna sõnul vastab reklaamitegevuse jaoks makstud toetus Saremari osutatud teenustele ega anna seega äriühingule mingit lubamatut majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(124)

Sardiinia maakonna sõnul vastab reklaamitegevuse jaoks makstud toetus Saremari osutatud teenustele ega anna seega äriühingule mingit lubamatut majanduslikku eelist.

| (125) | Sardiinia maakond on seisukohal, et hinnates hinna vastavust turutingimustele, tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse seda, et kõnealune reklaamitegevus ei piirdunud algselt ettenähtud 2011. aasta tipphooajaga, vaid ulatus kokkuvõttes 2012. aastasse. |
| --- | --- |

(125)

Sardiinia maakond on seisukohal, et hinnates hinna vastavust turutingimustele, tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse seda, et kõnealune reklaamitegevus ei piirdunud algselt ettenähtud 2011. aasta tipphooajaga, vaid ulatus kokkuvõttes 2012. aastasse.

| (126) | Menetluse hilisemas etapis, 28. juunil 2013 esitas Sardiinia maakond komisjonile eksperdihinnangu reklaamitegevuse hinna põhjendamiseks. Ekspert jõudis järeldusele, et Saremari 2011. ja 2012. aastal tehtud reklaami turuväärtus jääb vahemikku 2 458 168 kuni 2 609 631 eurot (ilma käibemaksuta). Seega leiab Sardiinia maakond, et tema Saremarile makstud hind oli põhjendatud. Turumaksumust on võrreldud keskmiste reklaamikuludega ruutmeetri kohta, mis on leitud selliste parameetrite alusel nagu kestus (arvesse võeti teatavaid soodustusi reklaamikampaania jätkamisel 2012. aastal), reklaami liik (sise- või välireklaam) ja asukoht (suuremad linnad, elanikkonna oluline sissevool, suurema liiklusega alad). |
| --- | --- |

(126)

Menetluse hilisemas etapis, 28. juunil 2013 esitas Sardiinia maakond komisjonile eksperdihinnangu reklaamitegevuse hinna põhjendamiseks. Ekspert jõudis järeldusele, et Saremari 2011. ja 2012. aastal tehtud reklaami turuväärtus jääb vahemikku 2 458 168 kuni 2 609 631 eurot (ilma käibemaksuta). Seega leiab Sardiinia maakond, et tema Saremarile makstud hind oli põhjendatud. Turumaksumust on võrreldud keskmiste reklaamikuludega ruutmeetri kohta, mis on leitud selliste parameetrite alusel nagu kestus (arvesse võeti teatavaid soodustusi reklaamikampaania jätkamisel 2012. aastal), reklaami liik (sise- või välireklaam) ja asukoht (suuremad linnad, elanikkonna oluline sissevool, suurema liiklusega alad).

| (127) | Sardiinia maakond väidab, et kui Saremarile reklaamitegevuse eest makstud hinda loetaks liiga kõrgeks, piirduks äriühingule antud eelis tegelikult makstud hinna ja teenuste turuväärtuse vahega. Lõpuks leiab Sardiinia maakond, et mis tahes sellise abi kokkusobivust tuleks hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(127)

Sardiinia maakond väidab, et kui Saremarile reklaamitegevuse eest makstud hinda loetaks liiga kõrgeks, piirduks äriühingule antud eelis tegelikult makstud hinna ja teenuste turuväärtuse vahega. Lõpuks leiab Sardiinia maakond, et mis tahes sellise abi kokkusobivust tuleks hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel.

4.3.   KOLME MILJONI EURO SUURUNE LAEN JA KINNITUSKIRJAD

KOLME MILJONI EURO SUURUNE LAEN JA KINNITUSKIRJAD

| (128) | Sardiinia maakond väidab, et Saremarile antud kolme miljoni euro suurune krediidiliin ei hõlmanud maakondlikke vahendeid. Selle andis Saremarile erafinantseerimisautus BS pank turutingimustel. Kuid Saremar ei ole krediidiliini kasutanud ning juulis 2011 kooskõlas otsusega 23/2 väljastatud kinnituskiri aegus 30. novembril 2011. Kuna kinnituskiri ei olnud seotud äriühingu finantskohustustega, ei saa seda pidada tagatiseks. |
| --- | --- |

(128)

Sardiinia maakond väidab, et Saremarile antud kolme miljoni euro suurune krediidiliin ei hõlmanud maakondlikke vahendeid. Selle andis Saremarile erafinantseerimisautus BS pank turutingimustel. Kuid Saremar ei ole krediidiliini kasutanud ning juulis 2011 kooskõlas otsusega 23/2 väljastatud kinnituskiri aegus 30. novembril 2011. Kuna kinnituskiri ei olnud seotud äriühingu finantskohustustega, ei saa seda pidada tagatiseks.

| (129) | Teist, otsusega 52/119 heaks kiidetud kinnituskirja ei väljastatud ja seepärast ei ole Sardiinia maakonnal Saremari kasuks siduvaid kohustusi. Õigupoolest ei ole otsusega 52/119 ette nähtud finantstehingut (arvelduskrediit summas 5 miljonit eurot) kunagi lõpule viidud. Nagu tuletati meelde otsuses 12/15, taotles ja sai Saremar lepingu alusel MPS pangalt laenu ilma Sardiinia maakonna tagatiseta. |
| --- | --- |

(129)

Teist, otsusega 52/119 heaks kiidetud kinnituskirja ei väljastatud ja seepärast ei ole Sardiinia maakonnal Saremari kasuks siduvaid kohustusi. Õigupoolest ei ole otsusega 52/119 ette nähtud finantstehingut (arvelduskrediit summas 5 miljonit eurot) kunagi lõpule viidud. Nagu tuletati meelde otsuses 12/15, taotles ja sai Saremar lepingu alusel MPS pangalt laenu ilma Sardiinia maakonna tagatiseta.

4.4.   REKAPITALISEERIMINE

REKAPITALISEERIMINE

| (130) | Sardiinia maakond rõhutab, et rekapitaliseerimine ei ole seotud teenuste osutamisega, mida Saremar teostas kahel Sardiiniat Itaalia mandriosaga ühendaval liinil. Meede puudutab pigem teenuseid, mida Saremar osutas algse pikendatud lepingu alusel väikesaartele ja Korsikale. |
| --- | --- |

(130)

Sardiinia maakond rõhutab, et rekapitaliseerimine ei ole seotud teenuste osutamisega, mida Saremar teostas kahel Sardiiniat Itaalia mandriosaga ühendaval liinil. Meede puudutab pigem teenuseid, mida Saremar osutas algse pikendatud lepingu alusel väikesaartele ja Korsikale.

| (131) | Otsuses 36/6 sätestatud 11,5 miljonit eurot vastab Tirrenia vastu maksejõuetusmenetluses esitatud nõudele. Kõnealune summa aga viitab Tirrenia kontserni finantstehingutele, mis tehti enne 2009. aastat. Seepärast oleks see summa olnud lubatud juba 2004. aastal, kui komisjon võttis vastu oma lõppotsuse algsete lepingute kohta kuni 2008. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(131)

Otsuses 36/6 sätestatud 11,5 miljonit eurot vastab Tirrenia vastu maksejõuetusmenetluses esitatud nõudele. Kõnealune summa aga viitab Tirrenia kontserni finantstehingutele, mis tehti enne 2009. aastat. Seepärast oleks see summa olnud lubatud juba 2004. aastal, kui komisjon võttis vastu oma lõppotsuse algsete lepingute kohta kuni 2008. aasta lõpuni.

| (132) | Praeguseks on rekapitaliseerimine toimunud vaid osaliselt. 15. juuni 2012. aasta otsusega sätestati Saremari aktsionäride koosolekul suurendada äriühingu aktsiakapitali 1 209 010,64 eurolt 6 099 961 euroni, emiteerides 307 765 lihtaktsiat nimiväärtusega 19,82 eurot. 11. juulil 2012 suurendas Sardiinia maakond Saremari kapitali vaid 824 309,6 euro võrra. Sardiinia maakond lubas ülejäänud 4 066 640,67 eurot märkida tingimusel, et peetakse kinni kavatsetud meetmete rakendamiskeelust ja komisjoni teavitatakse tegevusest. |
| --- | --- |

(132)

Praeguseks on rekapitaliseerimine toimunud vaid osaliselt. 15. juuni 2012. aasta otsusega sätestati Saremari aktsionäride koosolekul suurendada äriühingu aktsiakapitali 1 209 010,64 eurolt 6 099 961 euroni, emiteerides 307 765 lihtaktsiat nimiväärtusega 19,82 eurot. 11. juulil 2012 suurendas Sardiinia maakond Saremari kapitali vaid 824 309,6 euro võrra. Sardiinia maakond lubas ülejäänud 4 066 640,67 eurot märkida tingimusel, et peetakse kinni kavatsetud meetmete rakendamiskeelust ja komisjoni teavitatakse tegevusest.

| (133) | Sardiinia maakond rõhutab, et rekapitaliseerimisega taheti tagasi saada vaid vahendid, mis olid igal juhul juba Saremari käsutuses. Meede ei hõlma uute riigi vahendite üleandmist ega ole seetõttu riigiabi. Meedet tuleks pidada kokkusobivaks turumajandusliku investeerimise põhimõttega, arvestades, et see tugineb eelnevalt määratletud äriplaanile ja et selle eesmärk on optimeerida äriühingu müügitulu usaldusväärse elujõulisuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(133)

Sardiinia maakond rõhutab, et rekapitaliseerimisega taheti tagasi saada vaid vahendid, mis olid igal juhul juba Saremari käsutuses. Meede ei hõlma uute riigi vahendite üleandmist ega ole seetõttu riigiabi. Meedet tuleks pidada kokkusobivaks turumajandusliku investeerimise põhimõttega, arvestades, et see tugineb eelnevalt määratletud äriplaanile ja et selle eesmärk on optimeerida äriühingu müügitulu usaldusväärse elujõulisuse tagamiseks.

| (134) | Lõpuks rõhutab Sardiinia maakond, et eraettevõtjad – eelkõige GNV ja Moby – on saanud kasu tegevuskahju hüvitamiseks mõeldud kapitali suurendamisest. Mõni neist toimingutest on eeldatavasti leidnud aset üheaegselt Sardiinia maakonna poolt Saremari kasuks võetud meetme rakendamisega. |
| --- | --- |

(134)

Lõpuks rõhutab Sardiinia maakond, et eraettevõtjad – eelkõige GNV ja Moby – on saanud kasu tegevuskahju hüvitamiseks mõeldud kapitali suurendamisest. Mõni neist toimingutest on eeldatavasti leidnud aset üheaegselt Sardiinia maakonna poolt Saremari kasuks võetud meetme rakendamisega.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.   MOBY

MOBY

5.1.1.   HÜVITIS SARDIINIA JA ITAALIA MANDRIOSA VAHELISE KAHE LIINI TEENINDAMISE EEST

| (135) | Moby väidab, et Saremaril oli võimalik teenindada saart mandriga ühendavat kaht laevaliini 2011. ja 2012. aastal kuludest madalamate hindadega ainult tänu Sardiinia maakonna antud toetusele. Moby väidab, et Saremari äärmiselt madalad hinnad on turu struktuuri märkimisväärselt muutnud. Kuni 2011. aastani kõnealustel liinidel tegutsenud eraettevõtjatel, nagu GNV või Forship (Sardinia Ferries), ei olnud muud võimalust kui turult lahkuda. |
| --- | --- |

(135)

Moby väidab, et Saremaril oli võimalik teenindada saart mandriga ühendavat kaht laevaliini 2011. ja 2012. aastal kuludest madalamate hindadega ainult tänu Sardiinia maakonna antud toetusele. Moby väidab, et Saremari äärmiselt madalad hinnad on turu struktuuri märkimisväärselt muutnud. Kuni 2011. aastani kõnealustel liinidel tegutsenud eraettevõtjatel, nagu GNV või Forship (Sardinia Ferries), ei olnud muud võimalust kui turult lahkuda.

| (136) | Moby sõnul ei ole meedet võimalik põhjendada üldsuse huviga vähemalt kahel põhjusel. |
| --- | --- |

(136)

Moby sõnul ei ole meedet võimalik põhjendada üldsuse huviga vähemalt kahel põhjusel.

| (137) | Esiteks võttis Itaalia 18. juulil 2012 CINiga uut lepingut sõlmides arvesse kõiki õiguspäraseid avalike teenustega seotud huvisid; leping hõlmas avaliku teenindamise kohustuste täitmist Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelistel liinidel. Uues lepingus sätestati Genova — Porto Torrese ja Civitavecchia–Olbia liini avaliku teenindamise kohustus madalhooajal (aasta ringi, välja arvatud juunist septembrini) vähemalt iga päev. Samuti sätestati lepingus tariifide ülempiir ja täiendav elanikele mõeldud soodustariif kõikidel avaliku teenuse osutamise raames teenindavatel liinidel. Sellega kehtestati mahu miinimumnõuded iga kõnealuse liini kohta eraldi. |
| --- | --- |

(137)

Esiteks võttis Itaalia 18. juulil 2012 CINiga uut lepingut sõlmides arvesse kõiki õiguspäraseid avalike teenustega seotud huvisid; leping hõlmas avaliku teenindamise kohustuste täitmist Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelistel liinidel. Uues lepingus sätestati Genova — Porto Torrese ja Civitavecchia–Olbia liini avaliku teenindamise kohustus madalhooajal (aasta ringi, välja arvatud juunist septembrini) vähemalt iga päev. Samuti sätestati lepingus tariifide ülempiir ja täiendav elanikele mõeldud soodustariif kõikidel avaliku teenuse osutamise raames teenindavatel liinidel. Sellega kehtestati mahu miinimumnõuded iga kõnealuse liini kohta eraldi.

| (138) | Teiseks ei ole meetmega seotud tõelist avaliku teenindamise huvi, sest kaks kõnealust liini on oma olemuselt kommertsliinid. Lisaks madalhooajale on Saremar liine teenindanud ka 2011. ja 2012. aasta tipphooajal, kui turul tegutses ka mitu muud ettevõtjat. Kõnealused liinid jäeti uue lepingu reguleerimisalast välja just nende ärilise olemuse tõttu suvehooajal. |
| --- | --- |

(138)

Teiseks ei ole meetmega seotud tõelist avaliku teenindamise huvi, sest kaks kõnealust liini on oma olemuselt kommertsliinid. Lisaks madalhooajale on Saremar liine teenindanud ka 2011. ja 2012. aasta tipphooajal, kui turul tegutses ka mitu muud ettevõtjat. Kõnealused liinid jäeti uue lepingu reguleerimisalast välja just nende ärilise olemuse tõttu suvehooajal.

| (139) | Lisaks ei määratleta ülesande andmise õigusaktides kõnealuseid teenuseid selgesõnaliselt üldist majandushuvi pakkuvate teenustena ning need ei anna ettevõtjale õigust hüvitisele. Peale selle tegi Sardiinia maakond teenuste osutamise ülesandeks otse Saremarile, ilma eelneva pakkumismenetluseta. |
| --- | --- |

(139)

Lisaks ei määratleta ülesande andmise õigusaktides kõnealuseid teenuseid selgesõnaliselt üldist majandushuvi pakkuvate teenustena ning need ei anna ettevõtjale õigust hüvitisele. Peale selle tegi Sardiinia maakond teenuste osutamise ülesandeks otse Saremarile, ilma eelneva pakkumismenetluseta.

| (140) | Moby leiab, et hüvitis ei olnud põhjendatud ja mingil juhul ei vastanud see Saremari kahjumile teenuste osutamisel. |
| --- | --- |

(140)

Moby leiab, et hüvitis ei olnud põhjendatud ja mingil juhul ei vastanud see Saremari kahjumile teenuste osutamisel.

5.1.2.   REKLAAMITEGEVUS

| (141) | Moby arvates on Saremarile reklaamitegevuse jaoks antud 2 479 000 euro suurune toetus (ilma käibemaksuta) ilmselgelt ebaproportsionaalne. Lisaks ei saa summa 80 % kohest ettemaksu lugeda äris tavapäraseks. |
| --- | --- |

(141)

Moby arvates on Saremarile reklaamitegevuse jaoks antud 2 479 000 euro suurune toetus (ilma käibemaksuta) ilmselgelt ebaproportsionaalne. Lisaks ei saa summa 80 % kohest ettemaksu lugeda äris tavapäraseks.

| (142) | Samuti väidab Moby Saremari 2011. aasta bilansile tuginedes, et lisaks kolmele miljonile eurole andis amet Saremarile 1 157 000 eurot (ilma käibemaksuta), et hüvitada summa, mis Saremar eeldatavalt tasus kampaania „Suvi 2011 – Flotta Sarda“ raames (vt põhjendus 80). Moby väidab, et kõnealune summa kujutas endast samuti Saremarile antavat abi. |
| --- | --- |

(142)

Samuti väidab Moby Saremari 2011. aasta bilansile tuginedes, et lisaks kolmele miljonile eurole andis amet Saremarile 1 157 000 eurot (ilma käibemaksuta), et hüvitada summa, mis Saremar eeldatavalt tasus kampaania „Suvi 2011 – Flotta Sarda“ raames (vt põhjendus 80). Moby väidab, et kõnealune summa kujutas endast samuti Saremarile antavat abi.

| (143) | Lõpuks ei olnud amet korraldanud reklaamiteenustega seoses eelnevalt pakkumismenetlust. |
| --- | --- |

(143)

Lõpuks ei olnud amet korraldanud reklaamiteenustega seoses eelnevalt pakkumismenetlust.

5.1.3.   KOLME MILJONI EURO SUURUNE LAEN JA KINNITUSKIRJAD

| (144) | Teise kinnituskirjaga seoses (vt põhjendus 87) tuletab Moby meelde, et otsusega 52/119 kinnitas Sardiinia maakond, et teenuse pakkumise alustamiseks Civitavecchia–Olbia liinil on vaja võtta MPS pangast kohe laenu ja et pank oli küsinud Sardiinia maakonnalt tagatist. See, et kinnituskiri võeti otsusega 12/15 ametlikult tagasi, ei ole meetme liigitamisel riigiabiks oluline, sest MPS pank oli seda selgesõnaliselt nõudnud ja see oli juba mõju avaldanud. |
| --- | --- |

(144)

Teise kinnituskirjaga seoses (vt põhjendus 87) tuletab Moby meelde, et otsusega 52/119 kinnitas Sardiinia maakond, et teenuse pakkumise alustamiseks Civitavecchia–Olbia liinil on vaja võtta MPS pangast kohe laenu ja et pank oli küsinud Sardiinia maakonnalt tagatist. See, et kinnituskiri võeti otsusega 12/15 ametlikult tagasi, ei ole meetme liigitamisel riigiabiks oluline, sest MPS pank oli seda selgesõnaliselt nõudnud ja see oli juba mõju avaldanud.

5.1.4.   REKAPITALISEERIMINE

| (145) | Moby toetab täielikult komisjoni algset seisukohta rekapitaliseerimise suhtes. Ta väidab, et erainvestor ei oleks äriühingu rasket majanduslikku seisundit ja elujõulisuse taastamise väljavaadete puudumist arvestades sama investeeringut teinud. Samuti tegi rekapitaliseerimine MPS panga laenu Saremarile hõlpsamini kättesaadavaks ning seetõttu sarnaneb selle mõju tagatise mõjuga, mis annab seega Saremarile majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(145)

Moby toetab täielikult komisjoni algset seisukohta rekapitaliseerimise suhtes. Ta väidab, et erainvestor ei oleks äriühingu rasket majanduslikku seisundit ja elujõulisuse taastamise väljavaadete puudumist arvestades sama investeeringut teinud. Samuti tegi rekapitaliseerimine MPS panga laenu Saremarile hõlpsamini kättesaadavaks ning seetõttu sarnaneb selle mõju tagatise mõjuga, mis annab seega Saremarile majandusliku eelise.

5.1.5.   MUUD MEETMED

| (146) | Moby viitab ka täiendavale neljale miljonile eurole, mille Sardiinia maakond andis Saremarile oktoobris 2011. Eeldatavasti täiendas summa toetust, mida riik maksis tegevuskulude suurenemise tulemusena väikesaarte ja Korsika liinidel, mida Saremar teenindas algse pikendatud lepingu alusel. Moby väidab, et kõnealune meede kujutab endast lisaabi Saremarile, millest komisjoni eelnevalt ei teavitatud. |
| --- | --- |

(146)

Moby viitab ka täiendavale neljale miljonile eurole, mille Sardiinia maakond andis Saremarile oktoobris 2011. Eeldatavasti täiendas summa toetust, mida riik maksis tegevuskulude suurenemise tulemusena väikesaarte ja Korsika liinidel, mida Saremar teenindas algse pikendatud lepingu alusel. Moby väidab, et kõnealune meede kujutab endast lisaabi Saremarile, millest komisjoni eelnevalt ei teavitatud.

| (147) | Moby arvates on kõik hinnatavad meetmed ebaseaduslikud ja Saremarile antud abi on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(147)

Moby arvates on kõik hinnatavad meetmed ebaseaduslikud ja Saremarile antud abi on siseturuga kokkusobimatu.

5.2.   TEISED HUVITATUD ISIKUD

TEISED HUVITATUD ISIKUD

| (148) | Ükski teine huvitatud isik ei ole menetlustähtaja jooksul käesolevas otsuses käsitletud meetmete kohta märkusi esitanud. |
| --- | --- |

(148)

Ükski teine huvitatud isik ei ole menetlustähtaja jooksul käesolevas otsuses käsitletud meetmete kohta märkusi esitanud.

| (149) | Uurimise hilisemas etapis esitas GNV 3. juulil 2013 komisjonile kaks dokumenti: i) kohtu määratud eksperdi aruande seoses kohtuprotsessiga tsiviilasjas, mille algatas GNV Genova kohtus Saremari vastu ja ii) 11. juuni 2013. aasta kohtumääruse aruande kinnitamise kohta. |
| --- | --- |

(149)

Uurimise hilisemas etapis esitas GNV 3. juulil 2013 komisjonile kaks dokumenti: i) kohtu määratud eksperdi aruande seoses kohtuprotsessiga tsiviilasjas, mille algatas GNV Genova kohtus Saremari vastu ja ii) 11. juuni 2013. aasta kohtumääruse aruande kinnitamise kohta.

| (150) | Ekspert käsitles kolme praeguse riigiabi hindamise seisukohast olulist küsimust, mis lisati aruandesse: i) kas rekapitaliseerimine andis saart mandriga ühendavat kaht liini teenindavale äriüksusele eelise või mitte, ii) rekapitaliseerimise vastavus turumajandusliku investeerimise põhimõttele ning iii) Saremarile reklaami jaoks makstud toetuse vastavus turutingimustele. |
| --- | --- |

(150)

Ekspert käsitles kolme praeguse riigiabi hindamise seisukohast olulist küsimust, mis lisati aruandesse: i) kas rekapitaliseerimine andis saart mandriga ühendavat kaht liini teenindavale äriüksusele eelise või mitte, ii) rekapitaliseerimise vastavus turumajandusliku investeerimise põhimõttele ning iii) Saremarile reklaami jaoks makstud toetuse vastavus turutingimustele.

| (151) | Aruande kohaselt oli rekapitaliseerimise eesmärk tagada äriühingu toimimine, arvestades, et algse lepingu pikendamine järgmiseks 12 kuuks ja seega ka toetuse maksmine järgmiseks aastaks oli teadmata. Aruanne tugineb 2011. aasta bilansiga kinnitatud dokumendile, (29) milles tuletatakse meelde, et saart Itaalia mandriosaga ühendava kahe liini tegevuskahjum oli 2011. aastal 214 000 eurot ning et Tirrenia erastamisega seotud ebaselguse tõttu ei olnud teada ka riigi toetused. Aruandes järeldatakse, et rekapitaliseerimine oli vajalik tegevuse jätkamiseks. See oli kasulik nii Sardiiniat väikesaartega ühendavaid laevaliine kui ka mandriga ühendavaid laevaliine teenindavale äriüksusele. |
| --- | --- |

(151)

Aruande kohaselt oli rekapitaliseerimise eesmärk tagada äriühingu toimimine, arvestades, et algse lepingu pikendamine järgmiseks 12 kuuks ja seega ka toetuse maksmine järgmiseks aastaks oli teadmata. Aruanne tugineb 2011. aasta bilansiga kinnitatud dokumendile, (29) milles tuletatakse meelde, et saart Itaalia mandriosaga ühendava kahe liini tegevuskahjum oli 2011. aastal 214 000 eurot ning et Tirrenia erastamisega seotud ebaselguse tõttu ei olnud teada ka riigi toetused. Aruandes järeldatakse, et rekapitaliseerimine oli vajalik tegevuse jätkamiseks. See oli kasulik nii Sardiiniat väikesaartega ühendavaid laevaliine kui ka mandriga ühendavaid laevaliine teenindavale äriüksusele.

29

| (152) | Edasi öeldakse aruandes, et Saremari kogukasum 2011. aastal oli 2 523 439 eurot. See sisaldas riigiga sõlmitud lepingu alusel teenindavatelt liinidelt teenitud kasumit 2 737 797 eurot ja saart mandriga ühendavatelt liinidelt saadud kahjumit 214 358 eurot. |
| --- | --- |

(152)

Edasi öeldakse aruandes, et Saremari kogukasum 2011. aastal oli 2 523 439 eurot. See sisaldas riigiga sõlmitud lepingu alusel teenindavatelt liinidelt teenitud kasumit 2 737 797 eurot ja saart mandriga ühendavatelt liinidelt saadud kahjumit 214 358 eurot.

| (153) | Samuti leidis ekspert, et äriühingu ebakindla seisundi tõttu ei vastanud rekapitaliseerimine turumajandusliku investeerimise põhimõttele, sest äriühing oli kaotanud rohkem kui kolmandiku oma registreeritud kapitalist, tegutses karmi konkurentsiga turul, ja selle ärilised väljavaated olid piiratud. Ta oli arvamusel, et erainvestor ei oleks väga tõenäoliselt sellisesse tegevusse investeerinud. |
| --- | --- |

(153)

Samuti leidis ekspert, et äriühingu ebakindla seisundi tõttu ei vastanud rekapitaliseerimine turumajandusliku investeerimise põhimõttele, sest äriühing oli kaotanud rohkem kui kolmandiku oma registreeritud kapitalist, tegutses karmi konkurentsiga turul, ja selle ärilised väljavaated olid piiratud. Ta oli arvamusel, et erainvestor ei oleks väga tõenäoliselt sellisesse tegevusse investeerinud.

| (154) | Reklaamitegevuse hinna vastavuse kohta turuväärtusele märkis ekspert, et äriühingu 2011. aasta bilansi kohaselt oli Saremar saanud saart mandriga ühendavaid liine teenindavate laevadega seoses reklaamiteenuste jaoks 2 479 000 eurot hüvitist. Hinna turuväärtusele vastavuse analüüsimiseks jagas ta transporditeenuse osutamisel tekkinud kulud reisijate arvuga. Tulemuseks saadud maksumust 18,47 eurot reisija kohta peeti sedalaadi reklaami tavamaksumusega võrreldes liiga kõrgeks, seda enam, et reklaam oli suunatud pardal olevatele reisijatele, kes olid Sardiinia juba turismisihtkohaks valinud. Leiti, et Sardiinia maakonna makstud hind ei kajasta Saremari reklaamitegevuse turuväärtust. |
| --- | --- |

(154)

Reklaamitegevuse hinna vastavuse kohta turuväärtusele märkis ekspert, et äriühingu 2011. aasta bilansi kohaselt oli Saremar saanud saart mandriga ühendavaid liine teenindavate laevadega seoses reklaamiteenuste jaoks 2 479 000 eurot hüvitist. Hinna turuväärtusele vastavuse analüüsimiseks jagas ta transporditeenuse osutamisel tekkinud kulud reisijate arvuga. Tulemuseks saadud maksumust 18,47 eurot reisija kohta peeti sedalaadi reklaami tavamaksumusega võrreldes liiga kõrgeks, seda enam, et reklaam oli suunatud pardal olevatele reisijatele, kes olid Sardiinia juba turismisihtkohaks valinud. Leiti, et Sardiinia maakonna makstud hind ei kajasta Saremari reklaamitegevuse turuväärtust.

| (155) | GNV on esitanud komisjonile ka Saremari märkused riikliku menetluse käigus esitatud aruande kohta. Oma märkustes rõhutas Saremar, et Itaalia konkurentsiamet oli juba kinnitanud, et tema turuosa Sardiiniat Itaalia mandriosaga ühendavate mereveoteenuste turul oli jäänud tagasihoidlikuks ning seepärast ei saanud ta eelnevaid turutingimusi mõjutada. Samuti kinnitas Saremar Sardiinia ja mandri vahelistel liinidel 2011. aastal saadud kahjumit (214 358 eurot). Ta märkis, et kahel saart mandriga ühendaval laevaliinil teenitud kahjumi katmiseks oleks äriühing pidanud tõstma tariifid eraettevõtjatega samale tasemele. |
| --- | --- |

(155)

GNV on esitanud komisjonile ka Saremari märkused riikliku menetluse käigus esitatud aruande kohta. Oma märkustes rõhutas Saremar, et Itaalia konkurentsiamet oli juba kinnitanud, et tema turuosa Sardiiniat Itaalia mandriosaga ühendavate mereveoteenuste turul oli jäänud tagasihoidlikuks ning seepärast ei saanud ta eelnevaid turutingimusi mõjutada. Samuti kinnitas Saremar Sardiinia ja mandri vahelistel liinidel 2011. aastal saadud kahjumit (214 358 eurot). Ta märkis, et kahel saart mandriga ühendaval laevaliinil teenitud kahjumi katmiseks oleks äriühing pidanud tõstma tariifid eraettevõtjatega samale tasemele.

| (156) | Teenuste osutamise lõpetamine neil kahel liinil septembris 2011 aitas tegevuskahjumit piirata. Liinide teenindamise jätkamine oleks mõjutanud tulemusi negatiivses suunas ja oleks viinud Sardiinia maakonna sekkumiseni tegevuskahjumi katmiseks. |
| --- | --- |

(156)

Teenuste osutamise lõpetamine neil kahel liinil septembris 2011 aitas tegevuskahjumit piirata. Liinide teenindamise jätkamine oleks mõjutanud tulemusi negatiivses suunas ja oleks viinud Sardiinia maakonna sekkumiseni tegevuskahjumi katmiseks.

| (157) | Saremar rõhutas, et rekapitaliseerimise ajal oli äriühingu olukord riiklike toetuste kärpimise (enam kui mõõduka) ohu tõttu kriitiline. Kuna riik ei saanud äriühingut toetada (ka mitte juhtimisel), oli äriühingu finantsseisund küllaltki murettekitav. Saremari sõnul ei ole eraettevõtjatega võrdlemine seetõttu kohane. |
| --- | --- |

(157)

Saremar rõhutas, et rekapitaliseerimise ajal oli äriühingu olukord riiklike toetuste kärpimise (enam kui mõõduka) ohu tõttu kriitiline. Kuna riik ei saanud äriühingut toetada (ka mitte juhtimisel), oli äriühingu finantsseisund küllaltki murettekitav. Saremari sõnul ei ole eraettevõtjatega võrdlemine seetõttu kohane.

6.   ITAALIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

ITAALIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (158) | Itaalia ei esitanud Sardiinia maakonna poolt Saremari kasuks võetud meetmeid käsitlevate huvitatud isikute märkuste kohta oma tähelepanekuid. |
| --- | --- |

(158)

Itaalia ei esitanud Sardiinia maakonna poolt Saremari kasuks võetud meetmeid käsitlevate huvitatud isikute märkuste kohta oma tähelepanekuid.

7.   HINNANG

HINNANG

7.1.   ABI OLEMASOLU EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

ABI OLEMASOLU EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (159) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.“ |
| --- | --- |

(159)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.“

| (160) | Artikli 107 lõikes 1 esitatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Selleks et teha kindlaks, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik allpool loetletud tingimused. Täpsemalt peaks rahaline toetus






  a) | olema saadud riigilt või riiklikest vahenditest; |
| --- | --- | --- |

(160)

Artikli 107 lõikes 1 esitatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Selleks et teha kindlaks, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik allpool loetletud tingimused. Täpsemalt peaks rahaline toetus

a)

olema saadud riigilt või riiklikest vahenditest;

| b) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; |
| --- | --- |

b)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;

| c) | moonutama konkurentsi või ähvardama seda moonutada; |
| --- | --- |

c)

moonutama konkurentsi või ähvardama seda moonutada;

| d) | kahjustama liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

kahjustama liikmesriikide vahelist kaubandust.

7.1.1.   HÜVITIS SARDIINIA JA ITAALIA MANDRIOSA VAHELISE KAHE TÄIENDAVA LIINI TEENINDAMISE EEST

Riiklikud vahendid

Riiklikud vahendid

| (161) | Riigiabina käsitlemiseks peab finantsmeede olema riigiga seostatav ja pärinema otseselt või kaudselt riiklikest vahenditest. |
| --- | --- |

(161)

Riigiabina käsitlemiseks peab finantsmeede olema riigiga seostatav ja pärinema otseselt või kaudselt riiklikest vahenditest.

| (162) | Sardiinia maakond maksis Saremarile kahe mereliini teenindamise eest hüvitist maakonna eelarvest. Seepärast on hüvitis seostatav riigiga ja antud riigi vahendite kaudu. |
| --- | --- |

(162)

Sardiinia maakond maksis Saremarile kahe mereliini teenindamise eest hüvitist maakonna eelarvest. Seepärast on hüvitis seostatav riigiga ja antud riigi vahendite kaudu.

| (163) | Saremarile reklaamitegevuse jaoks antud toetus võib olla riigiga seostatav, arvestades, et amet kuulub täielikult Sardiinia maakonnale ja tema ülesanne on rakendada regionaalpoliitikat turismi ja regionaalarengu valdkonnas. Kõnealuse meetme riigiga seostatavust ei seatud kahtluse alla ei komisjoni käsutuses olevas teabes ega märkustes, mille huvitatud isikud esitasid pärast menetluse algatamist. |
| --- | --- |

(163)

Saremarile reklaamitegevuse jaoks antud toetus võib olla riigiga seostatav, arvestades, et amet kuulub täielikult Sardiinia maakonnale ja tema ülesanne on rakendada regionaalpoliitikat turismi ja regionaalarengu valdkonnas. Kõnealuse meetme riigiga seostatavust ei seatud kahtluse alla ei komisjoni käsutuses olevas teabes ega märkustes, mille huvitatud isikud esitasid pärast menetluse algatamist.

| (164) | Kinnituskirjade puhul märgib komisjon, et neis kinnitatakse vaid Sardiinia maakonna valmisolekut teavitada panku osaluse mis tahes muutustest koos kinnitusega, et aktsionärina tagab Sardiinia maakond Saremari tulemusliku, tõhusa ja ökonoomse juhtimise. Kuivõrd kinnituskirjadega ei tagatud Saremari finantskohustusi, ei toonud need edaspidiseks kaasa võimalikku koormust riigi vahenditele. Sellega seoses järeldab komisjon, et need ei kujutanud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(164)

Kinnituskirjade puhul märgib komisjon, et neis kinnitatakse vaid Sardiinia maakonna valmisolekut teavitada panku osaluse mis tahes muutustest koos kinnitusega, et aktsionärina tagab Sardiinia maakond Saremari tulemusliku, tõhusa ja ökonoomse juhtimise. Kuivõrd kinnituskirjadega ei tagatud Saremari finantskohustusi, ei toonud need edaspidiseks kaasa võimalikku koormust riigi vahenditele. Sellega seoses järeldab komisjon, et need ei kujutanud endast riigiabi.

| (165) | Kõiki muid meetmeid rahastab Sardiinia maakond otse maakonna eelarvest ja seetõttu on tegemist riigi vahenditega. |
| --- | --- |

(165)

Kõiki muid meetmeid rahastab Sardiinia maakond otse maakonna eelarvest ja seetõttu on tegemist riigi vahenditega.

Valikulisus

Valikulisus

| (166) | Kõik hinnatavad meetmed, sealhulgas hüvitis mereliinide teenindamise eest, antakse ühele saajale ja on seetõttu selgelt valikulised. |
| --- | --- |

(166)

Kõik hinnatavad meetmed, sealhulgas hüvitis mereliinide teenindamise eest, antakse ühele saajale ja on seetõttu selgelt valikulised.

Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

Hüvitis Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe liini teenindamise eest

Hüvitis Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe liini teenindamise eest

| (167) | Ametliku uurimismenetluse käigus väitis Sardiinia maakond kõigepealt, et nende kahe liini teenindamise eest makstav hüvitis vastab turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Seega eeldas Sardiinia maakond, et ta on Altmarki kriteeriumid täitnud. |
| --- | --- |

(167)

Ametliku uurimismenetluse käigus väitis Sardiinia maakond kõigepealt, et nende kahe liini teenindamise eest makstav hüvitis vastab turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Seega eeldas Sardiinia maakond, et ta on Altmarki kriteeriumid täitnud.

| (168) | Ulatust, milles hüvitis vastab Altmarki kriteeriumidele, hinnatakse põhjenduses 180 jj. Üldise tähelepanekuna märgib aga komisjon, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamisel ja Altmarki kriteeriumide täitmisel tuleb vahet teha. Ehkki mõlema kriteeriumiga hinnatakse abi saajale antud võimalikku eelist, viitavad nad selgesti erinevatele rollidele, mida riiklikud asutused võivad finantsmeetmeid teatava äriühingu kasuks võttes etendada. Turumajandusliku investeerimise põhimõtet kohaldatakse siis, kui riiklikud asutused tegutsevad aktsionäri rollis (st eelkõige tegevusest kasumi saamiseks), samal ajal kui Altmarki kriteeriumide kohaldamine on kohane juhul, kui riiklikud asutused taotlevad üldsuse huviga seotud eesmärke, mis ei ole iseloomulikud eraettevõtjatele (st kasumi teenimise väljavaade on sekundaarne, kui üldse on olemas) (30). Seepärast tunduvad Sardiinia maakonna argumendid Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe liini teenindamise eest hüvitise maksmise põhjendamiseks vastuolulised. |
| --- | --- |

(168)

Ulatust, milles hüvitis vastab Altmarki kriteeriumidele, hinnatakse põhjenduses 180 jj. Üldise tähelepanekuna märgib aga komisjon, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamisel ja Altmarki kriteeriumide täitmisel tuleb vahet teha. Ehkki mõlema kriteeriumiga hinnatakse abi saajale antud võimalikku eelist, viitavad nad selgesti erinevatele rollidele, mida riiklikud asutused võivad finantsmeetmeid teatava äriühingu kasuks võttes etendada. Turumajandusliku investeerimise põhimõtet kohaldatakse siis, kui riiklikud asutused tegutsevad aktsionäri rollis (st eelkõige tegevusest kasumi saamiseks), samal ajal kui Altmarki kriteeriumide kohaldamine on kohane juhul, kui riiklikud asutused taotlevad üldsuse huviga seotud eesmärke, mis ei ole iseloomulikud eraettevõtjatele (st kasumi teenimise väljavaade on sekundaarne, kui üldse on olemas) (30). Seepärast tunduvad Sardiinia maakonna argumendid Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe liini teenindamise eest hüvitise maksmise põhjendamiseks vastuolulised.

30

| (169) | Komisjon märgib lisaks, et meede vastab turumajandusliku investeerimise põhimõttele üksnes siis, kui see põhineb abisaaja usaldusväärsetel elujõulisuse väljavaadetel. Sardiinia maakond väidab, et menetlus ja toimingud, mida ta tegi enne Saremarile kõnealuste liinide teenindamise ülesande andmist, on võrreldavad eraettevõtja menetluse ja toimingutega sarnastes oludes. Sellegipoolest ei ole komisjonile uurimise käigus esitatud äriplaani ega turu-uuringut, mille Saremar enne riikliku toetuse saamist tõenäoliselt läbi viis, ehkki liikmesriik pidi esitama objektiivsed tõendid, mis näitavad, et Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe liini teenindamise hüvitamisel tegutseb riik aktsionärina (31). Oma 26. septembri 2013. aasta kirjas kinnitas Sardiinia maakond vastupidi, et kuigi otsusega 36/6 oli äriplaani koostamine ette nähtud, siis sellist plaani liinide teenindamiseks 2012. aasta suvel ei koostatud. Seega vähemalt 2012. suvehooaja puhul otsustas Sardiinia maakond nende kahe liini teenindamist jätkata enne, kui Saremar oli koostanud äriplaani. Lisaks oli Saremari bilansi kohaselt ja ka vastavalt Saremari enda kinnitusele siseriikliku tsiviilkohtumenetluse käigus nende kahe liini teenindamine 2011. aasta suvehooajal toonud kahjumit ega saanud seega mõistlikult põhjendada otsust jätkata samade liini teenindamist 2012. aastal, seda enam, et puudus äriplaan või hinnang, mis oleks näidanud, et liinid hakkavad edaspidi olulist kasumit tooma. Kokkuvõttes leiab komisjon, et hüvitist Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe liini teenindamise eest ei saa omistada riigile kui aktsionärile ning järelikult ei vasta see turumajandusliku investeerimise põhimõttele. |
| --- | --- |

(169)

Komisjon märgib lisaks, et meede vastab turumajandusliku investeerimise põhimõttele üksnes siis, kui see põhineb abisaaja usaldusväärsetel elujõulisuse väljavaadetel. Sardiinia maakond väidab, et menetlus ja toimingud, mida ta tegi enne Saremarile kõnealuste liinide teenindamise ülesande andmist, on võrreldavad eraettevõtja menetluse ja toimingutega sarnastes oludes. Sellegipoolest ei ole komisjonile uurimise käigus esitatud äriplaani ega turu-uuringut, mille Saremar enne riikliku toetuse saamist tõenäoliselt läbi viis, ehkki liikmesriik pidi esitama objektiivsed tõendid, mis näitavad, et Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe liini teenindamise hüvitamisel tegutseb riik aktsionärina (31). Oma 26. septembri 2013. aasta kirjas kinnitas Sardiinia maakond vastupidi, et kuigi otsusega 36/6 oli äriplaani koostamine ette nähtud, siis sellist plaani liinide teenindamiseks 2012. aasta suvel ei koostatud. Seega vähemalt 2012. suvehooaja puhul otsustas Sardiinia maakond nende kahe liini teenindamist jätkata enne, kui Saremar oli koostanud äriplaani. Lisaks oli Saremari bilansi kohaselt ja ka vastavalt Saremari enda kinnitusele siseriikliku tsiviilkohtumenetluse käigus nende kahe liini teenindamine 2011. aasta suvehooajal toonud kahjumit ega saanud seega mõistlikult põhjendada otsust jätkata samade liini teenindamist 2012. aastal, seda enam, et puudus äriplaan või hinnang, mis oleks näidanud, et liinid hakkavad edaspidi olulist kasumit tooma. Kokkuvõttes leiab komisjon, et hüvitist Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelise kahe liini teenindamise eest ei saa omistada riigile kui aktsionärile ning järelikult ei vasta see turumajandusliku investeerimise põhimõttele.

31

| (170) | Seoses Altmarki kriteeriumide väidetava täitmisega kinnitab Itaalia, et määratletud avalik ülesanne oli kahe eespool osutatud kabotaažliini teenindamine taskukohaste tariifidega (32). Sellega seoses märgib komisjon, et teenuseid võib lugeda üldist huvi pakkuvateks teenusteks vaid siis, kui riikliku hüvitise puudumisel ei pakutaks neid turul rahuldavalt ja riiklike asutuste määratletud tingimustega (nagu näiteks hind) sarnastel tingimustel (33). Sardiinia maakonna sõnul tehti nende kahe liini ajutine teenindamine Saremarile ülesandeks lühiajalise meetmena, kuni rakendatakse tõhusamaid abimeetmeid turutõrke kõrvaldamiseks taskukohase ühenduse pakkumisel Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahel. |
| --- | --- |

(170)

Seoses Altmarki kriteeriumide väidetava täitmisega kinnitab Itaalia, et määratletud avalik ülesanne oli kahe eespool osutatud kabotaažliini teenindamine taskukohaste tariifidega (32). Sellega seoses märgib komisjon, et teenuseid võib lugeda üldist huvi pakkuvateks teenusteks vaid siis, kui riikliku hüvitise puudumisel ei pakutaks neid turul rahuldavalt ja riiklike asutuste määratletud tingimustega (nagu näiteks hind) sarnastel tingimustel (33). Sardiinia maakonna sõnul tehti nende kahe liini ajutine teenindamine Saremarile ülesandeks lühiajalise meetmena, kuni rakendatakse tõhusamaid abimeetmeid turutõrke kõrvaldamiseks taskukohase ühenduse pakkumisel Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahel.

32

33

| (171) | Ehkki ülesande andmise õigusaktides ei liigitata nende kahe saart mandriga ühendava liini teenindamist üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, viidatakse aktides teenindamise üldise eeltingimusena tariifide taskukohasusele. Kogu ametliku uurimismenetluse jooksul on Sardiinia maakond ja Saremar rõhutanud, et meedet võib põhjendada sellega, et tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega. See põhjendus ilmneb eriti nende märkustest 2012. aasta otsuse kohta, vaatamata lisaargumendile turumajandusliku investeerimise põhimõttele vastavuse kohta. |
| --- | --- |

(171)

Ehkki ülesande andmise õigusaktides ei liigitata nende kahe saart mandriga ühendava liini teenindamist üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, viidatakse aktides teenindamise üldise eeltingimusena tariifide taskukohasusele. Kogu ametliku uurimismenetluse jooksul on Sardiinia maakond ja Saremar rõhutanud, et meedet võib põhjendada sellega, et tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega. See põhjendus ilmneb eriti nende märkustest 2012. aasta otsuse kohta, vaatamata lisaargumendile turumajandusliku investeerimise põhimõttele vastavuse kohta.

| (172) | Järgmisena uurib komisjon Altmarki kohtuasjas kohtu esitatud tingimuste väidetavat järgimist, et otsustada, kas Saremarile avalike teenuste pakkumise eest makstud hüvitis annab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses eelise. Tingimused on kumulatiivsed, nii et kui vaid üks neist on täitmata, loetakse, et hüvitis andis abisaajale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses eelise. Tingimused võib kokku võtta järgmiselt:






  a) | abi saav ettevõtja peab reaalselt täitma avaliku teenuse osutamise kohustust ning tema kohustused peavad olema selgelt kindlaks määratud (Altmark 1); |
| --- | --- | --- |

(172)

Järgmisena uurib komisjon Altmarki kohtuasjas kohtu esitatud tingimuste väidetavat järgimist, et otsustada, kas Saremarile avalike teenuste pakkumise eest makstud hüvitis annab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses eelise. Tingimused on kumulatiivsed, nii et kui vaid üks neist on täitmata, loetakse, et hüvitis andis abisaajale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses eelise. Tingimused võib kokku võtta järgmiselt:

a)

abi saav ettevõtja peab reaalselt täitma avaliku teenuse osutamise kohustust ning tema kohustused peavad olema selgelt kindlaks määratud (Altmark 1);

| b) | hüvitise väljaarvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata (Altmark 2); |
| --- | --- |

b)

hüvitise väljaarvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata (Altmark 2);

| c) | hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades seotud tulu ja mõistlikku kasumit (Altmark 3); |
| --- | --- |

c)

hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades seotud tulu ja mõistlikku kasumit (Altmark 3);

| d) | kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (Altmark 4). |
| --- | --- |

d)

kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (Altmark 4).

Altmark 2

Altmark 2

| (173) | Selguse mõttes peab komisjon praegusel juhul otstarbekamaks alustada analüüsi teisest Altmarki tingimusest. |
| --- | --- |

(173)

Selguse mõttes peab komisjon praegusel juhul otstarbekamaks alustada analüüsi teisest Altmarki tingimusest.

| (174) | Sellega seoses märgib komisjon, et hüvitise arvutamise parameetreid ei ole eelnevalt kindlaks määratud. Õigupoolest ei olnud ülesande andmise aktides, täpsemalt otsustes 25/69, 48/65 ja 36/6 Golfo Aranci – Civitavecchia liini ning otsustes 27/4 ja 36/6 Vado Ligure – Porto Torrese liini kohta, selgesõnaliselt viidatud ühelegi hüvitisele, mida tuleks Saremarile kõnealuste liinide teenindamise eest maksta. Sardiinia maakond ise tunnistas, et esialgu ei olnud mingit hüvitist ette nähtud, sest liine loeti äriliselt elujõuliseks ja Saremar pidi liinide teenindamise abil saavutama majandusliku tasakaalu. Sardiinia maakond ei kavatsenud tõepoolest Saremarile kõnealuste teenuste eest hüvitist maksta. Kuna esiteks ei olnud kahe kõnealuse liini teenindamise eest hüvitist ette nähtud ja teiseks anti Saremarile vabadus kulude tagasiteenimiseks tariife kohandada, ei ole komisjonil võimalik järeldada, et (olematu) hüvitise arvutamise parameetrid määrati eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks. |
| --- | --- |

(174)

Sellega seoses märgib komisjon, et hüvitise arvutamise parameetreid ei ole eelnevalt kindlaks määratud. Õigupoolest ei olnud ülesande andmise aktides, täpsemalt otsustes 25/69, 48/65 ja 36/6 Golfo Aranci – Civitavecchia liini ning otsustes 27/4 ja 36/6 Vado Ligure – Porto Torrese liini kohta, selgesõnaliselt viidatud ühelegi hüvitisele, mida tuleks Saremarile kõnealuste liinide teenindamise eest maksta. Sardiinia maakond ise tunnistas, et esialgu ei olnud mingit hüvitist ette nähtud, sest liine loeti äriliselt elujõuliseks ja Saremar pidi liinide teenindamise abil saavutama majandusliku tasakaalu. Sardiinia maakond ei kavatsenud tõepoolest Saremarile kõnealuste teenuste eest hüvitist maksta. Kuna esiteks ei olnud kahe kõnealuse liini teenindamise eest hüvitist ette nähtud ja teiseks anti Saremarile vabadus kulude tagasiteenimiseks tariife kohandada, ei ole komisjonil võimalik järeldada, et (olematu) hüvitise arvutamise parameetrid määrati eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks.

| (175) | Nagu näitab otsus 20/57, oli eraldi raamatupidamisarvestuse kohustuse eesmärk tagada Saremari majanduslik tasakaal liinide teenindamisel, mitte määratleda tulevase hüpoteetilise hüvitise parameetrid, kusjuures hüvitis oli õigupoolest algusest saadik välistatud. |
| --- | --- |

(175)

Nagu näitab otsus 20/57, oli eraldi raamatupidamisarvestuse kohustuse eesmärk tagada Saremari majanduslik tasakaal liinide teenindamisel, mitte määratleda tulevase hüpoteetilise hüvitise parameetrid, kusjuures hüvitis oli õigupoolest algusest saadik välistatud.

| (176) | Sardiinia maakonna otsus maksta Saremarile kahe kõnealuse liini teenindamise eest hüvitist võeti vastu alles 7. augustil 2012 ja seepärast töötati hüvitismehhanism välja hiljem, pärast puudujäägi tekkimist liinide teenindamisel. Nagu juba osutatud, ei olnud ei hüvitise summat ega selle arvutamise parameetreid võimalik määratleda eelnevalt, sest nende kahe liini teenindamist, mida loeti „peamisteks kommerts- ja turismiliinideks“, (34) peeti elujõuliseks ning eeldati, et Saremar kasutab kõnealuseid liine majandusliku tasakaalu saavutamiseks. Komisjon tuletab meelde, et ülesande andmise aktides sätestati selgelt Saremari vabadus kahe liini teenindamise elujõulisuse säilitamiseks tariife kohandada. Peale selle märgib komisjon, et Saremaril ei olnud üksnes õigus tariife elujõulisuse eesmärgile vastavalt muuta, vaid ta ka tegi seda. Eelkõige mainiti Saremari 2012. aasta ettepanekus Porto Torrese – Vado Ligure liini tariifide kohta, et kavandatavad tariifid kajastavad samal liinil 2011. aastal kohaldatud tariifidega võrreldes väikest kasvu, mis võimaldaks äriühingul kulud tagasi teenida. Kavandatava tariifi alusel oli Saremar sel ajal prognoosinud liinil [...] euro suurust (*1) kasumit. |
| --- | --- |

(176)

Sardiinia maakonna otsus maksta Saremarile kahe kõnealuse liini teenindamise eest hüvitist võeti vastu alles 7. augustil 2012 ja seepärast töötati hüvitismehhanism välja hiljem, pärast puudujäägi tekkimist liinide teenindamisel. Nagu juba osutatud, ei olnud ei hüvitise summat ega selle arvutamise parameetreid võimalik määratleda eelnevalt, sest nende kahe liini teenindamist, mida loeti „peamisteks kommerts- ja turismiliinideks“, (34) peeti elujõuliseks ning eeldati, et Saremar kasutab kõnealuseid liine majandusliku tasakaalu saavutamiseks. Komisjon tuletab meelde, et ülesande andmise aktides sätestati selgelt Saremari vabadus kahe liini teenindamise elujõulisuse säilitamiseks tariife kohandada. Peale selle märgib komisjon, et Saremaril ei olnud üksnes õigus tariife elujõulisuse eesmärgile vastavalt muuta, vaid ta ka tegi seda. Eelkõige mainiti Saremari 2012. aasta ettepanekus Porto Torrese – Vado Ligure liini tariifide kohta, et kavandatavad tariifid kajastavad samal liinil 2011. aastal kohaldatud tariifidega võrreldes väikest kasvu, mis võimaldaks äriühingul kulud tagasi teenida. Kavandatava tariifi alusel oli Saremar sel ajal prognoosinud liinil [...] euro suurust (*1) kasumit.

peamisteks kommerts- ja turismiliinideks

34

*1

| (177) | Lisaks märgitakse otsuses 36/6, et „kohustus säilitada kokkusobimatu riigiabi andmise vältimiseks majanduslik tasakaal ei võimalda avada lähitulevikus teisi liine“. Seega oli juba ülesande andmise aktide väljastamise ajal selge, et Sardiinia maakond ei kavatse kõnealuse kahe liini jaoks hüvitist maksta. Veelgi enam, on ühtlasi selge, et juba sel ajal oli Sardiinia maakond teadlik, et turusituatsiooni arvestades loetaks saart Itaalia mandriosaga ühendavate kabotaažliinide teenindamise eest makstavaid toetusi tõenäoliselt siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks. Oma aruandes Sardiinia maakonna 2012. aasta finantsaruannete kohta ütles Itaalia kontrollikoda: „nende kahe liini teenindamine [...], täitmata kaugeltki majandusliku tasakaalu kohustust, et vältida ühenduse eeskirjadega kokkusobimatu riigiabi maksmist, nagu sätestatud otsuses 48/65, oleks ilma maakonna 10 miljoni euro suuruse toetuseta toonud kaasa kahjumi üle 13 miljoni euro“ (35). |
| --- | --- |

(177)

Lisaks märgitakse otsuses 36/6, et „kohustus säilitada kokkusobimatu riigiabi andmise vältimiseks majanduslik tasakaal ei võimalda avada lähitulevikus teisi liine“. Seega oli juba ülesande andmise aktide väljastamise ajal selge, et Sardiinia maakond ei kavatse kõnealuse kahe liini jaoks hüvitist maksta. Veelgi enam, on ühtlasi selge, et juba sel ajal oli Sardiinia maakond teadlik, et turusituatsiooni arvestades loetaks saart Itaalia mandriosaga ühendavate kabotaažliinide teenindamise eest makstavaid toetusi tõenäoliselt siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks. Oma aruandes Sardiinia maakonna 2012. aasta finantsaruannete kohta ütles Itaalia kontrollikoda: „nende kahe liini teenindamine [...], täitmata kaugeltki majandusliku tasakaalu kohustust, et vältida ühenduse eeskirjadega kokkusobimatu riigiabi maksmist, nagu sätestatud otsuses 48/65, oleks ilma maakonna 10 miljoni euro suuruse toetuseta toonud kaasa kahjumi üle 13 miljoni euro“ (35).

35

| (178) | Nagu allpool esimese Altmarki tingimuse analüüsiga seoses selgitatud, leiab komisjon kokkuvõttes, et käesolevas otsuses analüüsitud ajavahemiku osa jooksul ei tehtud Saremarile ülesandeks määratleda selgelt taskukohaste tariifide tase. Kuivõrd taskukohaste tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustuse eest makstava hüvitise arvutamise parameetrid peavad olema kindlasti seotud taskukohaseks peetavate tariifide tasemega ning et see tase ei olnud praegusel juhul alati selgelt määratletud, ei saa hüvitise arvutamise parameetreid lugeda eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt määratletuks. |
| --- | --- |

(178)

Nagu allpool esimese Altmarki tingimuse analüüsiga seoses selgitatud, leiab komisjon kokkuvõttes, et käesolevas otsuses analüüsitud ajavahemiku osa jooksul ei tehtud Saremarile ülesandeks määratleda selgelt taskukohaste tariifide tase. Kuivõrd taskukohaste tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustuse eest makstava hüvitise arvutamise parameetrid peavad olema kindlasti seotud taskukohaseks peetavate tariifide tasemega ning et see tase ei olnud praegusel juhul alati selgelt määratletud, ei saa hüvitise arvutamise parameetreid lugeda eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt määratletuks.

| (179) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et teist Altmarki tingimust ei saa praegusel juhul täidetuks lugeda ja seetõttu anti hüvitisega Saremarile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses eelis. |
| --- | --- |

(179)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et teist Altmarki tingimust ei saa praegusel juhul täidetuks lugeda ja seetõttu anti hüvitisega Saremarile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses eelis.

Altmark 1

Altmark 1

| (180) | Komisjonil on suured kahtlused ka esimese Altmarki tingimuse täitmise suhtes. |
| --- | --- |

(180)

Komisjonil on suured kahtlused ka esimese Altmarki tingimuse täitmise suhtes.

| (181) | Sellega seoses tuleb arvestada, et üldist huvi pakkuva teenuse kohta ei ole liidu õiguses ühest ja täpset määratlust ei esimese Altmarki tingimuse ega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses (36). Komisjoni teatise (Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes) (37) punkt 46 on sõnastatud järgmiselt:

  „Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt.“ |
| --- | --- |

(181)

Sellega seoses tuleb arvestada, et üldist huvi pakkuva teenuse kohta ei ole liidu õiguses ühest ja täpset määratlust ei esimese Altmarki tingimuse ega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses (36). Komisjoni teatise (Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes) (37) punkt 46 on sõnastatud järgmiselt:

36

37

„Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt.“

| (182) | Seepärast on riiklikel asutustel õigus asuda seisukohale, et teatavad teenused pakuvad üldist huvi ja neid tuleb osutada üldsuse huvide kaitsmiseks avaliku teenindamise kohustuse abil, kui teenuste osutamise tagamiseks nõutaval tasemel või tingimustel ei piisa turujõududest. |
| --- | --- |

(182)

Seepärast on riiklikel asutustel õigus asuda seisukohale, et teatavad teenused pakuvad üldist huvi ja neid tuleb osutada üldsuse huvide kaitsmiseks avaliku teenindamise kohustuse abil, kui teenuste osutamise tagamiseks nõutaval tasemel või tingimustel ei piisa turujõududest.

| (183) | Praegusel juhul oli Itaalia määratletud väidetavalt avaliku teenuse eesmärk teenindada taskukohaste tariifidega Itaalia mandriosa Sardiiniaga ühendavat kahte kabotaažliini, täpsemalt Civitavecchia – Olbia/Golfo Aranci ja Vado Ligure – Porto Torrese liini. |
| --- | --- |

(183)

Praegusel juhul oli Itaalia määratletud väidetavalt avaliku teenuse eesmärk teenindada taskukohaste tariifidega Itaalia mandriosa Sardiiniaga ühendavat kahte kabotaažliini, täpsemalt Civitavecchia – Olbia/Golfo Aranci ja Vado Ligure – Porto Torrese liini.

Image 1

| (184) | Kabotaaži valdkonnas on avaliku teenindamise kohustust reguleerivad üksikasjalikud liidu eeskirjad sätestatud merekabotaaži määruses, meretranspordiga tegelevatele ettevõtjatele antava võimaliku riigiabi uurimiseks aga ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta (edaspidi „meretranspordi suunised“) (38). |
| --- | --- |

(184)

Kabotaaži valdkonnas on avaliku teenindamise kohustust reguleerivad üksikasjalikud liidu eeskirjad sätestatud merekabotaaži määruses, meretranspordiga tegelevatele ettevõtjatele antava võimaliku riigiabi uurimiseks aga ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta (edaspidi „meretranspordi suunised“) (38).

38

| (185) | Merekabotaaži määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatakse:

  „Liikmesriik võib sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid laevaühingutega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena. Kui liikmesriik sõlmib avalike teenuste osutamise lepinguid või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustusi, peab ta seda tegema ühtki ühenduse laevaomanikku diskrimineerimata“. |
| --- | --- |

(185)

Merekabotaaži määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatakse:

„Liikmesriik võib sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid laevaühingutega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena. Kui liikmesriik sõlmib avalike teenuste osutamise lepinguid või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustusi, peab ta seda tegema ühtki ühenduse laevaomanikku diskrimineerimata“.

| (186) | Meretranspordi suuniste jaotise 9 kohaselt võib kehtestada avalike teenuste osutamise kohustusi või sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid teenuste kohta, millele on viidatud määruse (EMÜ) nr 3577/92 artiklis 4, st plaanipäraste transporditeenuste kohta saartele, saartelt ja nende vahel. |
| --- | --- |

(186)

Meretranspordi suuniste jaotise 9 kohaselt võib kehtestada avalike teenuste osutamise kohustusi või sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid teenuste kohta, millele on viidatud määruse (EMÜ) nr 3577/92 artiklis 4, st plaanipäraste transporditeenuste kohta saartele, saartelt ja nende vahel.

| (187) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib avaliku teenindamise kohustuse kehtestada vaid siis, kui see on põhjendatud vajadusega tagada piisavad regulaarsed meretransporditeenused, mida ei ole võimalik tagada ainult turujõudude abil (39). Teatises merekabotaaži määruse tõlgendamise kohta (40) kinnitatakse, et „[l]iinid, mida võib kohustada teenindama avaliku teenuse korras, määravad kindlaks liikmesriigid (k.a maakondlikud ja kohalikud ametiasutused) [...]. Avalike teenuste osutamise kohustust võib eelkõige ette näha saarekabotaaži regulaarteenusena, juhul kui turuhäirete tõttu ei ole võimalik tagada piisavat teenust“. Veelgi enam, merekabotaaži määruse artikli 2 lõikes 4 määratletakse avaliku teenindamise kohustustena kohustused, mida kõnealune laevaomanik kommertshuvidest lähtudes endale ei võtaks või ei võtaks samas ulatuses või samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(187)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib avaliku teenindamise kohustuse kehtestada vaid siis, kui see on põhjendatud vajadusega tagada piisavad regulaarsed meretransporditeenused, mida ei ole võimalik tagada ainult turujõudude abil (39). Teatises merekabotaaži määruse tõlgendamise kohta (40) kinnitatakse, et „[l]iinid, mida võib kohustada teenindama avaliku teenuse korras, määravad kindlaks liikmesriigid (k.a maakondlikud ja kohalikud ametiasutused) [...]. Avalike teenuste osutamise kohustust võib eelkõige ette näha saarekabotaaži regulaarteenusena, juhul kui turuhäirete tõttu ei ole võimalik tagada piisavat teenust“. Veelgi enam, merekabotaaži määruse artikli 2 lõikes 4 määratletakse avaliku teenindamise kohustustena kohustused, mida kõnealune laevaomanik kommertshuvidest lähtudes endale ei võtaks või ei võtaks samas ulatuses või samadel tingimustel.

39

40

| (188) | Nagu eespool osutatud, leiab Sardiinia maakond, et antud juhul on avaliku teenindamise kohustused kehtestatud seoses sellega, et Saremarilt nõutakse taskukohaste tariifide kohaldamist kahel saart Itaalia mandriosaga ühendaval kabotaažliinil. Allpool olevas tabelis on esitatud Saremari konkreetsed tariifid neil liinidel vastavalt ülesande andmise aktides sätestatule. Arvestades, et ülesande andmise aktides täpseid tariife ei ole ära näidatud, kasutati 2012. aasta puhul tariife, mida Saremar oli pakkunud Sardiinia maakonnale.

  Tabel 3


  Ülesande andmise aktides sätestatud reisijateveohinnad (tekikohad) | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure – Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. aasta suvehooaeg | (Otsus 25/69)






  — | 21 eurot 15. juunist kuni 15. juulini ja 1. kuni 15. septembrini; |

(188)

Nagu eespool osutatud, leiab Sardiinia maakond, et antud juhul on avaliku teenindamise kohustused kehtestatud seoses sellega, et Saremarilt nõutakse taskukohaste tariifide kohaldamist kahel saart Itaalia mandriosaga ühendaval kabotaažliinil. Allpool olevas tabelis on esitatud Saremari konkreetsed tariifid neil liinidel vastavalt ülesande andmise aktides sätestatule. Arvestades, et ülesande andmise aktides täpseid tariife ei ole ära näidatud, kasutati 2012. aasta puhul tariife, mida Saremar oli pakkunud Sardiinia maakonnale.

Tabel 3

Tabel 3

Ülesande andmise aktides sätestatud reisijateveohinnad (tekikohad)

Ülesande andmise aktides sätestatud reisijateveohinnad (tekikohad)

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure – Porto Torres

2011. aasta suvehooaeg

(Otsus 25/69)

—

21 eurot 15. juunist kuni 15. juulini ja 1. kuni 15. septembrini;

| — | 35 eurot 16. juulist kuni 31. augustini. |
| --- | --- |

—

35 eurot 16. juulist kuni 31. augustini.

(Otsus 27/4)

| — | 35 eurot 22. juunist kuni 15. juulini ja 1. kuni 15. septembrini; |
| --- | --- |

—

35 eurot 22. juunist kuni 15. juulini ja 1. kuni 15. septembrini;

| — | 40 eurot 16. juulist kuni 31. augustini. |
| --- | --- |

—

40 eurot 16. juulist kuni 31. augustini.

Sardiinia elanikele kohaldatakse 15 % soodustust.

2012. aasta talvehooaeg

(Otsus 48/65)

| — | Saremar pidi kohaldama 2011. aasta madalhooaja tariifi (st 21 eurot). |
| --- | --- |

—

Saremar pidi kohaldama 2011. aasta madalhooaja tariifi (st 21 eurot).

Ei teenindata

Ei teenindata

2012. aasta suvehooaeg

| — | 21 eurot 16. jaanuarist kuni 30. maini, juunis ja juulis (esmaspäevast neljapäevani) ja 3. septembrist kuni 31. detsembrini 2012; |
| --- | --- |

—

21 eurot 16. jaanuarist kuni 30. maini, juunis ja juulis (esmaspäevast neljapäevani) ja 3. septembrist kuni 31. detsembrini 2012;

| — | 25 eurot juunis ja juulis (reedest laupäevani), 30. ja 31. juulil, 1. ja 2. septembril; |
| --- | --- |

—

25 eurot juunis ja juulis (reedest laupäevani), 30. ja 31. juulil, 1. ja 2. septembril;

| — | 35 eurot 1. kuni 31. augustini. |
| --- | --- |

—

35 eurot 1. kuni 31. augustini.

| — | 35 eurot (30 eurot kohalikele elanikele) 1. kuni 14. juunini ja 3. kuni 15. septembrini; |
| --- | --- |

—

35 eurot (30 eurot kohalikele elanikele) 1. kuni 14. juunini ja 3. kuni 15. septembrini;

| — | 38 eurot (33 eurot kohalikele elanikele) 15. juunist kuni 13. juulini; |
| --- | --- |

—

38 eurot (33 eurot kohalikele elanikele) 15. juunist kuni 13. juulini;

| — | 44 eurot (38 eurot kohalikele elanikele) 14. juulist kuni 2. septembrini. |
| --- | --- |

—

44 eurot (38 eurot kohalikele elanikele) 14. juulist kuni 2. septembrini.

| (189) | Komisjon märgib, et ülesande andmise aktides ei kehtestata Saremari pakutavate (sega)teenuste kiiruse, mahu või regulaarsusega seoses muid avaliku teenindamise kohustusi, välja arvatud võimalik erand otsuse 48/65 näol teenuse alustamise kohta Olbia–Civitavecchia liinil 2012. aasta talvehooajal, milles sätestati, et Saremar peab liini teenindama lõbusõidupraame kasutades iga päev. Samuti ei ole Itaalia ametiasutused väitnud komisjonile uurimise jooksul, et Saremarile on esitatud muid, eespool osutatud ülesande andmise aktides mainimata nõudmisi. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon märgib, et ülesande andmise aktides ei kehtestata Saremari pakutavate (sega)teenuste kiiruse, mahu või regulaarsusega seoses muid avaliku teenindamise kohustusi, välja arvatud võimalik erand otsuse 48/65 näol teenuse alustamise kohta Olbia–Civitavecchia liinil 2012. aasta talvehooajal, milles sätestati, et Saremar peab liini teenindama lõbusõidupraame kasutades iga päev. Samuti ei ole Itaalia ametiasutused väitnud komisjonile uurimise jooksul, et Saremarile on esitatud muid, eespool osutatud ülesande andmise aktides mainimata nõudmisi.

| (190) | Komisjon leiab, et isegi eraldi võttes saaks taskukohaste tariifide kohaldamise kohustust pidada avaliku teenindamise kohustuseks ning et seetõttu võib antud juhul üldsuse huviga seotud eesmärgi taotlemine olla õiguspärane, eelkõige saarele suunatud reisijateveoteenuste hinnatõusu kontekstis 2011. aasta suvel sel määral, et võib öelda, et turg ei pakkunud veel nende tariifidega võrreldavaid teenuseid. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon leiab, et isegi eraldi võttes saaks taskukohaste tariifide kohaldamise kohustust pidada avaliku teenindamise kohustuseks ning et seetõttu võib antud juhul üldsuse huviga seotud eesmärgi taotlemine olla õiguspärane, eelkõige saarele suunatud reisijateveoteenuste hinnatõusu kontekstis 2011. aasta suvel sel määral, et võib öelda, et turg ei pakkunud veel nende tariifidega võrreldavaid teenuseid.

| (191) | Et kontrollida Saremarile antud avaliku teenindamise kohustuste olemasolu ja Saremarile nende kohustuste täitmisel kantud täiendavate kulude hüvitamise vajadust, peab komisjon uurima:






  a) | esiteks, kas teenus oleks ebapiisav, kui selle osutamine jäetaks üksnes turujõudude hooleks, võttes arvesse liikmesriigi kehtestatud taskukohaste tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustusi; |
| --- | --- | --- |

(191)

Et kontrollida Saremarile antud avaliku teenindamise kohustuste olemasolu ja Saremarile nende kohustuste täitmisel kantud täiendavate kulude hüvitamise vajadust, peab komisjon uurima:

a)

esiteks, kas teenus oleks ebapiisav, kui selle osutamine jäetaks üksnes turujõudude hooleks, võttes arvesse liikmesriigi kehtestatud taskukohaste tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustusi;

| b) | teiseks, kas ettevõtjale tehti tõepoolest ülesandeks täita selgesti määratletud avaliku teenindamise kohustusi. |
| --- | --- |

b)

teiseks, kas ettevõtjale tehti tõepoolest ülesandeks täita selgesti määratletud avaliku teenindamise kohustusi.

| (192) | Siin toodud põhjustel leiab komisjon, et praegusel juhul ei ole neid tingimusi täielikult täidetud. |
| --- | --- |

(192)

Siin toodud põhjustel leiab komisjon, et praegusel juhul ei ole neid tingimusi täielikult täidetud.

2011. ja 2012. aasta suvehooaeg

2011. ja 2012. aasta suvehooaeg

| (193) | 2011. aasta suvel, mil Saremarile tehti ülesandeks teenindada neid kaht liini, osutas Civitavecchia–Olbia liinil regulaarseid teenuseid veel neli muud ettevõtjat ja Genova – Porto Torrese liinil kolm ettevõtjat (41). Veelgi enam, Tirrenia pakkus Saremari omadega sarnaseid teenuseid, mis kattusid ülesande andmise akti(de)s sätestatud suhteliselt ebaselgete kohustustega. Tõepoolest, nagu eespool kirjeldatud, pakkus Tirrenia kuni juulini 2012 nii Genova – Porto Torrese kui ka Civitavecchia–Olbia liinil segateenuseid avaliku teenindamise kohustuste raames, mis käsitlesid laeva tüüpi, teenuse sagedust ja soodustariife Sardiinia elanikele ja reisijate erikategooriatele vastavalt algsetes lepingutes sätestatule (vt põhjendus 14 eespool). Esialgu sätestati kuni juunini 2012 kehtinud algses lepingus teenuste taskukohasuse tagamiseks ka avaliku teenindamise kohustused seoses tariifidega. Pidades silmas seda, et teatavad liinid ja eelkõige kaks hinnatavat liini „tagasid eriti mahuka reisijatevoo“, otsustasid Itaalia ametiasutused Tirreniale kehtestatud tariifidega seotud kohustused suvehooajal peatada (välja arvatud kohalike elanike tariifid ja muud teenuse sagedust ja laevade liiki käsitlevad kohustused), et võimaldada Tirreniale tema klientidele pakutavate hindade puhul täielikku ärivabadust (42). Samasugune ärivabadus anti uue lepinguga kahe kõnealuse liini tariifidega seoses Tirreniale/CIN-ile alates 2012. aasta juulist (43). Seepärast ei ole otsus anda Tirreniale ja Tirreniale/CINile suvehooajal, kui reisijaid on palju ja kõnealuseid liine teenindab ka mitu muud laevafirmat, hindade määramisel vabad käed Itaalia ametiasutuste juhuslik valik, vaid lõppotsus, milleni nad on jõudnud, hinnates sellel aastaajal ettevõtjate osutatavate teenuste piisavust turul. See, et Sardiinia maakond ise leidis alguses, et Saremar suudab taskukohaseid hindu pakkudes ja majanduslikku tasakaalu saavutades teenindada kaht liini, näitab, et turutingimused neil liinidel on sellised, et turuosalised suudavad pakkuda rahuldavaid teenuseid, eelkõige suvel, kui reisijaid on eriti palju. |
| --- | --- |

(193)

2011. aasta suvel, mil Saremarile tehti ülesandeks teenindada neid kaht liini, osutas Civitavecchia–Olbia liinil regulaarseid teenuseid veel neli muud ettevõtjat ja Genova – Porto Torrese liinil kolm ettevõtjat (41). Veelgi enam, Tirrenia pakkus Saremari omadega sarnaseid teenuseid, mis kattusid ülesande andmise akti(de)s sätestatud suhteliselt ebaselgete kohustustega. Tõepoolest, nagu eespool kirjeldatud, pakkus Tirrenia kuni juulini 2012 nii Genova – Porto Torrese kui ka Civitavecchia–Olbia liinil segateenuseid avaliku teenindamise kohustuste raames, mis käsitlesid laeva tüüpi, teenuse sagedust ja soodustariife Sardiinia elanikele ja reisijate erikategooriatele vastavalt algsetes lepingutes sätestatule (vt põhjendus 14 eespool). Esialgu sätestati kuni juunini 2012 kehtinud algses lepingus teenuste taskukohasuse tagamiseks ka avaliku teenindamise kohustused seoses tariifidega. Pidades silmas seda, et teatavad liinid ja eelkõige kaks hinnatavat liini „tagasid eriti mahuka reisijatevoo“, otsustasid Itaalia ametiasutused Tirreniale kehtestatud tariifidega seotud kohustused suvehooajal peatada (välja arvatud kohalike elanike tariifid ja muud teenuse sagedust ja laevade liiki käsitlevad kohustused), et võimaldada Tirreniale tema klientidele pakutavate hindade puhul täielikku ärivabadust (42). Samasugune ärivabadus anti uue lepinguga kahe kõnealuse liini tariifidega seoses Tirreniale/CIN-ile alates 2012. aasta juulist (43). Seepärast ei ole otsus anda Tirreniale ja Tirreniale/CINile suvehooajal, kui reisijaid on palju ja kõnealuseid liine teenindab ka mitu muud laevafirmat, hindade määramisel vabad käed Itaalia ametiasutuste juhuslik valik, vaid lõppotsus, milleni nad on jõudnud, hinnates sellel aastaajal ettevõtjate osutatavate teenuste piisavust turul. See, et Sardiinia maakond ise leidis alguses, et Saremar suudab taskukohaseid hindu pakkudes ja majanduslikku tasakaalu saavutades teenindada kaht liini, näitab, et turutingimused neil liinidel on sellised, et turuosalised suudavad pakkuda rahuldavaid teenuseid, eelkõige suvel, kui reisijaid on eriti palju.

41

tagasid eriti mahuka reisijatevoo

42

43

| (194) | Teisest küljest ei ole Sardiinia maakond esitanud objektiivseid põhjendusi, miks teenused, mida Tirrenia osutas juba algse lepingu alusel, mida oli Saremarile ülesande andmise ajal juba pikendatud, ei oleks olnud territoriaalse järjepidevuse tagamisel piisavad. 2011. aastal toimunud hinnatõusu käsitlevast Sardiinia maakonna argumendist ei ole selles kontekstis kasu. Transpordihindade tõusu Sardiiniasse/Sardiiniast käsitleva Itaalia konkurentsiasutuse otsusega karistati Euroopa Liidu lepingu artikli 101 rikkumise eest tegelikult vaid eraettevõtjaid. Konkurentsiameti otsuses selgitati, et kuigi Tirrenia oli võrdlusperioodil hindu samuti teatavas ulatuses tõstnud, jäi hinnatõus eraettevõtjate omast märgatavalt madalamaks. |
| --- | --- |

(194)

Teisest küljest ei ole Sardiinia maakond esitanud objektiivseid põhjendusi, miks teenused, mida Tirrenia osutas juba algse lepingu alusel, mida oli Saremarile ülesande andmise ajal juba pikendatud, ei oleks olnud territoriaalse järjepidevuse tagamisel piisavad. 2011. aastal toimunud hinnatõusu käsitlevast Sardiinia maakonna argumendist ei ole selles kontekstis kasu. Transpordihindade tõusu Sardiiniasse/Sardiiniast käsitleva Itaalia konkurentsiasutuse otsusega karistati Euroopa Liidu lepingu artikli 101 rikkumise eest tegelikult vaid eraettevõtjaid. Konkurentsiameti otsuses selgitati, et kuigi Tirrenia oli võrdlusperioodil hindu samuti teatavas ulatuses tõstnud, jäi hinnatõus eraettevõtjate omast märgatavalt madalamaks.

| (195) | Sardiinia maakonna väite kohta, et avaliku teenindamise kohustused kehtestati Tirrenia erastamisega seotud ebaselguse tõttu, märgib komisjon, et algset lepingut pikendati erastamisprotsessi lõpuni juba 2010. aastal. Seega ei oleks avalikke teenuseid pakkuva äriüksuse müügi mis tahes viivitus põhjustanud asjaomaste liinide töö katkemist. |
| --- | --- |

(195)

Sardiinia maakonna väite kohta, et avaliku teenindamise kohustused kehtestati Tirrenia erastamisega seotud ebaselguse tõttu, märgib komisjon, et algset lepingut pikendati erastamisprotsessi lõpuni juba 2010. aastal. Seega ei oleks avalikke teenuseid pakkuva äriüksuse müügi mis tahes viivitus põhjustanud asjaomaste liinide töö katkemist.

| (196) | Mis puudutab 2012. aasta suvehooaega, siis 1. septembri 2011. aasta otsusega 36/6 tehti Saremarile ülesandeks teenindada vahemikus 15. maist kuni 15. septembrini 2012 Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia ja Vado Ligure – Porto Torrese liine. Sardiinia maakond väitis, et otsus liinide teenindamist 2012. aastal jätkata põhines loodetaval elujõulisusel, mida toetasid 2011. aasta suvel saadud tulemused. Alates 1. juunist 2012 teenindati mõlemat liini tõhusalt. |
| --- | --- |

(196)

Mis puudutab 2012. aasta suvehooaega, siis 1. septembri 2011. aasta otsusega 36/6 tehti Saremarile ülesandeks teenindada vahemikus 15. maist kuni 15. septembrini 2012 Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia ja Vado Ligure – Porto Torrese liine. Sardiinia maakond väitis, et otsus liinide teenindamist 2012. aastal jätkata põhines loodetaval elujõulisusel, mida toetasid 2011. aasta suvel saadud tulemused. Alates 1. juunist 2012 teenindati mõlemat liini tõhusalt.

| (197) | Juulis 2012 jõustus Itaalia riigi ja CINi vahel uus leping, Tirrenia asemel hakkas neil kahel liinil tegutsema Tirrenia/CIN. Uues lepingus sätestatakse minimaalne sagedus ja maht, samuti talvehooaja maksimumhinnad ning soodustariifid Sardiinia elanikele ja reisijate erikategooriatele kogu aasta jooksul. |
| --- | --- |

(197)

Juulis 2012 jõustus Itaalia riigi ja CINi vahel uus leping, Tirrenia asemel hakkas neil kahel liinil tegutsema Tirrenia/CIN. Uues lepingus sätestatakse minimaalne sagedus ja maht, samuti talvehooaja maksimumhinnad ning soodustariifid Sardiinia elanikele ja reisijate erikategooriatele kogu aasta jooksul.

| (198) | Sardiinia maakonna väitel ei kohaldata teatavate uues lepingus sätestatud liinide, sealhulgas kahe hinnatava liini suvehooajal teenindamise suhtes taskukohasuse tagamiseks tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustust. Tõepoolest oli Itaalia konkurentsiasutuse sõnul infrastruktuuri- ja transpordiministeerium kinnitanud, et kuigi uues lepingus sätestati konkreetsed (maksimum)tariifid kogu aastaks, sealhulgas juunist septembrini, ja eritariifid Sardiinia elanikele, jäi liinide teenindamine sellel perioodil uue lepingu reguleerimisalast välja ja seega ei kohaldatud avaliku teenindamise kohustust. Seega teenindab CIN Genova – Porto Torrese ja Civitavecchia–Olbia liini 1. juunist kuni 30. septembrini turutingimustel. |
| --- | --- |

(198)

Sardiinia maakonna väitel ei kohaldata teatavate uues lepingus sätestatud liinide, sealhulgas kahe hinnatava liini suvehooajal teenindamise suhtes taskukohasuse tagamiseks tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustust. Tõepoolest oli Itaalia konkurentsiasutuse sõnul infrastruktuuri- ja transpordiministeerium kinnitanud, et kuigi uues lepingus sätestati konkreetsed (maksimum)tariifid kogu aastaks, sealhulgas juunist septembrini, ja eritariifid Sardiinia elanikele, jäi liinide teenindamine sellel perioodil uue lepingu reguleerimisalast välja ja seega ei kohaldatud avaliku teenindamise kohustust. Seega teenindab CIN Genova – Porto Torrese ja Civitavecchia–Olbia liini 1. juunist kuni 30. septembrini turutingimustel.

| (199) | Lisaks eespool toodud põhjendustes 193–194 rõhutatule märgib komisjon, et juunis 2012 andis Itaalia konkurentsiamet tingimusliku otsusega loa Tirrenia/CINi ühinemiseks. Otsusega kehtestati pooltele konkreetsed tingimused, muu hulgas seoses kõnealustel liinidel kohaldatavate sõidutariifidega. Eelkõige säilitaksid CIN ja Moby 2012. aasta suvehooajal Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torrese ja Genova–Olbia liinil sellise tariifide taseme, mis aitaks hoida alal Moby 2009. aasta suvel teenitud keskmist ühikutulu (välja arvatud vahetult punkrikütuse kulude kasvuga põhjendatud hinnatõus). 2013. aasta suvel säilitaksid CIN ja Moby 2012. aasta keskmise ühikutulu. Lisaks kohaldataks 2012. ja 2013. aasta suvehooajal elanikele eraldi soodustariife. |
| --- | --- |

(199)

Lisaks eespool toodud põhjendustes 193–194 rõhutatule märgib komisjon, et juunis 2012 andis Itaalia konkurentsiamet tingimusliku otsusega loa Tirrenia/CINi ühinemiseks. Otsusega kehtestati pooltele konkreetsed tingimused, muu hulgas seoses kõnealustel liinidel kohaldatavate sõidutariifidega. Eelkõige säilitaksid CIN ja Moby 2012. aasta suvehooajal Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torrese ja Genova–Olbia liinil sellise tariifide taseme, mis aitaks hoida alal Moby 2009. aasta suvel teenitud keskmist ühikutulu (välja arvatud vahetult punkrikütuse kulude kasvuga põhjendatud hinnatõus). 2013. aasta suvel säilitaksid CIN ja Moby 2012. aasta keskmise ühikutulu. Lisaks kohaldataks 2012. ja 2013. aasta suvehooajal elanikele eraldi soodustariife.

| (200) | Seepärast välistatakse ühinemist käsitleva Itaalia konkurentsiasutuse otsusega ülemäära kõrgete tariifide kohaldamine kahel kõnealusel liinil. On tõsi, et kui Sardiinia maakond tegi Saremarile 1. septembri 2011. aasta otsusega 36/6 ülesandeks kaht liini teenindada, ei võinud ta teada, milliseid tingimusi konkurentsiamet võib kohaldada. Fakt on siiski see, et 2011. aasta septembris oli Tirrenial endiselt kohustus osutada pikendatud vana lepingu alusel aasta ringi segateenuseid ning suvehooajal tegutses liinidel mitu ettevõtjat. Samamoodi olid Itaalia ametiasutused juba otsustanud, et suvehooaja turutingimusi arvestades ei ole Tirrenia suhtes vaja tariifikohustusi kehtestada. |
| --- | --- |

(200)

Seepärast välistatakse ühinemist käsitleva Itaalia konkurentsiasutuse otsusega ülemäära kõrgete tariifide kohaldamine kahel kõnealusel liinil. On tõsi, et kui Sardiinia maakond tegi Saremarile 1. septembri 2011. aasta otsusega 36/6 ülesandeks kaht liini teenindada, ei võinud ta teada, milliseid tingimusi konkurentsiamet võib kohaldada. Fakt on siiski see, et 2011. aasta septembris oli Tirrenial endiselt kohustus osutada pikendatud vana lepingu alusel aasta ringi segateenuseid ning suvehooajal tegutses liinidel mitu ettevõtjat. Samamoodi olid Itaalia ametiasutused juba otsustanud, et suvehooaja turutingimusi arvestades ei ole Tirrenia suhtes vaja tariifikohustusi kehtestada.

| (201) | 18. juunil 2013 algatas Itaalia konkurentsiamet menetluse, et uurida Tirrenia/CINi ühinemist käsitleva konkurentsiameti otsusega kehtestatud asjaomaste tingimuste Tirrenia ja Moby poolset rikkumist 2012. aasta suvel. Sardiinia maakond ja Saremar on väitnud, et sellest piisaks tõendamaks, et kõnealustel liinidel konkurentide kohaldatud piletihinnad ei vastanud Sardiinia maakonna kehtestatud taskukohasuse kriteeriumile. Komisjon ei saa selle argumendiga nõustuda. Nende kahe liini teenindamine 2012. aasta suvehooajal tehti 1. septembri 2011. aasta otsusega 36/6 ülesandeks Saremarile, kusjuures otsuse kuupäev eelneb 2012. aasta suvehooaja broneeringute avamise kuupäevale. Seepärast ei saanud Sardiinia maakond ette näha, et pooled võivad tariife tõsta, rikkudes ülesande andmise hetkel konkurentsiameti otsust. |
| --- | --- |

(201)

18. juunil 2013 algatas Itaalia konkurentsiamet menetluse, et uurida Tirrenia/CINi ühinemist käsitleva konkurentsiameti otsusega kehtestatud asjaomaste tingimuste Tirrenia ja Moby poolset rikkumist 2012. aasta suvel. Sardiinia maakond ja Saremar on väitnud, et sellest piisaks tõendamaks, et kõnealustel liinidel konkurentide kohaldatud piletihinnad ei vastanud Sardiinia maakonna kehtestatud taskukohasuse kriteeriumile. Komisjon ei saa selle argumendiga nõustuda. Nende kahe liini teenindamine 2012. aasta suvehooajal tehti 1. septembri 2011. aasta otsusega 36/6 ülesandeks Saremarile, kusjuures otsuse kuupäev eelneb 2012. aasta suvehooaja broneeringute avamise kuupäevale. Seepärast ei saanud Sardiinia maakond ette näha, et pooled võivad tariife tõsta, rikkudes ülesande andmise hetkel konkurentsiameti otsust.

| (202) | Lisaks leiab komisjon, et isegi kui Sardiinia maakonna argument, et CINil ei olnud suvehooajal mingit kohustust taskukohased tariifid säilitada leiab kinnitust, tähendaks see, et taskukohaste tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustus oleks põhjendatud suvehooajal, mitte jaanuarist maini 2012. Seepärast ei saa kõnealuse argumendiga põhjendada avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist talvehooajal. |
| --- | --- |

(202)

Lisaks leiab komisjon, et isegi kui Sardiinia maakonna argument, et CINil ei olnud suvehooajal mingit kohustust taskukohased tariifid säilitada leiab kinnitust, tähendaks see, et taskukohaste tariifidega seotud avaliku teenindamise kohustus oleks põhjendatud suvehooajal, mitte jaanuarist maini 2012. Seepärast ei saa kõnealuse argumendiga põhjendada avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist talvehooajal.

| (203) | Pealegi näitab Tirrenia ja Saremari (reisijatele kehtestatud) hindade võrdlus kahel liinil, et tariifid Olbia–Civitavecchia liinil olid suvehooajal võrreldavad. Vado Ligure – Porto Torrese liinil olid Saremari tariifid Tirrenia omadest madalamad.

  Tabel 4


  Reisijateveohinnad (tekikohad) Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia liinil | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. aasta suvehooaeg | — | 21 eurot 15. juunist kuni 15. juulini ja 1. kuni 15. septembrini; |

(203)

Pealegi näitab Tirrenia ja Saremari (reisijatele kehtestatud) hindade võrdlus kahel liinil, et tariifid Olbia–Civitavecchia liinil olid suvehooajal võrreldavad. Vado Ligure – Porto Torrese liinil olid Saremari tariifid Tirrenia omadest madalamad.

Tabel 4

Tabel 4

Reisijateveohinnad (tekikohad) Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia liinil

Reisijateveohinnad (tekikohad) Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia liinil

Saremar

Tirrenia/CIN

2011. aasta suvehooaeg

—

21 eurot 15. juunist kuni 15. juulini ja 1. kuni 15. septembrini;

| — | 35 eurot 16. juulist 2011 kuni 31. augustini 2011 |
| --- | --- |

—

35 eurot 16. juulist 2011 kuni 31. augustini 2011

21,68 eurot (21,46 eurot) kohalikele elanikele).

2012. aasta suvehooaeg

| — | 21 eurot juuni ja juuli tööpäevadel ja 3.–15. septembrini; |
| --- | --- |

—

21 eurot juuni ja juuli tööpäevadel ja 3.–15. septembrini;

| — | 25 eurot juuni ja juuli nädalavahetustel ning 30. ja 31. juulil, samuti 1. ja 2. septembril; |
| --- | --- |

—

25 eurot juuni ja juuli nädalavahetustel ning 30. ja 31. juulil, samuti 1. ja 2. septembril;

| — | 35 eurot augustis. |
| --- | --- |

—

35 eurot augustis.

21,68 eurot (21,46 eurot).

Tabel 5

Tabel 5

Reisijateveohinnad (tekikohad) Genova (Vado Ligure) – Porto Torrese liinil

Reisijateveohinnad (tekikohad) Genova (Vado Ligure) – Porto Torrese liinil

| | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- |
| 2011. aasta suvehooaeg | — | 35 eurot (29,75 eurot) 22. maist kuni 15. juulini ja 1. kuni 15. septembrini; |

Saremar

Tirrenia/CIN

2011. aasta suvehooaeg

—

35 eurot (29,75 eurot) 22. maist kuni 15. juulini ja 1. kuni 15. septembrini;

| — | 40 eurot (36 eurot) 16. juulist 2011 kuni 31. augustini 2011 |
| --- | --- |

—

40 eurot (36 eurot) 16. juulist 2011 kuni 31. augustini 2011

53,63 eurot (37,18 eurot).

2012. aasta suvehooaeg

| — | 35 eurot (30 eurot) 1. kui 14. juunini ja 3. kuni 15. septembrini; |
| --- | --- |

—

35 eurot (30 eurot) 1. kui 14. juunini ja 3. kuni 15. septembrini;

| — | 38 eurot (33 eurot) 15. juunist kuni 13. juulini; |
| --- | --- |

—

38 eurot (33 eurot) 15. juunist kuni 13. juulini;

| — | 44 eurot (38 eurot) 14. juulist kuni 2. septembrini. |
| --- | --- |

—

44 eurot (38 eurot) 14. juulist kuni 2. septembrini.

53,63 eurot (37,18 eurot)

| (204) | Seepärast leiab komisjon, et mis puutub Saremarile pandud kohustusse kohaldada 2011. ja 2012. aasta suvehooajal taskukohaseid tariife, siis siin ei näidanud Itaalia ametiasutused tegelikku vajadust avaliku teenindamise järele. Igal juhul olid Saremari Olbia–Civitavecchia liinil kohaldatavad tariifid võrreldavad ja kohati kõrgemad kui tariifid, mida pakkusid Tirrenia ja Tirrenia/CIN tariifimääradega seotud avaliku teenindamise kohustuste puudumisel. |
| --- | --- |

(204)

Seepärast leiab komisjon, et mis puutub Saremarile pandud kohustusse kohaldada 2011. ja 2012. aasta suvehooajal taskukohaseid tariife, siis siin ei näidanud Itaalia ametiasutused tegelikku vajadust avaliku teenindamise järele. Igal juhul olid Saremari Olbia–Civitavecchia liinil kohaldatavad tariifid võrreldavad ja kohati kõrgemad kui tariifid, mida pakkusid Tirrenia ja Tirrenia/CIN tariifimääradega seotud avaliku teenindamise kohustuste puudumisel.

Talvehooaeg

Talvehooaeg

| (205) | 2011. aastal katkestas Saremar Olbia–Civitavecchia liini teenindamise oktoobrist kuni detsembrini 2011. Seejärel taasalustati teenusega 2012. aasta talvel 16. jaanuarist kuni 31. maini 2012. Samal ajal teenindas Tirrenia liini algse lepingu alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse kohaselt, mis mõjutas märkimisväärselt ka Tirrenia pakutavaid tariife. Sardiinia maakond ei ole esitanud ühtki arusaadavat põhjendust, mis selgitaks kohaldatavate tariifidega seotud ja Saremarile ülesandeks tehtud avaliku teenindamise kohustuse vajadust kõnealusel liinil talvehooajal. |
| --- | --- |

(205)

2011. aastal katkestas Saremar Olbia–Civitavecchia liini teenindamise oktoobrist kuni detsembrini 2011. Seejärel taasalustati teenusega 2012. aasta talvel 16. jaanuarist kuni 31. maini 2012. Samal ajal teenindas Tirrenia liini algse lepingu alusel kehtestatud avaliku teenindamise kohustuse kohaselt, mis mõjutas märkimisväärselt ka Tirrenia pakutavaid tariife. Sardiinia maakond ei ole esitanud ühtki arusaadavat põhjendust, mis selgitaks kohaldatavate tariifidega seotud ja Saremarile ülesandeks tehtud avaliku teenindamise kohustuse vajadust kõnealusel liinil talvehooajal.

| (206) | Veelgi enam: Saremari ja Tirrenia pakutavate tariifide võrdlus näitab, et Saremari tariifid ei olnud madalamad. Seepärast ei saa öelda, et Saremarile kehtestati tariifikohustused rahuldamaks avaliku teenindamise vajadusi, mida juba varem Tirreniale kehtestatud kohustustega ei rahuldatud.

  Tabel 6


  Reisijateveohinnad (tekikohad) Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia liinil | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012. aasta talvehooaeg | 21 eurot | — | 19,79 eurot (18,16 eurot) madalhooajal; |

(206)

Veelgi enam: Saremari ja Tirrenia pakutavate tariifide võrdlus näitab, et Saremari tariifid ei olnud madalamad. Seepärast ei saa öelda, et Saremarile kehtestati tariifikohustused rahuldamaks avaliku teenindamise vajadusi, mida juba varem Tirreniale kehtestatud kohustustega ei rahuldatud.

Tabel 6

Tabel 6

Reisijateveohinnad (tekikohad) Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia liinil

Reisijateveohinnad (tekikohad) Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia liinil

Saremar

Tirrenia/CIN

2012. aasta talvehooaeg

21 eurot

—

19,79 eurot (18,16 eurot) madalhooajal;

| — | 20,61 eurot (19,98 eurot) hooaja keskpaigas (44); |
| --- | --- |

—

20,61 eurot (19,98 eurot) hooaja keskpaigas (44);

44

| — | 21,68 eurot (21,46 eurot) tipphooajal (45). |
| --- | --- |

—

21,68 eurot (21,46 eurot) tipphooajal (45).

45

Kaubavedu

Kaubavedu

| (207) | Kaubaveoga seoses märgib komisjon, et Tirreniale ja Tirreniale/CINile tehti ülesandeks osutada kahel kõnealusel liinil segateenust. Lisaks sellele osutasid 2011. aastal Olbia–Civitavecchia liinil kaubaveoteenuseid viis ettevõtjat (sealhulgas Saremar) ja Vado Ligure – Porto Torrese liinil kolm ettevõtjat. |
| --- | --- |

(207)

Kaubaveoga seoses märgib komisjon, et Tirreniale ja Tirreniale/CINile tehti ülesandeks osutada kahel kõnealusel liinil segateenust. Lisaks sellele osutasid 2011. aastal Olbia–Civitavecchia liinil kaubaveoteenuseid viis ettevõtjat (sealhulgas Saremar) ja Vado Ligure – Porto Torrese liinil kolm ettevõtjat.

| (208) | Sardiinia maakond ei selgitanud, miks Tirrenia ja teiste ettevõtjate kõnealustel liinidel pakutavad kaubaveotariifid ei ole Sardiinia transpordivajaduste rahuldamiseks piisavad, ega andnud komisjonile kõnealustel liinidel Saremari ja tema konkurentide kohaldatavate veotariifide kohta võrreldavat teavet. Lisaks, Itaalia konkurentsiasutuse poolt eraettevõtjatele kõnealustel liinidel lubatud hinnatõus viitab vaid 2011. aastale ja piirdub reisijateveohindadega. Selle tulemusena leiab komisjon, et Itaalia ametiasutused ei näidanud seoses Saremarile veoteenuse osutamiseks kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega tegeliku avaliku teenindamise vajaduse olemasolu. |
| --- | --- |

(208)

Sardiinia maakond ei selgitanud, miks Tirrenia ja teiste ettevõtjate kõnealustel liinidel pakutavad kaubaveotariifid ei ole Sardiinia transpordivajaduste rahuldamiseks piisavad, ega andnud komisjonile kõnealustel liinidel Saremari ja tema konkurentide kohaldatavate veotariifide kohta võrreldavat teavet. Lisaks, Itaalia konkurentsiasutuse poolt eraettevõtjatele kõnealustel liinidel lubatud hinnatõus viitab vaid 2011. aastale ja piirdub reisijateveohindadega. Selle tulemusena leiab komisjon, et Itaalia ametiasutused ei näidanud seoses Saremarile veoteenuse osutamiseks kehtestatud avaliku teenindamise kohustustega tegeliku avaliku teenindamise vajaduse olemasolu.

| (209) | Lõpuks märgib komisjon, et Tirrenia/CIN teenindab kõnealuseid liine, kasutades Saremari laevadega võrreldava kvaliteedi ja mahuga aluseid. Samuti ei ole Sardiinia maakond ega Saremar uurimise jooksul väitnud, et Tirrenia alused ei vasta eelnevalt määratletud kvaliteedistandarditele. |
| --- | --- |

(209)

Lõpuks märgib komisjon, et Tirrenia/CIN teenindab kõnealuseid liine, kasutades Saremari laevadega võrreldava kvaliteedi ja mahuga aluseid. Samuti ei ole Sardiinia maakond ega Saremar uurimise jooksul väitnud, et Tirrenia alused ei vasta eelnevalt määratletud kvaliteedistandarditele.

| (210) | Eespool toodut silmas pidades leiab komisjon, et Sardiinia maakond ei näidanud selgelt vajadust kehtestada kahel kõnealusel liinil taskukohaste tariifide kohaldamisega seoses avaliku teenindamise kohustus ega nende kohustuste vajalikkuse määra. |
| --- | --- |

(210)

Eespool toodut silmas pidades leiab komisjon, et Sardiinia maakond ei näidanud selgelt vajadust kehtestada kahel kõnealusel liinil taskukohaste tariifide kohaldamisega seoses avaliku teenindamise kohustus ega nende kohustuste vajalikkuse määra.

| (211) | Teiseks tuleb esimese Altmarki tingimuse kohaselt teha teenusepakkujale ülesandeks selgesti määratletud avaliku teenindamise kohustused. |
| --- | --- |

(211)

Teiseks tuleb esimese Altmarki tingimuse kohaselt teha teenusepakkujale ülesandeks selgesti määratletud avaliku teenindamise kohustused.

| (212) | Mis puudutab avaliku ülesande määratlemist ülesande andmise aktides, siis märgib komisjon antud juhul järgmist:






  a) | otsusega 20/57 tehti Saremarile ülesandeks kontrollida reisijate- ja kaubaveo segateenuste elujõulisust kahel kolmest mandriga ühendavast liinist. Täpseid teenindatavaid liine ei valinud Sardiinia maakond, vaid need jäeti ettevõtja otsustada. Ehkki Sardiinia maakond väidab, et avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine antud juhul oli põhjendatud konkureerivate ettevõtjate tariifide tõusuga, ei kehtestatud Saremarile konkreetset kohustust kohaldada teenindatavatel liinidel soodustariife; |
| --- | --- | --- |

(212)

Mis puudutab avaliku ülesande määratlemist ülesande andmise aktides, siis märgib komisjon antud juhul järgmist:

a)

otsusega 20/57 tehti Saremarile ülesandeks kontrollida reisijate- ja kaubaveo segateenuste elujõulisust kahel kolmest mandriga ühendavast liinist. Täpseid teenindatavaid liine ei valinud Sardiinia maakond, vaid need jäeti ettevõtja otsustada. Ehkki Sardiinia maakond väidab, et avaliku teenindamise kohustuse kehtestamine antud juhul oli põhjendatud konkureerivate ettevõtjate tariifide tõusuga, ei kehtestatud Saremarile konkreetset kohustust kohaldada teenindatavatel liinidel soodustariife;

| b) | Golfo Aranci – Civitavecchia liinil on konkreetsed tariifid kinnitatud otsusega 25/69 ajavahemikuks 15. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. Talvehooaja (16. jaanuarist 2012 kuni 15. juunini 2012) tavatariif kehtestati otsusega 48/65. Otsusega 12/28 liini teenindamise kohta 2012. aasta suvehooajal võttis Sardiinia maakond vaid teadmiseks Saremari ettepaneku kohaldada madalhooajal, nädalavahetustel ja tipphooajal erinevaid tariife ja Saremari kolm alternatiivset ettepanekut tipphooajal kohaldatava tariifi kohta, siiski lähemalt iseloomustamata ettevõtja pakutud täpseid hindu. Samuti ei teinud Sardiinia maakond otsust ühegi Saremari tipphooajaks välja pakutud alternatiivi kasuks. Selle asemel tegi Sardiinia maakond Saremarile ülesandeks kohaldada tariifi, mille abil õnnestub üldsuse huvi ja majanduslikku elujõulisust omavahel kõige paremini tasakaalustada; |
| --- | --- |

b)

Golfo Aranci – Civitavecchia liinil on konkreetsed tariifid kinnitatud otsusega 25/69 ajavahemikuks 15. juunist 2011 kuni 15. septembrini 2011. Talvehooaja (16. jaanuarist 2012 kuni 15. juunini 2012) tavatariif kehtestati otsusega 48/65. Otsusega 12/28 liini teenindamise kohta 2012. aasta suvehooajal võttis Sardiinia maakond vaid teadmiseks Saremari ettepaneku kohaldada madalhooajal, nädalavahetustel ja tipphooajal erinevaid tariife ja Saremari kolm alternatiivset ettepanekut tipphooajal kohaldatava tariifi kohta, siiski lähemalt iseloomustamata ettevõtja pakutud täpseid hindu. Samuti ei teinud Sardiinia maakond otsust ühegi Saremari tipphooajaks välja pakutud alternatiivi kasuks. Selle asemel tegi Sardiinia maakond Saremarile ülesandeks kohaldada tariifi, mille abil õnnestub üldsuse huvi ja majanduslikku elujõulisust omavahel kõige paremini tasakaalustada;

| c) | Genova (Vado Ligure) – Porto Torrese liinil 2011. aastal kehtivad tariifid kehtestati otsusega 27/4. Mis puutub liini teenindamisse 2012. aasta suvehooajal, siis kinnitas Sardiinia maakond otsusega 22/14 Saremari ettepaneku erinevate tariifide kohaldamise kohta madalhooajal, hooaja keskpaigas ja tipphooajal. Sardiinia elanikele pakutaks 15 % soodustust. Saremari kohaldatavate tariifide täpset taset otsuses ei sätestata. |
| --- | --- |

c)

Genova (Vado Ligure) – Porto Torrese liinil 2011. aastal kehtivad tariifid kehtestati otsusega 27/4. Mis puutub liini teenindamisse 2012. aasta suvehooajal, siis kinnitas Sardiinia maakond otsusega 22/14 Saremari ettepaneku erinevate tariifide kohaldamise kohta madalhooajal, hooaja keskpaigas ja tipphooajal. Sardiinia elanikele pakutaks 15 % soodustust. Saremari kohaldatavate tariifide täpset taset otsuses ei sätestata.

| (213) | Seepärast märgib komisjon, et isegi kui mõnede ülesande andmise aktidega reguleeritakse kohaldatavaid tariife teataval määral, on selge, et kõnealused sätted hõlmavad vaid murdosa Saremari tegevusest. Kohaldatavad tariifid on mõlemal liinil 2011. aasta suveks tõepoolest ette ära kinnitatud. Kahe liini teenindamisega seoses 2012. aasta suvel ei sätestata ülesande andmise aktides ettevõtja kohaldatavaid täpseid tariife. Uurimismenetluse hilisemal etapil esitas Sardiinia maakond komisjonile tegelikud tariifid, mille Saremar oli kavandanud ja vaikimisi kehtestanud otsustega 25/69 ja 27/4. |
| --- | --- |

(213)

Seepärast märgib komisjon, et isegi kui mõnede ülesande andmise aktidega reguleeritakse kohaldatavaid tariife teataval määral, on selge, et kõnealused sätted hõlmavad vaid murdosa Saremari tegevusest. Kohaldatavad tariifid on mõlemal liinil 2011. aasta suveks tõepoolest ette ära kinnitatud. Kahe liini teenindamisega seoses 2012. aasta suvel ei sätestata ülesande andmise aktides ettevõtja kohaldatavaid täpseid tariife. Uurimismenetluse hilisemal etapil esitas Sardiinia maakond komisjonile tegelikud tariifid, mille Saremar oli kavandanud ja vaikimisi kehtestanud otsustega 25/69 ja 27/4.

| (214) | Sellegipoolest märgib komisjon, et Saremarile on tariifide kohandamisel jäetud suur otsustusruum. Saremarile jäi õigus Sardiinia maakonna eelneva teavitamise korral tariife tegevuse majandusliku elujõulisuse ja tarbijate rahulolu tagamiseks kohandada. Komisjon märgib, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused on oma olemuselt teenused, millega kõrvaldatakse turutõrkeid, sest turul ei osutata neid iseseisvalt tasemel, mida riiklikud asutused nõutavaks peavad. Ehkki komisjon leiab, et avalike teenuste pakkujatele võib mõnel juhul hindadega seoses võimaldada mõningast paindlikkust, kui väidetav avaliku teenindamise kohustus on konkreetselt seotud vajadusega pakkuda taskukohaseid tariife, peavad riiklikud asutused määratlema maksimumtariifid, mida ettevõtja võib kohaldada, või siduda paindlikkuse kas objektiivsete kriteeriumidega, mis võimaldavad mõistliku kindlusega määratleda, millise taseme tariifi loetakse taskukohaseks, või ülesande andnud asutuse varasema loamenetlusega. |
| --- | --- |

(214)

Sellegipoolest märgib komisjon, et Saremarile on tariifide kohandamisel jäetud suur otsustusruum. Saremarile jäi õigus Sardiinia maakonna eelneva teavitamise korral tariife tegevuse majandusliku elujõulisuse ja tarbijate rahulolu tagamiseks kohandada. Komisjon märgib, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused on oma olemuselt teenused, millega kõrvaldatakse turutõrkeid, sest turul ei osutata neid iseseisvalt tasemel, mida riiklikud asutused nõutavaks peavad. Ehkki komisjon leiab, et avalike teenuste pakkujatele võib mõnel juhul hindadega seoses võimaldada mõningast paindlikkust, kui väidetav avaliku teenindamise kohustus on konkreetselt seotud vajadusega pakkuda taskukohaseid tariife, peavad riiklikud asutused määratlema maksimumtariifid, mida ettevõtja võib kohaldada, või siduda paindlikkuse kas objektiivsete kriteeriumidega, mis võimaldavad mõistliku kindlusega määratleda, millise taseme tariifi loetakse taskukohaseks, või ülesande andnud asutuse varasema loamenetlusega.

| (215) | Antud juhul aga ei ole kohaldatavaid tariife ülesande andmise aktides käsitlevad sätted piisavalt täpsed, et need võiks liigitada selgesti määratletud avaliku teenindamise kohustusteks (välja arvatud otsused 25/69 ja 27/4). Saremari vabadus tariife kohandada ei olnud seotud objektiivsete kriteeriumidega ega vähemalt objektiivsel viisil kohaldatavate kriteeriumidega. Liinide majanduslikult tasakaaluka teenindamise kohustust ilmselgelt ei täidetud ning tarbijate rahulolu (komisjoni teada) ei mõõdetud. Samamoodi on tõsi, et Saremar pidi Sardiinia maakonna tariifide taseme muutmistest teavitama, kuid pole märke sellest, et Sardiinia maakonna nõusolek oleks olnud muudetud tariifi kohaldamise tingimus. |
| --- | --- |

(215)

Antud juhul aga ei ole kohaldatavaid tariife ülesande andmise aktides käsitlevad sätted piisavalt täpsed, et need võiks liigitada selgesti määratletud avaliku teenindamise kohustusteks (välja arvatud otsused 25/69 ja 27/4). Saremari vabadus tariife kohandada ei olnud seotud objektiivsete kriteeriumidega ega vähemalt objektiivsel viisil kohaldatavate kriteeriumidega. Liinide majanduslikult tasakaaluka teenindamise kohustust ilmselgelt ei täidetud ning tarbijate rahulolu (komisjoni teada) ei mõõdetud. Samamoodi on tõsi, et Saremar pidi Sardiinia maakonna tariifide taseme muutmistest teavitama, kuid pole märke sellest, et Sardiinia maakonna nõusolek oleks olnud muudetud tariifi kohaldamise tingimus.

| (216) | Tsiviilasja menetluse käigus Genova kohtus on Saremar väitnud, et neil kahel liinil kahju vältimiseks oleks tulnud äriühingul tariife tõsta. Juhtumi toimikus ei ole aga tõendeid, et elujõulisuse eesmärgi saavutamiseks oleks äriühing teinud millalgi tariifide tõstmise ettepaneku, mille Sardiinia maakond tagasi lükkas. Vastupidi, toimiku dokumendid näitavad, et Saremar oli tariife äriühingu kulude tagasiteenimiseks tõstnud vähemalt Porto Torrese – Vado Ligure liini teenindamisel. Seepärast tundub pigem, et äriühing võis oma tariife vabalt määrata. |
| --- | --- |

(216)

Tsiviilasja menetluse käigus Genova kohtus on Saremar väitnud, et neil kahel liinil kahju vältimiseks oleks tulnud äriühingul tariife tõsta. Juhtumi toimikus ei ole aga tõendeid, et elujõulisuse eesmärgi saavutamiseks oleks äriühing teinud millalgi tariifide tõstmise ettepaneku, mille Sardiinia maakond tagasi lükkas. Vastupidi, toimiku dokumendid näitavad, et Saremar oli tariife äriühingu kulude tagasiteenimiseks tõstnud vähemalt Porto Torrese – Vado Ligure liini teenindamisel. Seepärast tundub pigem, et äriühing võis oma tariife vabalt määrata.

| (217) | Kokkuvõttes näitab ülesande andmise aktide analüüs, et Saremarile ei olnud Olbia–Civitavecchia liini teenindamisel 1. maist kuni 30. maini 2012 kohustuslikke tariife kehtestatud: otsusega 48/65 kinnitatud tariifi kohaldati kuni 2012. aasta aprilli lõpuni, samal ajal kui otsusega 12/28 kinnitatud tariifi kohaldati alates juunist 2012. Arvestades, et liini teenindamist ei katkestatud, võib järeldada, et vähemalt 2012. aasta maikuu jooksul Saremari hindu ei reguleeritud. |
| --- | --- |

(217)

Kokkuvõttes näitab ülesande andmise aktide analüüs, et Saremarile ei olnud Olbia–Civitavecchia liini teenindamisel 1. maist kuni 30. maini 2012 kohustuslikke tariife kehtestatud: otsusega 48/65 kinnitatud tariifi kohaldati kuni 2012. aasta aprilli lõpuni, samal ajal kui otsusega 12/28 kinnitatud tariifi kohaldati alates juunist 2012. Arvestades, et liini teenindamist ei katkestatud, võib järeldada, et vähemalt 2012. aasta maikuu jooksul Saremari hindu ei reguleeritud.

| (218) | Eespool osutatut silmas pidades leiab komisjon, et Saremarile ei kehtestatud tariifide taseme kohta selgeid kohustusi, välja arvatud 2011. aastal otsuste 25/69 ja 27/4 kohaselt osutatud teenuste puhul. |
| --- | --- |

(218)

Eespool osutatut silmas pidades leiab komisjon, et Saremarile ei kehtestatud tariifide taseme kohta selgeid kohustusi, välja arvatud 2011. aastal otsuste 25/69 ja 27/4 kohaselt osutatud teenuste puhul.

| (219) | Seega leiab komisjon, et Itaalia ametiasutused ei ole näidanud, et hüvitis vastab esimesele Altmarki tingimusele. |
| --- | --- |

(219)

Seega leiab komisjon, et Itaalia ametiasutused ei ole näidanud, et hüvitis vastab esimesele Altmarki tingimusele.

Altmark 3

Altmark 3

| (220) | Vastavalt kolmandale Altmarki tingimusele ei või avaliku teenindamise kohustuste eest saadud hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

(220)

Vastavalt kolmandale Altmarki tingimusele ei või avaliku teenindamise kohustuste eest saadud hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit kohustuste täitmise eest.

| (221) | Kuivõrd komisjon juba sedastas, et Sardiinia maakond ei näidanud kahel kõnealusel liinil asjaomasel ajavahemikul tegelikku vajadust avaliku teenuse järele, leiab komisjon, et Saremaril ei olnud õigust saada Altmarki tingimuste kohaselt nende kahe liini teenindamisel kantud kulude eest hüvitist. |
| --- | --- |

(221)

Kuivõrd komisjon juba sedastas, et Sardiinia maakond ei näidanud kahel kõnealusel liinil asjaomasel ajavahemikul tegelikku vajadust avaliku teenuse järele, leiab komisjon, et Saremaril ei olnud õigust saada Altmarki tingimuste kohaselt nende kahe liini teenindamisel kantud kulude eest hüvitist.

| (222) | Sardiinia maakond on aga väitnud, et hüvitis on väiksem kui Saremari kahjum nende liinide teenindamisel 2011. ja 2012. aastal, ning et kuna see on arvutatud nende liinide eraldiseisva raamatupidamise kohaselt, ei too see kasu ühelegi teisele Saremari tegevusele. Seetõttu tuleks seda lugeda kolmanda Altmarki tingimusega kooskõlas olevaks. Siiski märgib komisjon, et kuna Saremarile kogu perioodiks antud kohustusi ei olnud selgelt määratletud, on nende kohustustega kaasnevaid kulusid võimatu välja arvutada. |
| --- | --- |

(222)

Sardiinia maakond on aga väitnud, et hüvitis on väiksem kui Saremari kahjum nende liinide teenindamisel 2011. ja 2012. aastal, ning et kuna see on arvutatud nende liinide eraldiseisva raamatupidamise kohaselt, ei too see kasu ühelegi teisele Saremari tegevusele. Seetõttu tuleks seda lugeda kolmanda Altmarki tingimusega kooskõlas olevaks. Siiski märgib komisjon, et kuna Saremarile kogu perioodiks antud kohustusi ei olnud selgelt määratletud, on nende kohustustega kaasnevaid kulusid võimatu välja arvutada.

| (223) | Seepärast peab komisjon järeldama, et ka kolmas Altmarki tingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(223)

Seepärast peab komisjon järeldama, et ka kolmas Altmarki tingimus ei ole täidetud.

| (224) | Kuna kolm esimest Altmarki tingimust ei ole täidetud, leiab komisjon, et Saremarile maakonnaseaduse 15/2012 alusel antud hüvitis annab Saremarile majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(224)

Kuna kolm esimest Altmarki tingimust ei ole täidetud, leiab komisjon, et Saremarile maakonnaseaduse 15/2012 alusel antud hüvitis annab Saremarile majandusliku eelise.

Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (225) | Saremarile maakonnaseaduse 15/2012 alusel antud hüvitis annab hüvitise saajale majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(225)

Saremarile maakonnaseaduse 15/2012 alusel antud hüvitis annab hüvitise saajale majandusliku eelise.

Reklaamitegevus

Reklaamitegevus

| (226) | Reklaamitegevusega seoses märgib komisjon kõigepealt, et Saremari laevadel eksponeeritud logod ja reklaam ei viidanud meretransporditeenuste hindade vähendamisele, vaid olid mõeldud Sardiinia reklaamimiseks turismisihtkohana. Seepärast tekib küsimus, kas Saremar sai reklaamitegevuse eest sellise reklaami turuhinda ületavat hüvitist. |
| --- | --- |

(226)

Reklaamitegevusega seoses märgib komisjon kõigepealt, et Saremari laevadel eksponeeritud logod ja reklaam ei viidanud meretransporditeenuste hindade vähendamisele, vaid olid mõeldud Sardiinia reklaamimiseks turismisihtkohana. Seepärast tekib küsimus, kas Saremar sai reklaamitegevuse eest sellise reklaami turuhinda ületavat hüvitist.

| (227) | Sardiinia maakond on väitnud, et Saremar tegi reklaami turuhinnaga. Komisjon peaks eeldatavasti arvesse võtma, et Saremar tegeles sellega nii 2011. kui ka 2012. aastal. Nagu eespool osutatud, esitati Sardiinia maakonna määratud eksperdi tehtud analüüs komisjonile augustis 2013. Analüüsis jõuti järeldusele, et Saremari 2011. ja 2012. aastal tehtud reklaami turuväärtus jääb vahemikku 2 458 168 kuni 2 609 631 eurot. Seega on Sardiinia maakonna määratud hind 2 479 000 eurot põhjendatud. |
| --- | --- |

(227)

Sardiinia maakond on väitnud, et Saremar tegi reklaami turuhinnaga. Komisjon peaks eeldatavasti arvesse võtma, et Saremar tegeles sellega nii 2011. kui ka 2012. aastal. Nagu eespool osutatud, esitati Sardiinia maakonna määratud eksperdi tehtud analüüs komisjonile augustis 2013. Analüüsis jõuti järeldusele, et Saremari 2011. ja 2012. aastal tehtud reklaami turuväärtus jääb vahemikku 2 458 168 kuni 2 609 631 eurot. Seega on Sardiinia maakonna määratud hind 2 479 000 eurot põhjendatud.

| (228) | Praegusel juhul ei korraldatud teenuste turuväärtusele vastava hinna tagamiseks teenuste osutamisel ei avatud ega tingimusteta pakkumismenetlust ega tellitud eelnevalt sõltumatut eksperdihinnangut. Kuna kõnealuse tegevusega seoses pakkumismenetlust ei korraldatud, ei saa eeldada, et Sardiinia maakonna makstud hind vastab turutingimustele, mis välistaks võimaluse, et see andis Saremarile eelise. Juba ainuüksi see, et summa anti algselt vaid 2011. aastaks kavandatud reklaamitegevuse hüvitamiseks ning et 2012. aastal ei pidanud Saremar reklaami tegema, näitab, et hind ei tuginenud kulude usaldusväärsele eelhinnangule. |
| --- | --- |

(228)

Praegusel juhul ei korraldatud teenuste turuväärtusele vastava hinna tagamiseks teenuste osutamisel ei avatud ega tingimusteta pakkumismenetlust ega tellitud eelnevalt sõltumatut eksperdihinnangut. Kuna kõnealuse tegevusega seoses pakkumismenetlust ei korraldatud, ei saa eeldada, et Sardiinia maakonna makstud hind vastab turutingimustele, mis välistaks võimaluse, et see andis Saremarile eelise. Juba ainuüksi see, et summa anti algselt vaid 2011. aastaks kavandatud reklaamitegevuse hüvitamiseks ning et 2012. aastal ei pidanud Saremar reklaami tegema, näitab, et hind ei tuginenud kulude usaldusväärsele eelhinnangule.

| (229) | Sellegipoolest ei saa välistada teiste hindamismeetodite kasutamist sellistel puhkudel, tingimusel, et hind, mille ostja nende meetodite põhjal tegelikult tasub, vastab võimalikult täpselt teenuse turuväärtusele (46). |
| --- | --- |

(229)

Sellegipoolest ei saa välistada teiste hindamismeetodite kasutamist sellistel puhkudel, tingimusel, et hind, mille ostja nende meetodite põhjal tegelikult tasub, vastab võimalikult täpselt teenuse turuväärtusele (46).

46

| (230) | Sardiinia maakond on tõepoolest esitanud hindamisaruande, milles näidatakse, et teenuse hinnad vastavad turuväärtusele. Ekspert arvutas Saremari Sardiinia maakonnale osutatavate teenuste turuväärtuse keskmiste reklaamikulude alusel ruutmeetri kohta, mis on leitud selliste parameetrite alusel nagu kestus (arvesse võeti teatavaid soodustusi reklaamikampaania jätkamisel 2012. aastal), reklaami liik (sise- või välireklaam) ja asukoht (suuremad linnad, elanikkonna oluline sissevool, suurema liiklusega alad). |
| --- | --- |

(230)

Sardiinia maakond on tõepoolest esitanud hindamisaruande, milles näidatakse, et teenuse hinnad vastavad turuväärtusele. Ekspert arvutas Saremari Sardiinia maakonnale osutatavate teenuste turuväärtuse keskmiste reklaamikulude alusel ruutmeetri kohta, mis on leitud selliste parameetrite alusel nagu kestus (arvesse võeti teatavaid soodustusi reklaamikampaania jätkamisel 2012. aastal), reklaami liik (sise- või välireklaam) ja asukoht (suuremad linnad, elanikkonna oluline sissevool, suurema liiklusega alad).

| (231) | Arvestades, et kasutati üldtunnustatud hindamisstandardeid, mis antud juhul hõlmavad sarnaste teenustega seotud tehinguid, leiab komisjon, et hindamine kajastab nõuetekohaselt kõnealuste teenuste turuväärtust. |
| --- | --- |

(231)

Arvestades, et kasutati üldtunnustatud hindamisstandardeid, mis antud juhul hõlmavad sarnaste teenustega seotud tehinguid, leiab komisjon, et hindamine kajastab nõuetekohaselt kõnealuste teenuste turuväärtust.

| (232) | Komisjon leiab, et ta ei saa tugineda Genova kohtu poolt tsiviilasja menetluse käigus tellitud eksperdihinnangule, milles järeldati, et reklaami hind oli liiga kõrge: hinnangus ei arvestata võrdlusalusega ning ei esitata võrreldava reklaami turuväärtust. Veelgi enam: puudub teave selle kohta, et kõnealusel eksperdil on vajalik kogemus sarnaste ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(232)

Komisjon leiab, et ta ei saa tugineda Genova kohtu poolt tsiviilasja menetluse käigus tellitud eksperdihinnangule, milles järeldati, et reklaami hind oli liiga kõrge: hinnangus ei arvestata võrdlusalusega ning ei esitata võrreldava reklaami turuväärtust. Veelgi enam: puudub teave selle kohta, et kõnealusel eksperdil on vajalik kogemus sarnaste ülesannete täitmisel.

| (233) | Seetõttu ei saa komisjon järeldada, et hind, mille Sardiinia maakond maksis reklaamiteenuste eest, sisaldab riigiabi. |
| --- | --- |

(233)

Seetõttu ei saa komisjon järeldada, et hind, mille Sardiinia maakond maksis reklaamiteenuste eest, sisaldab riigiabi.

Kolme miljoni euro suurune laen ja kinnituskirjad

Kolme miljoni euro suurune laen ja kinnituskirjad

| (234) | Komisjon leidis eespool toodud põhjenduses 164, et riigi vahendeid ei ole üle kantud. Eelkõige ei kasutanud Saremar enne esimese kinnituskirja aegumist algselt kaalutud kolme miljoni euro suurust krediidiliini ning otsusega 52/119 heaks kiidetud teist kinnituskirja Sardiinia maakond ei väljastanud. |
| --- | --- |

(234)

Komisjon leidis eespool toodud põhjenduses 164, et riigi vahendeid ei ole üle kantud. Eelkõige ei kasutanud Saremar enne esimese kinnituskirja aegumist algselt kaalutud kolme miljoni euro suurust krediidiliini ning otsusega 52/119 heaks kiidetud teist kinnituskirja Sardiinia maakond ei väljastanud.

Rekapitaliseerimine

Rekapitaliseerimine

| (235) | Sardiinia maakond on väitnud, et i) meede ei hõlmanud uute riigi vahendite ülekannet, kuivõrd see üksnes viitas juba Saremari käsutuses olevate vahendite ülekandele, ii) meede oli põhjendatud väljavaatega teenida kasumit ja tugines eelnevalt koostatud äriplaanile ning iii) meetme eesmärk oli teenida maksimaalset müügitulu ja see oli seotud endise emaettevõtja Tirrenia finantsseisundiga. Sardiinia maakond väitis, et meede ei ole mingil moel seotud kahe saart mandriga ühendava liini teenindamisega, mida teostab Saremar, vaid pigem üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega pikendatud algse lepingu alusel Itaalia riigiga. |
| --- | --- |

(235)

Sardiinia maakond on väitnud, et i) meede ei hõlmanud uute riigi vahendite ülekannet, kuivõrd see üksnes viitas juba Saremari käsutuses olevate vahendite ülekandele, ii) meede oli põhjendatud väljavaatega teenida kasumit ja tugines eelnevalt koostatud äriplaanile ning iii) meetme eesmärk oli teenida maksimaalset müügitulu ja see oli seotud endise emaettevõtja Tirrenia finantsseisundiga. Sardiinia maakond väitis, et meede ei ole mingil moel seotud kahe saart mandriga ühendava liini teenindamisega, mida teostab Saremar, vaid pigem üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega pikendatud algse lepingu alusel Itaalia riigiga.

| (236) | Et hinnata, kas Saremar sai tänu rekapitaliseerimisele eelise, peab komisjon hindama, kas erainvestor teeks sarnastes tingimustes turumajanduses sama suuri kapitalimakseid, (47) võttes eelkõige arvesse sissemaksete tegemise kuupäeval kättesaadavat teavet ja prognoositavat arengut (48). Turumajandusliku investeerimise põhimõtet tuleks kohaldada eelnevalt, st tuleb kindlaks määrata, kas investeeringu tegemise ajal oleks turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor otsustanud teha sellise kapitali sissemakse. Turuinvestor võtaks täielikult arvesse investeeringuga seotud riske, et saavutada riskantsemate investeeringutega suuremat kasumlikkust. Näiteks kui teatavad seadusest tulenevad nõuded, nagu miinimumkapitali või likviidsuse nõue, muudavad investeeringu mittetulusaks, siis turumajanduses tegutsev investor ei jätkaks investeeringu tegemist. |
| --- | --- |

(236)

Et hinnata, kas Saremar sai tänu rekapitaliseerimisele eelise, peab komisjon hindama, kas erainvestor teeks sarnastes tingimustes turumajanduses sama suuri kapitalimakseid, (47) võttes eelkõige arvesse sissemaksete tegemise kuupäeval kättesaadavat teavet ja prognoositavat arengut (48). Turumajandusliku investeerimise põhimõtet tuleks kohaldada eelnevalt, st tuleb kindlaks määrata, kas investeeringu tegemise ajal oleks turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor otsustanud teha sellise kapitali sissemakse. Turuinvestor võtaks täielikult arvesse investeeringuga seotud riske, et saavutada riskantsemate investeeringutega suuremat kasumlikkust. Näiteks kui teatavad seadusest tulenevad nõuded, nagu miinimumkapitali või likviidsuse nõue, muudavad investeeringu mittetulusaks, siis turumajanduses tegutsev investor ei jätkaks investeeringu tegemist.

47

48

| (237) | Saremari rekapitaliseerimise kohta tehti viimaks otsus 15. juunil 2012, kui aktsionäride üldkoosolekul otsustati suurendada Saremari kapitali 1 209 010,64 eurolt kuni 6 099 961 euroni, millest 824 309,69 eurot tasuti 11. juulil 2012. |
| --- | --- |

(237)

Saremari rekapitaliseerimise kohta tehti viimaks otsus 15. juunil 2012, kui aktsionäride üldkoosolekul otsustati suurendada Saremari kapitali 1 209 010,64 eurolt kuni 6 099 961 euroni, millest 824 309,69 eurot tasuti 11. juulil 2012.

| (238) | Arvestades äriühingu ebastabiilset finantsseisundit, asus komisjon 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et turumajanduses tegutsev investor oleks nõudnud ettevõtja elujõulisuse taastamise plaani rakendamist, et äriühing suudaks teenida aktsionäridele piisavat tulu. Huvitatud isikud kinnitasid uurimise käigus kõnealust seisukohta. |
| --- | --- |

(238)

Arvestades äriühingu ebastabiilset finantsseisundit, asus komisjon 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et turumajanduses tegutsev investor oleks nõudnud ettevõtja elujõulisuse taastamise plaani rakendamist, et äriühing suudaks teenida aktsionäridele piisavat tulu. Huvitatud isikud kinnitasid uurimise käigus kõnealust seisukohta.

| (239) | Sardiinia maakond esitas komisjonile Saremari juulis 2010 kinnitatud äriplaani aastateks 2011–2022. Äriplaan on selles mõttes äärmiselt oluline, et erainvestor paigutab uut kapitali äriühingusse, mille kapital on vähenenud allapoole seadusjärgset piirmäära, vaid siis, kui ta eeldab piisaval tasemel kasumlikkust. Komisjon leiab, et Saremari äriplaan aastateks 2011–2022 ei põhine realistlikel eeldustel, sest i) äriplaanis ei viidata äriühingu avalik-õigusliku aktsionäri teostatavale kapitaliseerimisele, vaid tulevase eraaktsionäri ja Sardiinia maakonna pari passu kapitalisüstile pärast algselt 2010. aasta novembriks kavandatud osalise erastamise lõpuleviimist; 2010. aasta äriplaanis sätestatud kapitalisüst pidi andma 1/3 kahe laeva soetamise vajalikust rahastusest, samal ajal kui ülejäänud 70 % oleks saadud 11,5 miljoni euro suuruse Tirrenia laenu tagastamisest Saremarile (vt põhjendus 89 eespool) ning mitmelt finantseerimisasutustelt; ii) see hõlmab uut 12 aasta pikkust äriühingu ostjaga allkirjastatavat avaliku teenindamise lepingut, mida taheti esmalt allkirjastada 2010. aasta lõpus. Seepärast käsitleb kõnealune plaan vaid pärast äriühingu osalist erastamist rakendatavaid meetmeid. Kokkuvõttes on Sardiinia maakonna esitatud äriplaan umbes kaks aastat vanem kui siduv otsus Saremari rekapitaliseerimise kohta. Vahepeal oli olukord turul märgatavalt muutunud: Tirrenia kaasati augustis 2010 erakorralisse haldusmenetlusse ja kuulutati kohtus maksejõuetuks; seejärel omandas CIN endise emaettevõtja ja allkirjastas 18. juulil 2012 uue lepingu, kus sätestati avaliku teenindamise kohustused Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelistel liinidel; Saremari erastamine viibis. Komisjon leiab, et eraettevõtja oleks enne kõnealuste summade tasumist kohandanud oma äriplaani turu uue olukorraga. |
| --- | --- |

(239)

Sardiinia maakond esitas komisjonile Saremari juulis 2010 kinnitatud äriplaani aastateks 2011–2022. Äriplaan on selles mõttes äärmiselt oluline, et erainvestor paigutab uut kapitali äriühingusse, mille kapital on vähenenud allapoole seadusjärgset piirmäära, vaid siis, kui ta eeldab piisaval tasemel kasumlikkust. Komisjon leiab, et Saremari äriplaan aastateks 2011–2022 ei põhine realistlikel eeldustel, sest i) äriplaanis ei viidata äriühingu avalik-õigusliku aktsionäri teostatavale kapitaliseerimisele, vaid tulevase eraaktsionäri ja Sardiinia maakonna pari passu kapitalisüstile pärast algselt 2010. aasta novembriks kavandatud osalise erastamise lõpuleviimist; 2010. aasta äriplaanis sätestatud kapitalisüst pidi andma 1/3 kahe laeva soetamise vajalikust rahastusest, samal ajal kui ülejäänud 70 % oleks saadud 11,5 miljoni euro suuruse Tirrenia laenu tagastamisest Saremarile (vt põhjendus 89 eespool) ning mitmelt finantseerimisasutustelt; ii) see hõlmab uut 12 aasta pikkust äriühingu ostjaga allkirjastatavat avaliku teenindamise lepingut, mida taheti esmalt allkirjastada 2010. aasta lõpus. Seepärast käsitleb kõnealune plaan vaid pärast äriühingu osalist erastamist rakendatavaid meetmeid. Kokkuvõttes on Sardiinia maakonna esitatud äriplaan umbes kaks aastat vanem kui siduv otsus Saremari rekapitaliseerimise kohta. Vahepeal oli olukord turul märgatavalt muutunud: Tirrenia kaasati augustis 2010 erakorralisse haldusmenetlusse ja kuulutati kohtus maksejõuetuks; seejärel omandas CIN endise emaettevõtja ja allkirjastas 18. juulil 2012 uue lepingu, kus sätestati avaliku teenindamise kohustused Sardiinia ja Itaalia mandriosa vahelistel liinidel; Saremari erastamine viibis. Komisjon leiab, et eraettevõtja oleks enne kõnealuste summade tasumist kohandanud oma äriplaani turu uue olukorraga.

pari passu

| (240) | Nii Sardiinia maakond kui ka Saremar on kinnitanud, et kapitalisüst lepiti kokku seadusest tulenevate nõuete täitmiseks, võimaldades seega äriühingul tegevust jätkata. Kohtuasja toimik ei sisalda dokumente, mis näitaksid, et Sardiinia maakond arvestas 2012. aasta juunis Saremari kapitalisüsti asjus otsust tehes äriühingu väljavaateid muutunud turuolukorras kasumit teenida. |
| --- | --- |

(240)

Nii Sardiinia maakond kui ka Saremar on kinnitanud, et kapitalisüst lepiti kokku seadusest tulenevate nõuete täitmiseks, võimaldades seega äriühingul tegevust jätkata. Kohtuasja toimik ei sisalda dokumente, mis näitaksid, et Sardiinia maakond arvestas 2012. aasta juunis Saremari kapitalisüsti asjus otsust tehes äriühingu väljavaateid muutunud turuolukorras kasumit teenida.

| (241) | Komisjon leiab, et regulatiivsete kapitalinõuete täitmine ei oleks olnud erainvestorile äriühingusse lisakapitali paigutamiseks piisav põhjus. Nagu näidatud komisjoni teatises EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 [praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108] kohaldamise kohta (edaspidi „turumajandusliku investeerimise põhimõtet käsitlev teatis“), (49) kohustab seadus investoreid sageli panustama lisakapitali ettevõtetesse, mille kapitalibaas on pideva kahjumi tulemusena langenud alla eelnevalt määratletud taset. Vastuseks liikmesriikide väidetele, et kõnealuseid kapitalisüste ei saa pidada abiks, kuna tegemist on vaid juriidilise kohustuse täitmisega, sätestatakse turumajandusliku investeerimise põhimõtet käsitlevas teatises, et erainvestorid kaaluksid sellises olukorras kõiki muid võimalusi – sealhulgas likvideerimist või töötajate koondamist (50) – ja valiksid variandi, mis on rahaliselt kõige kasulikum. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon leiab, et regulatiivsete kapitalinõuete täitmine ei oleks olnud erainvestorile äriühingusse lisakapitali paigutamiseks piisav põhjus. Nagu näidatud komisjoni teatises EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 [praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108] kohaldamise kohta (edaspidi „turumajandusliku investeerimise põhimõtet käsitlev teatis“), (49) kohustab seadus investoreid sageli panustama lisakapitali ettevõtetesse, mille kapitalibaas on pideva kahjumi tulemusena langenud alla eelnevalt määratletud taset. Vastuseks liikmesriikide väidetele, et kõnealuseid kapitalisüste ei saa pidada abiks, kuna tegemist on vaid juriidilise kohustuse täitmisega, sätestatakse turumajandusliku investeerimise põhimõtet käsitlevas teatises, et erainvestorid kaaluksid sellises olukorras kõiki muid võimalusi – sealhulgas likvideerimist või töötajate koondamist (50) – ja valiksid variandi, mis on rahaliselt kõige kasulikum.

49

50

| (242) | Turumajandusliku investeerimise põhimõtte täitmise hindamiseks võib komisjon arvesse võtta vaid teavet, mis oli kättesaadav investeerimise otsuse tegemise ajal, sealhulgas seoses arenguga, mida oli sel ajal mõistlikult võimalik ette näha. Asjaomasel ajal kättesaadavat teavet arvesse võttes tundub, et äriühingu rekapitaliseerimise otsus ei põhine majanduslikel hinnangutel, mis oleksid võrreldavad nendega, mida ratsionaalne erainvestor teeks tulevase investeeringu kasumlikkuse määramiseks asjaomastes tingimustes sarnases olukorras enne selle investeeringu tegemist. Tõepoolest: komisjon märgib, et rekapitaliseerimisotsuse tegemise ajal oli äriühing tõsistes finantsraskustes. Lisaks, nagu tõi esile Sardiinia maakond ise, ei olnud selles etapis teada, kas riik jätkab väikesaartele ja Korsikale viivate liinide teenindamise toetamist. Veelgi enam, sel ajal ei olnud määratud mandriga ühendavate laevaliinide teenindamisel tekkinud võimaliku puudujäägi hüvitamiseks ühtki toetust (seda anti alles novembris 2012). |
| --- | --- |

(242)

Turumajandusliku investeerimise põhimõtte täitmise hindamiseks võib komisjon arvesse võtta vaid teavet, mis oli kättesaadav investeerimise otsuse tegemise ajal, sealhulgas seoses arenguga, mida oli sel ajal mõistlikult võimalik ette näha. Asjaomasel ajal kättesaadavat teavet arvesse võttes tundub, et äriühingu rekapitaliseerimise otsus ei põhine majanduslikel hinnangutel, mis oleksid võrreldavad nendega, mida ratsionaalne erainvestor teeks tulevase investeeringu kasumlikkuse määramiseks asjaomastes tingimustes sarnases olukorras enne selle investeeringu tegemist. Tõepoolest: komisjon märgib, et rekapitaliseerimisotsuse tegemise ajal oli äriühing tõsistes finantsraskustes. Lisaks, nagu tõi esile Sardiinia maakond ise, ei olnud selles etapis teada, kas riik jätkab väikesaartele ja Korsikale viivate liinide teenindamise toetamist. Veelgi enam, sel ajal ei olnud määratud mandriga ühendavate laevaliinide teenindamisel tekkinud võimaliku puudujäägi hüvitamiseks ühtki toetust (seda anti alles novembris 2012).

| (243) | Komisjon leiab, et Sardiinia maakonna väide, mille kohaselt mitu turuinvestorit olid teinud kapitalisüsti ka oma äriühingutesse, mis konkureerisid Saremariga, toetades sellega nende kahjumlikku tegevust, ei puutu asjasse, sest iga investeerimisotsust tuleb hinnata eraldi. Nendele investoritele võisid investeeringute tegemise ajal olla kättesaadavad põhjalikud kasumlikkuse prognoosid. Lisaks võisid sellised äriühingud olla enne rekapitaliseerimist paremas finantsseisundis, mistõttu kasumlikkuse taastamine oli tõenäolisem. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon leiab, et Sardiinia maakonna väide, mille kohaselt mitu turuinvestorit olid teinud kapitalisüsti ka oma äriühingutesse, mis konkureerisid Saremariga, toetades sellega nende kahjumlikku tegevust, ei puutu asjasse, sest iga investeerimisotsust tuleb hinnata eraldi. Nendele investoritele võisid investeeringute tegemise ajal olla kättesaadavad põhjalikud kasumlikkuse prognoosid. Lisaks võisid sellised äriühingud olla enne rekapitaliseerimist paremas finantsseisundis, mistõttu kasumlikkuse taastamine oli tõenäolisem.

| (244) | Samamoodi peab komisjon ümber lükkama Sardiinia maakonna väite, et äriühingu kapitaliseerimine ei olnud mingil moel seotud sellega, et Saremar teenindas liine, mis ühendasid saart Itaalia mandriosaga. Nagu Sardiinia maakond rõhutas, oli meetme eesmärk võimaldada äriühingul tegutsemist jätkata, suurendades rohkem kui kolmandiku võrra langenud kapitali jälle seadusnõuetele vastavale tasemele. Seepärast võis Saremari rekapitaliseerimine kasu tuua kõikidele selle äriühingu pakutavatele tegevusliikidele. |
| --- | --- |

(244)

Samamoodi peab komisjon ümber lükkama Sardiinia maakonna väite, et äriühingu kapitaliseerimine ei olnud mingil moel seotud sellega, et Saremar teenindas liine, mis ühendasid saart Itaalia mandriosaga. Nagu Sardiinia maakond rõhutas, oli meetme eesmärk võimaldada äriühingul tegutsemist jätkata, suurendades rohkem kui kolmandiku võrra langenud kapitali jälle seadusnõuetele vastavale tasemele. Seepärast võis Saremari rekapitaliseerimine kasu tuua kõikidele selle äriühingu pakutavatele tegevusliikidele.

| (245) | Seepärast leiab komisjon, et äriühingu rekapitaliseerimise otsus ei ole kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ning annab seetõttu Saremarile eelise, mida ta tavalistel turutingimustel ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(245)

Seepärast leiab komisjon, et äriühingu rekapitaliseerimise otsus ei ole kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ning annab seetõttu Saremarile eelise, mida ta tavalistel turutingimustel ei oleks saanud.

Mõju kaubandusele ja konkurentsi moonutamine

Mõju kaubandusele ja konkurentsi moonutamine

| (246) | Riigiabina liigitamiseks peab finantsmeede mõjutama liikmesriikide vahelist kaubandust ja moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi. Nende kahe tingimuse hindamisel ei pea komisjon otsustama, kas abi avaldab liikmesriikide vahelisele kaubandusele reaalset mõju ning et konkurentsi ka tegelikult moonutatakse, vaid ainult uurima, kas abi võib sellist kaubandust mõjutada ja konkurentsi moonutada (51). Liikmesriigi antav abi kahjustab liidusisest kaubandust, kui see parandab ettevõtja seisundit võrreldes tema liidusiseste konkurentidega. |
| --- | --- |

(246)

Riigiabina liigitamiseks peab finantsmeede mõjutama liikmesriikide vahelist kaubandust ja moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi. Nende kahe tingimuse hindamisel ei pea komisjon otsustama, kas abi avaldab liikmesriikide vahelisele kaubandusele reaalset mõju ning et konkurentsi ka tegelikult moonutatakse, vaid ainult uurima, kas abi võib sellist kaubandust mõjutada ja konkurentsi moonutada (51). Liikmesriigi antav abi kahjustab liidusisest kaubandust, kui see parandab ettevõtja seisundit võrreldes tema liidusiseste konkurentidega.

51

| (247) | Praegusel juhul konkureerib abisaaja teiste liidus meretransporditeenuseid osutavate äriühingutega, eelkõige alates merekabotaaži turgu liberaliseerinud merekabotaaži määruse jõustumisest. Seepärast võib uuritav meede mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. Kõnealust järeldust ei mõjuta see, et Saremari osa turul on jäänud marginaalseks. |
| --- | --- |

(247)

Praegusel juhul konkureerib abisaaja teiste liidus meretransporditeenuseid osutavate äriühingutega, eelkõige alates merekabotaaži turgu liberaliseerinud merekabotaaži määruse jõustumisest. Seepärast võib uuritav meede mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. Kõnealust järeldust ei mõjuta see, et Saremari osa turul on jäänud marginaalseks.

7.2.   ABI ÕIGUSPÄRASUS

ABI ÕIGUSPÄRASUS

| (248) | Kõik käesolevas otsuses käsitletud meetmed on võetud enne komisjonilt saadud ametlikku heakskiitu. Järelikult ei järginud Itaalia ametiasutused ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast kohustust mitte rakendada meedet enne, kui komisjon on andnud sellele oma heakskiidu. |
| --- | --- |

(248)

Kõik käesolevas otsuses käsitletud meetmed on võetud enne komisjonilt saadud ametlikku heakskiitu. Järelikult ei järginud Itaalia ametiasutused ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast kohustust mitte rakendada meedet enne, kui komisjon on andnud sellele oma heakskiidu.

7.3.   ABI KOKKUSOBIVUS

ABI KOKKUSOBIVUS

| (249) | Kuivõrd eespool määratletud meetmed kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, on võimalik nende kokkusobivust siseturuga hinnata selle artikli lõigete 2 ja 3 ning Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kontekstis. |
| --- | --- |

(249)

Kuivõrd eespool määratletud meetmed kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, on võimalik nende kokkusobivust siseturuga hinnata selle artikli lõigete 2 ja 3 ning Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kontekstis.

| (250) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne tõendada kokkusobivuse võimalikke aluseid ja näidata, et kokkusobivuse tingimused on täidetud (52). Sardiinia maakond leiab, et ükski hinnatavatest meetmetest ei kujuta endast riigiabi ja on esitanud kokkusobivuse võimalikud alused vaid saart mandriga ühendava kahe laevaliini teenindamise hüvitamise ja reklaamitegevuse eest tasutud toetuse kohta. |
| --- | --- |

(250)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne tõendada kokkusobivuse võimalikke aluseid ja näidata, et kokkusobivuse tingimused on täidetud (52). Sardiinia maakond leiab, et ükski hinnatavatest meetmetest ei kujuta endast riigiabi ja on esitanud kokkusobivuse võimalikud alused vaid saart mandriga ühendava kahe laevaliini teenindamise hüvitamise ja reklaamitegevuse eest tasutud toetuse kohta.

52

7.3.1.   HÜVITIS SARDIINIA JA ITAALIA MANDRIOSA VAHELISE KAHE LIINI TEENINDAMISE EEST

| (251) | 31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett. Alates sellest kuupäevast tuleb avalike teenuste eest hüvitisena makstava riigiabi kokkusobivust hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku kriteeriumide valguses. |
| --- | --- |

(251)

31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett. Alates sellest kuupäevast tuleb avalike teenuste eest hüvitisena makstava riigiabi kokkusobivust hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku kriteeriumide valguses.

| (252) | Nii nagu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse puhul, kohaldatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust ainult avaliku teenuse eest hüvitisena makstava riigiabi suhtes, mida on äriühingutele antud seoses merekabotaaži määrusele vastavate üldist majandushuvi pakkuvate teenustega. 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgu seisukohale, et tehes teenuste pakkumise ülesandeks otse Saremarile, ei järginud Itaalia ametiasutused merekabotaaži määruse artikli 4 lõiget 1 laevaomanike diskrimineerimise vältimise kohta. |
| --- | --- |

(252)

Nii nagu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse puhul, kohaldatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust ainult avaliku teenuse eest hüvitisena makstava riigiabi suhtes, mida on äriühingutele antud seoses merekabotaaži määrusele vastavate üldist majandushuvi pakkuvate teenustega. 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgu seisukohale, et tehes teenuste pakkumise ülesandeks otse Saremarile, ei järginud Itaalia ametiasutused merekabotaaži määruse artikli 4 lõiget 1 laevaomanike diskrimineerimise vältimise kohta.

| (253) | Sardiinia maakond on ametliku uurimismenetluse jooksul väitnud, et Saremar on maakonna sõltuv teenusepakkuja. Sardiinia maakonna sõnul võib kohtupraktikast (53) järeldada, et mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamine on välistatud, tingimusel et riiklikud asutused peavad ettevõtja üle järelevalvet sarnaselt sellega, kuidas riiklik asutus peab järelevalvet oma osakondade üle, ja ettevõtja teostab suurema osa oma tegevusest koos järelevalveasutusega. |
| --- | --- |

(253)

Sardiinia maakond on ametliku uurimismenetluse jooksul väitnud, et Saremar on maakonna sõltuv teenusepakkuja. Sardiinia maakonna sõnul võib kohtupraktikast (53) järeldada, et mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamine on välistatud, tingimusel et riiklikud asutused peavad ettevõtja üle järelevalvet sarnaselt sellega, kuidas riiklik asutus peab järelevalvet oma osakondade üle, ja ettevõtja teostab suurema osa oma tegevusest koos järelevalveasutusega.

53

| (254) | Ilmneb, et Saremar tegutseb Sardiinia maakonna nimel tõepoolest Sardiinia maakonna meretranspordi ja regionaalarengu poliitika rakendajana. On aga ebaselge, kas see asjaolu õigustab seda, et hüvitist maksti üksnes ja otse Saremarile. Igatahes ei pea komisjon selle küsimuse suhtes käesoleva juhtumi puhul seisukohta võtma, arvestades, et abimeede ei vasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele. |
| --- | --- |

(254)

Ilmneb, et Saremar tegutseb Sardiinia maakonna nimel tõepoolest Sardiinia maakonna meretranspordi ja regionaalarengu poliitika rakendajana. On aga ebaselge, kas see asjaolu õigustab seda, et hüvitist maksti üksnes ja otse Saremarile. Igatahes ei pea komisjon selle küsimuse suhtes käesoleva juhtumi puhul seisukohta võtma, arvestades, et abimeede ei vasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele.

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaldatavus

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaldatavus

| (255) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust kohaldatakse vaid tõepoolest üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seoses avalike teenuste eest hüvitisena makstava riigiabi suhtes. Eespool põhjendustes 180–218 esitatud alustel leiab komisjon, et Sardiinia maakond ei ole tõendanud õigusnormide kohaselt tegelikku vajadust avaliku teenuse järele, mis põhjendaks avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist kõnealustel liinidel, ega kõnealuste kohustuste piisavalt täpset sõnastamist. Seepärast ei saa Saremarile nende kahe liini teenindamiseks antud toetust pidada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(255)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust kohaldatakse vaid tõepoolest üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seoses avalike teenuste eest hüvitisena makstava riigiabi suhtes. Eespool põhjendustes 180–218 esitatud alustel leiab komisjon, et Sardiinia maakond ei ole tõendanud õigusnormide kohaselt tegelikku vajadust avaliku teenuse järele, mis põhjendaks avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist kõnealustel liinidel, ega kõnealuste kohustuste piisavalt täpset sõnastamist. Seepärast ei saa Saremarile nende kahe liini teenindamiseks antud toetust pidada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

| (256) | Igal juhul peab selleks, et üldist majandushuvi pakkuv teenus oleks siseturuga kokkusobiv ja vabastatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist käsitleva 2011. aasta otsusega kehtestatud teatamiskohustusest, olema ülesanne seda teenust osutada antud ühe või mitme aktiga, milles määratletakse:






  a) | avaliku teenindamise kohustuste sisu ja kestus; |
| --- | --- | --- |

(256)

Igal juhul peab selleks, et üldist majandushuvi pakkuv teenus oleks siseturuga kokkusobiv ja vabastatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist käsitleva 2011. aasta otsusega kehtestatud teatamiskohustusest, olema ülesanne seda teenust osutada antud ühe või mitme aktiga, milles määratletakse:

a)

avaliku teenindamise kohustuste sisu ja kestus;

| b) | asjaomane äriühing ja asjakohastel puhkudel territoorium; |
| --- | --- |

b)

asjaomane äriühing ja asjakohastel puhkudel territoorium;

| c) | äriühingule antud ainu- või eriõiguste laad; |
| --- | --- |

c)

äriühingule antud ainu- või eriõiguste laad;

| d) | hüvitamismehhanismi kirjeldus ning hüvitise arvutamise, kontrolli ja läbivaatamise parameetrid; |
| --- | --- |

d)

hüvitamismehhanismi kirjeldus ning hüvitise arvutamise, kontrolli ja läbivaatamise parameetrid;

| e) | ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord; |
| --- | --- |

e)

ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord;

| f) | viide üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele. |
| --- | --- |

f)

viide üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele.

| (257) | On selge, et antud juhul ei vasta ülesande andmise aktid eespool punktides d, e ja f esitatud nõuetele. Seepärast ei saa kõnealust abi lugeda üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(257)

On selge, et antud juhul ei vasta ülesande andmise aktid eespool punktides d, e ja f esitatud nõuetele. Seepärast ei saa kõnealust abi lugeda üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

| (258) | Sardiinia maakonna arvamuse kohaselt on meetme põhielemendid määratletud enne üldist majandushuvi pakkuvate teenuste uue paketi jõustumist ja seepärast tuleks kokkusobivust hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005., mitte aga 2011. aasta otsuse alusel. Kuid antud juhul määrati hüvitis 7. augusti 2012. aasta maakonna seadusega nr 15 alles 2012. aasta augustis ning seepärast ei eelne see üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse jõustumisele. Seepärast on Sardiinia maakonna väide alusetu. |
| --- | --- |

(258)

Sardiinia maakonna arvamuse kohaselt on meetme põhielemendid määratletud enne üldist majandushuvi pakkuvate teenuste uue paketi jõustumist ja seepärast tuleks kokkusobivust hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005., mitte aga 2011. aasta otsuse alusel. Kuid antud juhul määrati hüvitis 7. augusti 2012. aasta maakonna seadusega nr 15 alles 2012. aasta augustis ning seepärast ei eelne see üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse jõustumisele. Seepärast on Sardiinia maakonna väide alusetu.

| (259) | Kokkuvõttes ei saa Saremarile antud abi lugeda siseturuga kokkusobivaks ega vabastada see üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt teatamiskohustusest. |
| --- | --- |

(259)

Kokkuvõttes ei saa Saremarile antud abi lugeda siseturuga kokkusobivaks ega vabastada see üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt teatamiskohustusest.

| (260) | Kahe liini teenindamise eest hüvitise määramist käsitleva sätte ning ülemäärase hüvitise vältimise ja selle tagasimaksmise korra puudumisel ei saa kõnealust hüvitist ühelgi juhul lugeda kokkusobivaks ja teatamiskohustusest vabastatuks ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse alusel. |
| --- | --- |

(260)

Kahe liini teenindamise eest hüvitise määramist käsitleva sätte ning ülemäärase hüvitise vältimise ja selle tagasimaksmise korra puudumisel ei saa kõnealust hüvitist ühelgi juhul lugeda kokkusobivaks ja teatamiskohustusest vabastatuks ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse alusel.

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses on Saremar raskustes olev äriühing

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses on Saremar raskustes olev äriühing

| (261) | Allpool esitatud põhjustel leiab komisjon, et Saremari võib talle hüvitise andmise ajal lugeda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(261)

Allpool esitatud põhjustel leiab komisjon, et Saremari võib talle hüvitise andmise ajal lugeda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses raskustes olevaks äriühinguks.

| (262) | Vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 9 loetakse ettevõtet raskustes olevaks, kui ta ei suuda hakkama saada omaenda vahenditega ega aktsionäridelt või turult vajalike vahendite hankimise abil ning kui riiklike asutuste sekkumiseta lõpetaks äriühing peaaegu kindlasti tegutsemise. Eelkõige päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 kohaselt loetakse ettevõte raskustes olevaks:






  a) | kui piiratud vastutusega äriühingu puhul on üle poole selle registreeritud kapitalist kadunud ja üle veerandi kapitalist on kaotatud viimase 12 kuu jooksul; |
| --- | --- | --- |

(262)

Vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 9 loetakse ettevõtet raskustes olevaks, kui ta ei suuda hakkama saada omaenda vahenditega ega aktsionäridelt või turult vajalike vahendite hankimise abil ning kui riiklike asutuste sekkumiseta lõpetaks äriühing peaaegu kindlasti tegutsemise. Eelkõige päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 kohaselt loetakse ettevõte raskustes olevaks:

a)

kui piiratud vastutusega äriühingu puhul on üle poole selle registreeritud kapitalist kadunud ja üle veerandi kapitalist on kaotatud viimase 12 kuu jooksul;

| b) | äriühingu puhul, kus vähemalt mõnel liikmel on äriühingu võla suhtes piiramatu vastutus, kui üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist on kadunud ja üle veerandi kapitalist on kaotatud viimase 12 kuu jooksul; |
| --- | --- |

b)

äriühingu puhul, kus vähemalt mõnel liikmel on äriühingu võla suhtes piiramatu vastutus, kui üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist on kadunud ja üle veerandi kapitalist on kaotatud viimase 12 kuu jooksul;

| c) | olenemata äriühingu liigist, kui see vastab kriteeriumidele, mis on siseriikliku õigusega kehtestatud kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamiseks. |
| --- | --- |

c)

olenemata äriühingu liigist, kui see vastab kriteeriumidele, mis on siseriikliku õigusega kehtestatud kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamiseks.

| (263) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 11 sätestatakse, et isegi kui ühtki punktis 10 sätestatud asjaolu ei esine, võib ettevõtet siiski lugeda raskustes olevaks, ja loetleb mõned sellise olukorra tavalised tunnused, nagu näiteks kahjumi kasv, käibe vähenemine, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning varade puhasväärtuse vähenemine või kadumine. |
| --- | --- |

(263)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 11 sätestatakse, et isegi kui ühtki punktis 10 sätestatud asjaolu ei esine, võib ettevõtet siiski lugeda raskustes olevaks, ja loetleb mõned sellise olukorra tavalised tunnused, nagu näiteks kahjumi kasv, käibe vähenemine, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning varade puhasväärtuse vähenemine või kadumine.

| (264) | 2010. aastal oli Saremari kahjum 5 253 530 eurot. Ehkki 2011. aastal teenis äriühing 2 523 439 eurot kasumit, ei olnud see tulemus 2010. aasta kahjumi katmiseks piisav. Õigupoolest ületas 2010. aasta kahjum 2011. aasta kasumit kaks korda. 2010. aasta kahjum kanti 2012. aastasse üle ning kaeti äriühingu kapitali vähendamisega 6 099 961 eurolt 1 209 010,64 euroni. Seepärast kaotas Saremar 2011. aastal üle 80 % oma kapitalist ning teda tuleb päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 kohaselt lugeda raskustes äriühinguks. |
| --- | --- |

(264)

2010. aastal oli Saremari kahjum 5 253 530 eurot. Ehkki 2011. aastal teenis äriühing 2 523 439 eurot kasumit, ei olnud see tulemus 2010. aasta kahjumi katmiseks piisav. Õigupoolest ületas 2010. aasta kahjum 2011. aasta kasumit kaks korda. 2010. aasta kahjum kanti 2012. aastasse üle ning kaeti äriühingu kapitali vähendamisega 6 099 961 eurolt 1 209 010,64 euroni. Seepärast kaotas Saremar 2011. aastal üle 80 % oma kapitalist ning teda tuleb päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 kohaselt lugeda raskustes äriühinguks.

| (265) | Saremari 2012. aasta bilansi (54) kohaselt teenis äriühing 2012. aastal endiselt 1,7 miljonit eurot kahjumit. Komisjon märgib, et eespool osutatud põhjenduse 157 kohaselt pidas Saremar ka ise oma finantsseisundit 2012. aastal kriitiliseks. |
| --- | --- |

(265)

Saremari 2012. aasta bilansi (54) kohaselt teenis äriühing 2012. aastal endiselt 1,7 miljonit eurot kahjumit. Komisjon märgib, et eespool osutatud põhjenduse 157 kohaselt pidas Saremar ka ise oma finantsseisundit 2012. aastal kriitiliseks.

54

| (266) | Need asjaolud kajastuvad ka Sardiinia maakonna 15. oktoobril 2012. aastal vastu võetud otsuses 41/23. Otsuses mainitakse Saremari presidendi 4. oktoobri 2012. aasta kirja, milles ta teavitas Sardiinia maakonda muu hulgas sellest, et kui 7. augusti 2012. aasta maakonnaseaduse 15 sätteid (millega nähti ette kümne miljoni euro suuruse toetuse maksmine äriühingule) viivitamata ei jõustata, seavad äriühingu võlad tema tegevuse jätkamise kahtluse alla, mis avaldab märkimisväärset mõju nii avalikule teenindamisele kui ka äriühingu kavandatavale erastamisele (55). |
| --- | --- |

(266)

Need asjaolud kajastuvad ka Sardiinia maakonna 15. oktoobril 2012. aastal vastu võetud otsuses 41/23. Otsuses mainitakse Saremari presidendi 4. oktoobri 2012. aasta kirja, milles ta teavitas Sardiinia maakonda muu hulgas sellest, et kui 7. augusti 2012. aasta maakonnaseaduse 15 sätteid (millega nähti ette kümne miljoni euro suuruse toetuse maksmine äriühingule) viivitamata ei jõustata, seavad äriühingu võlad tema tegevuse jätkamise kahtluse alla, mis avaldab märkimisväärset mõju nii avalikule teenindamisele kui ka äriühingu kavandatavale erastamisele (55).

55

| (267) | Võttes arvesse kahjumi jätkumist, likviidsusprobleeme ja Saremari enda tehtud analüüsi, leiab komisjon, et äriühingut tuleks lugeda raskustes olevaks ka päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 alusel. |
| --- | --- |

(267)

Võttes arvesse kahjumi jätkumist, likviidsusprobleeme ja Saremari enda tehtud analüüsi, leiab komisjon, et äriühingut tuleks lugeda raskustes olevaks ka päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 alusel.

| (268) | Saremari finantsraskused leevenesid 2012. aastal tänu praeguses hindamises käsitletava hüvitise maksmisele novembris/detsembris 2012. Kui Saremar ei oleks neid summasid saanud, oleks tema kahjum 2012. aastal ulatunud 13 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(268)

Saremari finantsraskused leevenesid 2012. aastal tänu praeguses hindamises käsitletava hüvitise maksmisele novembris/detsembris 2012. Kui Saremar ei oleks neid summasid saanud, oleks tema kahjum 2012. aastal ulatunud 13 miljoni euroni.

| (269) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punkti 9 kohaselt tuleb raskustes olevatele ettevõtetele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest hüvitise määramist hinnata vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele. Arvestades, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud tingimused ei ole täidetud, tuleb raskustes olevale Saremarile kahe kõnealuse liini teenindamise eest makstud hüvitist hinnata vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, et otsustada, kas hüvitise võib kuulutada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 3 siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(269)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punkti 9 kohaselt tuleb raskustes olevatele ettevõtetele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest hüvitise määramist hinnata vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele. Arvestades, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud tingimused ei ole täidetud, tuleb raskustes olevale Saremarile kahe kõnealuse liini teenindamise eest makstud hüvitist hinnata vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, et otsustada, kas hüvitise võib kuulutada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 3 siseturuga kokkusobivaks.

| (270) | Äriühing ei saanud viimase kümne aasta jooksul päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Seega leiab komisjon, et äriühing vastab päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 72 jj sätestatud abi ühekordse andmise põhimõttele. |
| --- | --- |

(270)

Äriühing ei saanud viimase kümne aasta jooksul päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Seega leiab komisjon, et äriühing vastab päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 72 jj sätestatud abi ühekordse andmise põhimõttele.

| (271) | Kuid selleks, et raskustes olevale äriühingule makstud riigiabi loetaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c siseturuga kokkusobivaks, peavad täidetud olema kõik päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(271)

Kuid selleks, et raskustes olevale äriühingule makstud riigiabi loetaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c siseturuga kokkusobivaks, peavad täidetud olema kõik päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimused.

| (272) | Esiteks ei ole päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 13 kohaselt suuremasse ärikontserni kuuluv ettevõte kõlblik restruktureerimisabi saamiseks, välja arvatud juhul, kui on võimalik näidata, et ettevõtte raskused tulenevad temast endast, mitte kulude meelevaldsest jaotamisest kontsernis, ning et raskused on kontsernis lahendamiseks liiga tõsised. Pärast emaettevõtjast Tirrenia lahkumist kuulub Saremar tervikuna Sardiinia maakonnale ega ole seetõttu kontserni osa. |
| --- | --- |

(272)

Esiteks ei ole päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 13 kohaselt suuremasse ärikontserni kuuluv ettevõte kõlblik restruktureerimisabi saamiseks, välja arvatud juhul, kui on võimalik näidata, et ettevõtte raskused tulenevad temast endast, mitte kulude meelevaldsest jaotamisest kontsernis, ning et raskused on kontsernis lahendamiseks liiga tõsised. Pärast emaettevõtjast Tirrenia lahkumist kuulub Saremar tervikuna Sardiinia maakonnale ega ole seetõttu kontserni osa.

| (273) | Teiseks tuleb meetme kokkusobivaks lugemiseks vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktidele 34–37 ümberkorraldamiskavas raskusteni viinud probleeme põhjalikult hinnata ja määratleda vahendid, mille abil ettevõtte pikaajaline elujõulisus ja jätkusuutlikkus mõistliku aja jooksul taastada. Seda tuleb teha tulevaste tegutsemistingimuste reaalsete eelduste põhjal, arvestades parima, halvima ja keskmise stsenaariumiga seotud prognoose ning ettevõtte konkreetseid eeliseid ja puudusi. Kava tuleb koos kõikide oluliste üksikasjadega esitada komisjonile ning peab eelkõige sisaldama turu-uuringut. |
| --- | --- |

(273)

Teiseks tuleb meetme kokkusobivaks lugemiseks vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktidele 34–37 ümberkorraldamiskavas raskusteni viinud probleeme põhjalikult hinnata ja määratleda vahendid, mille abil ettevõtte pikaajaline elujõulisus ja jätkusuutlikkus mõistliku aja jooksul taastada. Seda tuleb teha tulevaste tegutsemistingimuste reaalsete eelduste põhjal, arvestades parima, halvima ja keskmise stsenaariumiga seotud prognoose ning ettevõtte konkreetseid eeliseid ja puudusi. Kava tuleb koos kõikide oluliste üksikasjadega esitada komisjonile ning peab eelkõige sisaldama turu-uuringut.

| (274) | Komisjonile ei ole sellist kava esitatud. Sardiinia maakond esitas tõepoolest Saremari äriplaani ajavahemikuks 2011–2022, kuid plaan ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste nõuetele. |
| --- | --- |

(274)

Komisjonile ei ole sellist kava esitatud. Sardiinia maakond esitas tõepoolest Saremari äriplaani ajavahemikuks 2011–2022, kuid plaan ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste nõuetele.

| (275) | Antud juhul kiideti Saremari äriplaan heaks juulis 2010, enne Sardiinia maakonna hüvitise määramist ning see ei põhinenud eeldusel, et Saremari kasuks võetakse selline meede. Plaan tugines eeldusele, et äriühing erastatakse osaliselt (Sardiinia maakond kavatses esialgu 49 % oma osalusest äriühingus võõrandada) novembriks 2010, ning oli koostatud uue avaliku teenindamise lepingu (mida taheti ostjaga allkirjastada 2010. aasta lõpul) kaheteistkümne aastaseks kehtivusperioodiks. Äriplaanis ei esitata üksikasjalikult äriühingu raskusteni viinud asjaolusid ega kirjeldata tema pikaajalise elujõulisuse taastamise vahendeid, samuti ei viidata sellele, et Saremar teenindab kaht Sardiinia ja mandri vahelist liini. |
| --- | --- |

(275)

Antud juhul kiideti Saremari äriplaan heaks juulis 2010, enne Sardiinia maakonna hüvitise määramist ning see ei põhinenud eeldusel, et Saremari kasuks võetakse selline meede. Plaan tugines eeldusele, et äriühing erastatakse osaliselt (Sardiinia maakond kavatses esialgu 49 % oma osalusest äriühingus võõrandada) novembriks 2010, ning oli koostatud uue avaliku teenindamise lepingu (mida taheti ostjaga allkirjastada 2010. aasta lõpul) kaheteistkümne aastaseks kehtivusperioodiks. Äriplaanis ei esitata üksikasjalikult äriühingu raskusteni viinud asjaolusid ega kirjeldata tema pikaajalise elujõulisuse taastamise vahendeid, samuti ei viidata sellele, et Saremar teenindab kaht Sardiinia ja mandri vahelist liini.

| (276) | Selle põhjal leiab komisjon, et meede ei eelda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste nõuetele vastava äriplaani rakendamist, millest piisab siseturuga kokkusobivuse välistamiseks. |
| --- | --- |

(276)

Selle põhjal leiab komisjon, et meede ei eelda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste nõuetele vastava äriplaani rakendamist, millest piisab siseturuga kokkusobivuse välistamiseks.

| (277) | Kolmandaks tuleb võtta meetmeid tagamaks, et abi negatiivset mõju kauplemistingimustele leevendataks võimalikult suures ulatuses. Abi ei tohi konkurentsi alusetult moonutada. See tähendab tavaliselt äriühingu turuosa piiramist ümberkorraldamisperioodi lõpus. Kompensatsioonimeetmed peaksid olema proportsionaalsed abi moonutava mõjuga ja eelkõige ettevõtte suuruse ja suhtelise tähtsusega tema turul või turgudel. Kompensatsioonimeetmete ulatus tuleks kindlaks määrata iga juhtumi puhul eraldi ja pidades silmas eesmärki taastada ettevõtte pikaajaline elujõulisus. Veelgi enam, päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 7 kohaselt nõuab komisjon kompensatsioonimeetmeid, mis minimeerivad mõju konkurentidele. Sardiinia maakond ei pakkunud abi andmisest põhjustatud konkurentsi võimaliku moonutamise tasakaalustamiseks välja mingeid kompensatsioonimeetmeid. |
| --- | --- |

(277)

Kolmandaks tuleb võtta meetmeid tagamaks, et abi negatiivset mõju kauplemistingimustele leevendataks võimalikult suures ulatuses. Abi ei tohi konkurentsi alusetult moonutada. See tähendab tavaliselt äriühingu turuosa piiramist ümberkorraldamisperioodi lõpus. Kompensatsioonimeetmed peaksid olema proportsionaalsed abi moonutava mõjuga ja eelkõige ettevõtte suuruse ja suhtelise tähtsusega tema turul või turgudel. Kompensatsioonimeetmete ulatus tuleks kindlaks määrata iga juhtumi puhul eraldi ja pidades silmas eesmärki taastada ettevõtte pikaajaline elujõulisus. Veelgi enam, päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 7 kohaselt nõuab komisjon kompensatsioonimeetmeid, mis minimeerivad mõju konkurentidele. Sardiinia maakond ei pakkunud abi andmisest põhjustatud konkurentsi võimaliku moonutamise tasakaalustamiseks välja mingeid kompensatsioonimeetmeid.

| (278) | Neljandaks peab abi suurus olema piiratud üksnes ümberkorraldusteks vajaliku miinimumiga. Abisaajalt eeldatakse olulist panustamist ümberkorraldamise kavasse oma vahenditest, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaoluliste vara müügi või turutingimustel toimuva välisfinantseerimise kaudu. Selline panustamine peab olema reaalne, st tegelik, ega tohi hõlmata tulevast kasumit, nagu rahavood, ning on märk turu usust, et äriühingu elujõulisus on taastatav. |
| --- | --- |

(278)

Neljandaks peab abi suurus olema piiratud üksnes ümberkorraldusteks vajaliku miinimumiga. Abisaajalt eeldatakse olulist panustamist ümberkorraldamise kavasse oma vahenditest, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaoluliste vara müügi või turutingimustel toimuva välisfinantseerimise kaudu. Selline panustamine peab olema reaalne, st tegelik, ega tohi hõlmata tulevast kasumit, nagu rahavood, ning on märk turu usust, et äriühingu elujõulisus on taastatav.

| (279) | Antud juhul äriühingu oma panust ette ei nähtud. |
| --- | --- |

(279)

Antud juhul äriühingu oma panust ette ei nähtud.

| (280) | Komisjon leiab, et Saremarile saart ja Itaalia mandriosa ühendava kahe liini teenindamisest 2011. ja 2012. aastal tekkinud puudujäägi hüvitamiseks antud toetus kujutab endast raskustes olevale Saremarile antud siseturuga kokkusobimatut abi. |
| --- | --- |

(280)

Komisjon leiab, et Saremarile saart ja Itaalia mandriosa ühendava kahe liini teenindamisest 2011. ja 2012. aastal tekkinud puudujäägi hüvitamiseks antud toetus kujutab endast raskustes olevale Saremarile antud siseturuga kokkusobimatut abi.

| (281) | Täieliku pildi saamiseks on komisjon ka kontrollinud, kas kõnealune abi oleks kokkusobiv üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku kohaselt, kui Saremar ei oleks olnud abi andmise ajal raskustes. |
| --- | --- |

(281)

Täieliku pildi saamiseks on komisjon ka kontrollinud, kas kõnealune abi oleks kokkusobiv üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku kohaselt, kui Saremar ei oleks olnud abi andmise ajal raskustes.

Üldist majandushuvi pakkuv teenus asutamislepingu artikli 106 tähenduses

Üldist majandushuvi pakkuv teenus asutamislepingu artikli 106 tähenduses

| (282) | Nagu on näidatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punktis 56, on liikmesriikidel üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks liigitatavate teenuste olemuse määratlemisel ulatuslik kaalutlusõigus. Komisjoni ülesanne on tagada, et kõnealuse õiguse kasutamise korral üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel välditaks ilmseid vigu. |
| --- | --- |

(282)

Nagu on näidatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punktis 56, on liikmesriikidel üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks liigitatavate teenuste olemuse määratlemisel ulatuslik kaalutlusõigus. Komisjoni ülesanne on tagada, et kõnealuse õiguse kasutamise korral üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel välditaks ilmseid vigu.

| (283) | Põhjendustes 188–210 osutatu alusel leiab komisjon, et antud juhul ei ole seda tingimust järgitud. |
| --- | --- |

(283)

Põhjendustes 188–210 osutatu alusel leiab komisjon, et antud juhul ei ole seda tingimust järgitud.

Vajadus ülesande andmise akti järele, kus määratletakse avaliku teenindamise kohustused ja hüvitise arvutamise meetodid

Vajadus ülesande andmise akti järele, kus määratletakse avaliku teenindamise kohustused ja hüvitise arvutamise meetodid

| (284) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punkti 2.3 kohaselt tähendab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 tähenduses, et kõnealusele äriühingule on ühe või mitme ametliku õigusaktiga antud ülesanne osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid. |
| --- | --- |

(284)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punkti 2.3 kohaselt tähendab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 tähenduses, et kõnealusele äriühingule on ühe või mitme ametliku õigusaktiga antud ülesanne osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid.

| (285) | Nendes õigusaktides tuleb täpsustada eelkõige:






  a) | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus; |
| --- | --- | --- |

(285)

Nendes õigusaktides tuleb täpsustada eelkõige:

a)

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus;

| b) | asjaomane ettevõtja ja territoorium; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõtja ja territoorium;

| c) | Saremarile antud ainu- või eriõiguste laad; |
| --- | --- |

c)

Saremarile antud ainu- või eriõiguste laad;

| d) | hüvitusmehhanismi kirjeldus ning hüvitise arvutamise, järelevalve ja läbivaatamise parameetrid; |
| --- | --- |

d)

hüvitusmehhanismi kirjeldus ning hüvitise arvutamise, järelevalve ja läbivaatamise parameetrid;

| e) | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord. |
| --- | --- |

e)

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord.

| (286) | Komisjon märgib, et antud juhul ülesande andmise aktides Saremarile avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest makstavale hüvitisele ei viidata ja seetõttu ei vasta need eespool punktides d ja e esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

(286)

Komisjon märgib, et antud juhul ülesande andmise aktides Saremarile avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest makstavale hüvitisele ei viidata ja seetõttu ei vasta need eespool punktides d ja e esitatud nõuetele.

Antava ülesande kestus

Antava ülesande kestus

| (287) | Nagu näidatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punktis 2.4, „tuleks ülesande kestust põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks“. |
| --- | --- |

(287)

Nagu näidatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punktis 2.4, „tuleks ülesande kestust põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks“.

| (288) | Arvestades, et antud juhul piirdus teenuste osutamise periood 2011. ja 2012. aastaga, on see tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(288)

Arvestades, et antud juhul piirdus teenuste osutamise periood 2011. ja 2012. aastaga, on see tingimus täidetud.

Hüvitise summa

Hüvitise summa

| (289) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punktis 21 sätestatakse, et „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“. Et pidada abimeedet vajalikuks, peab see olema oma suuruse ja vormi poolest vajalik avaliku huvi eesmärgi täitmiseks. Abimeede peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning häirete kõrvaldamiseks kõige sobivamas vormis. Seepärast on antud juhul vaja kvantifitseerida Saremarile ülesande andmise aktidega pandud avaliku teenindamise kohustustega seotud täiendavad kulud ja võrrelda neid Sardiinia maakonnale antud eelistega äriühingule. |
| --- | --- |

(289)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku punktis 21 sätestatakse, et „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“. Et pidada abimeedet vajalikuks, peab see olema oma suuruse ja vormi poolest vajalik avaliku huvi eesmärgi täitmiseks. Abimeede peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning häirete kõrvaldamiseks kõige sobivamas vormis. Seepärast on antud juhul vaja kvantifitseerida Saremarile ülesande andmise aktidega pandud avaliku teenindamise kohustustega seotud täiendavad kulud ja võrrelda neid Sardiinia maakonnale antud eelistega äriühingule.

| (290) | Saremarile antud avaliku teenindamise hüvitis ulatub kümne miljoni euroni. Sardiinia maakond väitis, et asjaomasel perioodil teenuse osutamisega kaasnenud täiendavad kulud vastavad Saremarile antud rahalisele toetusele, võtmata arvesse mõistlikku kasumit. Uurimine näitas, et Saremar teenis kõnealustel liinidel 2011. aastal 214 000 eurot kahjumit ja 2012. aastal 13 440 220 eurot kahjumit. |
| --- | --- |

(290)

Saremarile antud avaliku teenindamise hüvitis ulatub kümne miljoni euroni. Sardiinia maakond väitis, et asjaomasel perioodil teenuse osutamisega kaasnenud täiendavad kulud vastavad Saremarile antud rahalisele toetusele, võtmata arvesse mõistlikku kasumit. Uurimine näitas, et Saremar teenis kõnealustel liinidel 2011. aastal 214 000 eurot kahjumit ja 2012. aastal 13 440 220 eurot kahjumit.

| (291) | Nende tulemuste põhjal näib, et Sardiinia maakonna antud hüvitis ei ületa teenuse osutamise käigus tekkinud puudujääki. Kuid nagu seoses kolmanda Altmarki tingimusega juba märgitud ja eespool esitatuga samadel põhjustel leiab komisjon, et Saremaril ei olnud nende kahe liini teenindamisel kantud kulude eest õigust hüvitist saada ja hüvitis ei kajastanud selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustusi. |
| --- | --- |

(291)

Nende tulemuste põhjal näib, et Sardiinia maakonna antud hüvitis ei ületa teenuse osutamise käigus tekkinud puudujääki. Kuid nagu seoses kolmanda Altmarki tingimusega juba märgitud ja eespool esitatuga samadel põhjustel leiab komisjon, et Saremaril ei olnud nende kahe liini teenindamisel kantud kulude eest õigust hüvitist saada ja hüvitis ei kajastanud selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustusi.

| (292) | Arvestades, et abi anti pärast üldist majandushuvi pakkuvate teenuste uue raamistiku jõustumist, tuleb selle kokkusobivust siseturuga hinnata ka seoses järgmiste tingimustega:






  a) | punkt 14: nõuetekohase tähelepanu pööramine avalike teenuste vajadusele teenuseosutajale konkreetse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamist ülesandeks tehes; |
| --- | --- | --- |

(292)

Arvestades, et abi anti pärast üldist majandushuvi pakkuvate teenuste uue raamistiku jõustumist, tuleb selle kokkusobivust siseturuga hinnata ka seoses järgmiste tingimustega:

a)

punkt 14: nõuetekohase tähelepanu pööramine avalike teenuste vajadusele teenuseosutajale konkreetse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamist ülesandeks tehes;

| b) | punkt 19: liidu riigihangete eeskirjade täitmine üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesande andmisel; |
| --- | --- |

b)

punkt 19: liidu riigihangete eeskirjade täitmine üldist majandushuvi pakkuva teenuse ülesande andmisel;

| c) | punkt 20: diskrimineerimisest hoidumine; |
| --- | --- |

c)

punkt 20: diskrimineerimisest hoidumine;

| d) | punkt 24 (ja järgmised): kulude netokokkuhoiu meetodi kohaldamine netokulude arvutamiseks; |
| --- | --- |

d)

punkt 24 (ja järgmised): kulude netokokkuhoiu meetodi kohaldamine netokulude arvutamiseks;

| e) | punkt 39 (ja järgmised): tõhususe suurendamise stiimulid; |
| --- | --- |

e)

punkt 39 (ja järgmised): tõhususe suurendamise stiimulid;

| f) | punkt 60: läbipaistvus. |
| --- | --- |

f)

punkt 60: läbipaistvus.

| (293) | Sardiinia maakond ei ole korraldanud avalikku konsultatsiooni ega avaldanud eelnevalt teavet avaliku teenindamise kohustuste ega nende täitmise eest makstud hüvitise kohta. Nagu eespool näidatud, ei olnud hüvitist algul tegelikult ette nähtud, sest teenuseid loeti äriliselt elujõuliseks. |
| --- | --- |

(293)

Sardiinia maakond ei ole korraldanud avalikku konsultatsiooni ega avaldanud eelnevalt teavet avaliku teenindamise kohustuste ega nende täitmise eest makstud hüvitise kohta. Nagu eespool näidatud, ei olnud hüvitist algul tegelikult ette nähtud, sest teenuseid loeti äriliselt elujõuliseks.

| (294) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku punkti 21 kohaselt „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku punkti 24 kohaselt tuleks netokulud, mis on vajalikud avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks, arvutada võrdluse alusel teenusepakkuja avaliku teenindamise kohustuse täitmise puhul ja ilma selleta. Antud juhul sellist arvutust ei tehtud. |
| --- | --- |

(294)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku punkti 21 kohaselt „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta raamistiku punkti 24 kohaselt tuleks netokulud, mis on vajalikud avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks, arvutada võrdluse alusel teenusepakkuja avaliku teenindamise kohustuse täitmise puhul ja ilma selleta. Antud juhul sellist arvutust ei tehtud.

| (295) | Peale selle ei sätestatud ülesande andmise aktides tõhususe suurendamise mehhanisme. Samuti ei ole Sardiinia maakond põhjendanud, et selliste stiimulite kasutuselevõtt oleks olnud teostamatu või kohatu. Lõpuks ei ole täidetud ka läbipaistvuskohustusi. |
| --- | --- |

(295)

Peale selle ei sätestatud ülesande andmise aktides tõhususe suurendamise mehhanisme. Samuti ei ole Sardiinia maakond põhjendanud, et selliste stiimulite kasutuselevõtt oleks olnud teostamatu või kohatu. Lõpuks ei ole täidetud ka läbipaistvuskohustusi.

| (296) | Seepärast leiab komisjon, et Saremarile teenuste pakkumise eest antud hüvitis on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku kohaselt siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(296)

Seepärast leiab komisjon, et Saremarile teenuste pakkumise eest antud hüvitis on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2011. aasta raamistiku kohaselt siseturuga kokkusobimatu.

7.3.2.   REKAPITALISEERIMINE

| (297) | Uurimise käigus esitas Sardiinia maakond rekapitaliseerimisega seoses kaks põhiväidet: esiteks, et meedet rakendati ainult osaliselt, ning teiseks, et see puudutas rahastamist, millele Saremaril oli seaduse järgi õigus. Nagu juba osutatud, ei ole Sardiinia maakond väitnud, et meede kujutaks endast ümberkorraldamisabi päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses. Nagu eespool selgitatud, ei esitanud Sardiinia maakond tegelikult meetme siseturuga kokkusobivuse kohta oma märkusi. |
| --- | --- |

(297)

Uurimise käigus esitas Sardiinia maakond rekapitaliseerimisega seoses kaks põhiväidet: esiteks, et meedet rakendati ainult osaliselt, ning teiseks, et see puudutas rahastamist, millele Saremaril oli seaduse järgi õigus. Nagu juba osutatud, ei ole Sardiinia maakond väitnud, et meede kujutaks endast ümberkorraldamisabi päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses. Nagu eespool selgitatud, ei esitanud Sardiinia maakond tegelikult meetme siseturuga kokkusobivuse kohta oma märkusi.

| (298) | Sellegipoolest leiab komisjon, et Saremari võib lugeda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses raskustes olevaks äriühinguks ning seetõttu on tal õigus saada ümberkorraldamisabi. Rekapitaliseerimine kujutab endast ümberkorraldamisabi, mida tuleb hinnata vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, et selgitada, kas see on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(298)

Sellegipoolest leiab komisjon, et Saremari võib lugeda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses raskustes olevaks äriühinguks ning seetõttu on tal õigus saada ümberkorraldamisabi. Rekapitaliseerimine kujutab endast ümberkorraldamisabi, mida tuleb hinnata vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, et selgitada, kas see on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt kokkusobiv siseturuga.

| (299) | Arvestades, et päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud kokkusobivuskriteeriumid ei ole täidetud (vt eelkõige põhjendustes 272–279 kirjeldatud alused), leiab komisjon, et Saremarile makstud hüvitised kujutavad endast raskustes äriühingule antud kokkusobimatut ümberkorraldamisabi. Seepärast ei saa meedet lugeda siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(299)

Arvestades, et päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud kokkusobivuskriteeriumid ei ole täidetud (vt eelkõige põhjendustes 272–279 kirjeldatud alused), leiab komisjon, et Saremarile makstud hüvitised kujutavad endast raskustes äriühingule antud kokkusobimatut ümberkorraldamisabi. Seepärast ei saa meedet lugeda siseturuga kokkusobivaks.

7.3.3.   KOKKUVÕTE

| (300) | Järgmised Sardiinia maakonna poolt Saremari kasuks võetud meetmed kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi:






  a) | 10 miljoni euro suurune hüvitis Sardiinia ja mandriosa vahelise kahe täiendava liini teenindamise eest, mis anti 7. augusti 2012. aasta maakonnaseadusega nr 15 ning maksti Saremarile välja kahe osamaksena 6. novembril 2012 ja 3. detsembril 2012; |
| --- | --- | --- |

(300)

Järgmised Sardiinia maakonna poolt Saremari kasuks võetud meetmed kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi:

a)

10 miljoni euro suurune hüvitis Sardiinia ja mandriosa vahelise kahe täiendava liini teenindamise eest, mis anti 7. augusti 2012. aasta maakonnaseadusega nr 15 ning maksti Saremarile välja kahe osamaksena 6. novembril 2012 ja 3. detsembril 2012;

| b) | rekapitaliseerimine summas 6 099 961, mille kohta tehti otsus 15. juunil 2012 (millest 824 309,69 eurot maksti välja 11. juulil 2012). |
| --- | --- |

b)

rekapitaliseerimine summas 6 099 961, mille kohta tehti otsus 15. juunil 2012 (millest 824 309,69 eurot maksti välja 11. juulil 2012).

| (301) | Reklaami eest tasumine ja kinnituskirjad ei hõlma riigiabi Saremarile. |
| --- | --- |

(301)

Reklaami eest tasumine ja kinnituskirjad ei hõlma riigiabi Saremarile.

7.4.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (302) | Kõnealused abimeetmed ei ole siseturuga kokkusobivad. Itaalia on kõnealust riigiabi andnud ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(302)

Kõnealused abimeetmed ei ole siseturuga kokkusobivad. Itaalia on kõnealust riigiabi andnud ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

| (303) | ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (56). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus tühistada abi, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on ette nähtud selleks, et taastada varasem olukord (57). Sellega seoses on Euroopa Kohus sedastanud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees olid, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (58). |
| --- | --- |

(303)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (56). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus tühistada abi, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on ette nähtud selleks, et taastada varasem olukord (57). Sellega seoses on Euroopa Kohus sedastanud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees olid, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (58).

56

57

58

| (304) | Kohtupraktika põhjal sätestati nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (59) artiklis 14, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada“. |
| --- | --- |

(304)

Kohtupraktika põhjal sätestati nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (59) artiklis 14, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada“.

59

| (305) | Seega, arvestades et põhjenduses 300 määratletud meetmeid loetakse ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks, tuleb nende abimeetmete juba väljamakstud summa, st 10 824 309,69 eurot tagasi maksta, et taastada enne abi andmist valitsenud olukord. |
| --- | --- |

(305)

Seega, arvestades et põhjenduses 300 määratletud meetmeid loetakse ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks, tuleb nende abimeetmete juba väljamakstud summa, st 10 824 309,69 eurot tagasi maksta, et taastada enne abi andmist valitsenud olukord.

| (306) | Käesolev otsus ei puuduta ega mõjuta muid 2011. ja 2012. aasta otsustes käsitletud ega huvitatud isikute komisjonile esitatud tähelepanekuid kõnealuste otsuste alusel alustatud uurimise käigus, |
| --- | --- |

(306)

Käesolev otsus ei puuduta ega mõjuta muid 2011. ja 2012. aasta otsustes käsitletud ega huvitatud isikute komisjonile esitatud tähelepanekuid kõnealuste otsuste alusel alustatud uurimise käigus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi meetmed, mida Saremarile võimaldati hüvitisena avalike teenuste eest 7. augusti 2012. aasta maakonnaseadusega nr 15 ja Saremari aktsionäride 15. juuni 2012. aasta koosolekul otsustatud kapitalisüstina, on siseturuga kokkusobimatud. Itaalia on kõnealust riigiabi andnud ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

2.   Reklaamitegevuse eest tasumine ja kinnituskirjad ei hõlma riigiabi Saremarile.

Artikkel 2

1.   Itaalia nõuab artikli 1 lõikes 1 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi abisaajalt tagasi.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates abisaaja käsutusse andmise kuupäevast kuni summade tegeliku tagasisaamiseni.

3.   Intressi arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (60) V peatükiga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008, (61) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Itaalia tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Itaalia järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Itaalia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artiklis 1 osutatud kava kohaselt makstud abi on lõplikult tagasi makstud. Itaalia esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 22. jaanuar 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  
  ELT C 28, 1.2.2012, lk 18 ja ELT C 84, 22.3.2013, lk 58.

1

(2)  
  ELT C 28, 1.2.2012, lk 18.

2

(3)  Alates 2004. aastast kuulusid endisesse Tirrenia kontserni äriühingud Tirrenia di Navigazione S.p.A, Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. ja Caremar – Campania Regionale Marittima S.p.A.

3

(4)  
  ELT C 84, 22.3.2013, lk 58.

4

(5)  Fintecna kuulub täielikult Itaalia majandus- ja rahandusministeeriumile ning on spetsialiseerunud kapitaliosaluse ja erastamisprotsessi haldamisele, samuti tööstuslikes, rahalistes või organisatsioonilistes raskustes äriühingute ratsionaliseerimis- ja ümberkorraldamisprojektidele.

5

(6)  2009. aasta seaduse tulemusena eraldati Ponziane saartega ühenduse pidamist korraldav äriüksus Caremarist ja anti üle Lazio maakonnale.

6

(7)  2009. aasta seaduse artikli 19b lõige 10.

7

(8)  Kohtuasi I743: praamihinnad Sardiiniasse/Sardiiniast; Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 väidetav erakonkurentide poolne rikkumine (Onorato Participazioni S.r.l., Moby S.p.a., Marinsvest S.r.l., Investitori Associati SGR S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., SNAV S.p.a., Lotta Maritime S.A., Forship S.p.a, Clessidra SGR S.p.a. ja L19 S.p.a.) teatavatel Sardiinia ja mandri vahelistel liinidel.

8

(9)  Igapäevane ühendus alates 1. aprillist 2012.

9

(10)  3 päeva nädalas 1. juunist 2012 kuni 19. juunini 2012 ja 4. septembrist 2012 kuni 15. septembrini 2012.

10

(11)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, lk 359, kättesaadav aadressil http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

11

(12)  SNAV teenindas Olbia–Civitavecchia liini kuni maini 2011, millal tema asemele tuli GNV.

12

(13)  Vt joonealune märkus 8.

13

(14)  Itaalia konkurentsisutuse 31. oktoobri 2012. aasta otsus 24033, SP136 – Saremar – Sardegna Regionale Marittima/Routes Civitavecchia – Golfo degli Aranci e Vado Ligure – Porto Torres.

14

(15)  CINi asutasid novembris 2010 Grimaldi, Marinvest ja Moby, et osaleda pakkumises Tirrenia omandamiseks. 2011. aasta alguses omandas Marinvest (kellele kuulus valitsev mõju SNAVis) valitseva mõju GNV üle; samuti loovutas Moby märtsis 2011 oma osaluse CINis enda enamusaktsionärile Onorato Participazioni. Seega olid märtsis 2011 CINi enamusaktsionärid Onorato Participazioni (kellel oli valitsev mõju Mobys) ja Marinvest (kellele kuulus valitsev mõju GNVs ja SNAVis).

15

(16)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

16

(17)  
  21. juuni 2012. aasta otsusega nr 23650, C11613, kiitis Itaalia konkurentsiasutus tingimuslikult heaks Tirrenia äriüksuse omandamise CINi poolt, mis kuulus ühiselt Mobyle (40 %), L19-le (30 %), Gruppo Investimenti Portuali S.p.A.-le (20 %), Shipping Investment S.r.l.-ile (10 %). Konkurentsiasutus on kehtestanud teatavad tingimused, muu hulgas seoses koodijagamislepingute kohaldamata jätmisega Moby ja CINi vahel aastateks 2012–2016 ja selliste tariifide kohaldamisega Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torrese ja Genova–Olbia liinil, millega säilitataks Mobyle 2009. aasta suvel laekunud keskmine ühikutulu (välja arvatud otseselt punkrikütuse kulude kasvuga seotud kasv). CIN/Tirrenia hakkab Moby asemel teenindama Genova – Porto Torrese liini. Civitavecchia–Olbia liinil loovutavad Moby ja CIN 2013. ja 2014. aasta suvehooajal teistele ettevõtjatele 10 % võimsusest.

17

(18)  Tavaliselt teenindas liini kuni maini 2011 SNAV.

18

(19)  Itaalia konkurentsiasutuse 18. juuni 2013. aasta otsus 24418, C11613B.

19

(20)  Projekt Bonus „Sardo–Vacanza“ kiideti heaks turismi edendamiseks ja toetamiseks Sardiinias. Projekti käigus tagastati praamitranspordi kulud (piirmääraga 90 eurot, mida kohaldati vähemalt kahest reisijast koosnevatele rühmadele) otse reisijatele, kes sõitsid Sardiiniasse või lahkusid sealt ja vajasid Sardiinias 2011. aasta suvel majutust vähemalt kolmeks ööks.

20

(21)  Pärast reservkapitali ja eelmiste majandusaastate tulu kasutamist.

21

(22)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg [2003] EKL I-7747.

22

(23)  Komisjoni otsus 2005/842/EÜ, 28. november 2005, EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

23

(24)  Komisjoni otsus 2012/21/EL, 20. detsember 2011, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

24

(25)  
  ELT C 8, 11.1.2012, lk 15.

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1008/2008, 24. september 2008, ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3).

27

(28)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3577/92, 7. detsember 1992, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).

28

(29)  Aruandes viidatakse dokumendile Relazione al bilancio 2011.

29

(30)  Vt mutatis mutandis liidetud kohtuasjad C-214/12 P, C-215/12 P, C-223/12 P: Land Burgenland vs. komisjon, 24. oktoobri 2013. aasta otsus, EKLis veel avaldamata, punkt 56.

30

mutatis mutandis

vs

(31)  Liidetud kohtuasjad C-214/12 P, C-215/12 P, C-223/12 P, tsiteeritud, punkt 57.

31

(32)  Nagu kinnitab Itaalia maksuamet, võib Sardiinia Olbia ja Golfo Aranci sadamat pidada nõudluse seisukohast asendatavaks. Sama kehtib Liguuria Genova ja Vado Ligure sadama kohta.

32

(33)  Vt komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4), punktid 47 ja 48.

33

(34)  Otsus 27/4.

34

(*1)  Ärisaladus.

*1

(35)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, lk 360, kättesaadav aadressil: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

35

(36)  Kohtuasi T-289/03: BUPA jt vs. komisjon [2008] EKL II-81, punkt 96. Vt ka kohtujurist Tizziano arvamus kohtuasjas C-53/00: Ferring, EKL I-9069, ja kohtujurist Jacobsi arvamus kohtuasjas C-126/01: GEMO [2003] EKL I-13769.

36

vs

(37)  Komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes.

37

(38)  Komisjoni teatis C(2004)43 – ühenduse suunised meretranspordile antava riigiabi kohta (ELT C 13, 17.1.2004, lk 3).

38

(39)  Kohtu otsus kohtuasjas C-205/99: Analir jt [2001] EKL I-1271.

39

(40)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele nõukogu määrust (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) tõlgendava teatise ajakohastamise ja parandamise kohta, KOM(2003) 595 (lõplik), 22. detsember 2003.

40

(41)  Itaalia konkurentsiasutuse otsus Tirrenia/CINi ühinemise kohta, tabel 3.

41

(42)  Itaalia konkurentsiasutuse otsus Tirrenia/CINi ühinemise kohta, punkt 45.

42

(43)  Itaalia konkurentsiasutuse otsus Tirrenia/CINi ühinemise kohta, punkt 46.

43

(44)  Kõige enam 40 reisi kummaski suunas aastas.

44

(45)  Kõige enam 40 reisi kummaski suunas juunist septembrini, jõulude ja lihavõttepühade ajal.

45

(46)  Kohtuasi C-239/09: Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG vs. BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH [2010] EKL I-13083, punkt 39.

46

vs

(47)  Kohtuasi C-261/89: Itaalia vs. komisjon [1991] EKL I-4437, punkt 8; liidetud kohtuasjad C-278/92 kuni C-280/92: Hispaania vs. komisjon, viidatud eespool, punkt 21; kohtuasi C-42/93: Hispaania vs. komisjon [1994] EKL I-4175, punkt 13.

47

vs

vs

vs

(48)  Vt punktid 3.1 ja 3.2 ekspordikrediidi teatises, komisjoni teatis EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 [praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108] kohaldamise kohta riigi osalusega äriühingute suhtes, EÜ Teataja 9-1984, ja komisjoni teatis liikmesriikidele – asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamine tootmissektoris tegutsevatele riigi osalusega äriühingutele (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3).

48

(49)  Komisjoni teatis liikmesriikidele EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta tootmissektoris tegutsevatele riigi osalusega äriühingutele (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3).

49

(50)  Vt komisjoni teatis liikmesriikidele EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta, punkt 36.

50

(51)  Vt nt kohtu otsus kohtuasjas C-372/97: Itaalia vs. komisjon [2004] EKL I-3679, punkt 44.

51

vs

(52)  C-364/90: Itaalia vs. komisjon [1993] EKL I-2097, punkt 20.

52

vs

(53)  Kohtuasi C-410/04: Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) vs. Comune di Bari ja AMTAB Servizio S.p.A.

53

vs

(54)  http://www.sardiniapost.it/wp-content/uploads/2013/10/Bilancio-Saremar-2012.61-78.pdf.

54

(55)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, lk 359, kättesaadav aadressil: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

55

(56)  Kohtuasi C-70/72: komisjon vs. Saksamaa, punkt 13.

56

vs

(57)  Liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. komisjon, punkt 75.

57

vs

(58)  Kohtuasi C-75/97: Belgia vs. komisjon, punktid 64–65.

58

vs

(59)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

59

(60)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

60

(61)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2008, 30. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

61

---

LISA

Teave antud, tagasimakstava ja juba tagasi makstud riigiabi summade kohta

| Abisaaja | Kava alusel antud abi kogusumma (1) | Tagasimakstava abi kogusumma (1)

  (põhisumma) | Juba tagasi makstud kogusumma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | Tagasimakstav intress |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Abisaaja

Kava alusel antud abi kogusumma (1)

Tagasimakstava abi kogusumma (1)

(põhisumma)

Juba tagasi makstud kogusumma (1)

Põhisumma

Tagasimakstav intress

---

(1)  Miljonit kohalikus vääringus.

---

| 22.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/64

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/262,

14. veebruar 2018,

mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust „We are a welcoming Europe, let us help!“

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 895 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kavandatud kodanikualgatuse „Külalislahke Euroopa: meie aitame!“ teema on järgmine: „Valitsused on hädas rändekriisiga. Enamik meist tahaks aga hädasolijaid aidata, sest me hoolime kaasinimestest. Miljonid inimesed on juba ulatanud abikäe. Nüüd soovime, et meid kuulda võetaks. Muudame Euroopa taas külalislahkeks! Kutsume Euroopa Komisjoni üles tegudele.“ |
| --- | --- |

(1)

Kavandatud kodanikualgatuse „Külalislahke Euroopa: meie aitame!“ teema on järgmine: „Valitsused on hädas rändekriisiga. Enamik meist tahaks aga hädasolijaid aidata, sest me hoolime kaasinimestest. Miljonid inimesed on juba ulatanud abikäe. Nüüd soovime, et meid kuulda võetaks. Muudame Euroopa taas külalislahkeks! Kutsume Euroopa Komisjoni üles tegudele.“

| (2) | Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „1. Kodanikud üle kogu Euroopa soovivad toetada pagulasi ning pakkuda neile turvalist kodu ja võimalust alustada uut elu. Soovime, et komisjon pakuks otsest tuge kohalikele tugirühmadele, kes aitavad sissesõiduviisa saanud pagulasi. 2. Kellelegi ei tohiks esitada süüdistust või teha trahvi humanitaarabi andmise või peavarju pakkumise eest. Soovime, et Euroopa Komisjon takistaks valitsusi, kes karistavad vabatahtlikke. 3. Igaühel on õigus õiglasele kohtlemisele. Soovime, et komisjon tagaks parema korra ja eeskirjad, mis kaitseksid kõiki tööalase ärakasutamise ja kuritegevuse ohvreid Euroopas ning kõiki inimõiguste rikkumise ohvreid meie piiridel.“ |
| --- | --- |

(2)

Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „1. Kodanikud üle kogu Euroopa soovivad toetada pagulasi ning pakkuda neile turvalist kodu ja võimalust alustada uut elu. Soovime, et komisjon pakuks otsest tuge kohalikele tugirühmadele, kes aitavad sissesõiduviisa saanud pagulasi. 2. Kellelegi ei tohiks esitada süüdistust või teha trahvi humanitaarabi andmise või peavarju pakkumise eest. Soovime, et Euroopa Komisjon takistaks valitsusi, kes karistavad vabatahtlikke. 3. Igaühel on õigus õiglasele kohtlemisele. Soovime, et komisjon tagaks parema korra ja eeskirjad, mis kaitseksid kõiki tööalase ärakasutamise ja kuritegevuse ohvreid Euroopas ning kõiki inimõiguste rikkumise ohvreid meie piiridel.“

| (3) | Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) on tugevdatud liidu kodanikuühiskonda ja tõhustatud liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) on tugevdatud liidu kodanikuühiskonda ja tõhustatud liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu.

| (4) | Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks.

| (5) | Aluslepingute rakendamiseks võib õigusakte vastu võtta järgmistes valdkondades:






  — | välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll (alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 77 lõike 2 punkt b); |
| --- | --- | --- |

(5)

Aluslepingute rakendamiseks võib õigusakte vastu võtta järgmistes valdkondades:

—

välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll (alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 77 lõike 2 punkt b);

| — | Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reguleerimine (alus ELi toimimise lepingu artikli 78 lõige 2); |
| --- | --- |

—

Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reguleerimine (alus ELi toimimise lepingu artikli 78 lõige 2);

| — | meetmete sätestamine, et viia ellu ühine sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks (alus ELi toimimise lepingu artikli 79 lõige 2); |
| --- | --- |

—

meetmete sätestamine, et viia ellu ühine sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks (alus ELi toimimise lepingu artikli 79 lõige 2);

| — | kuriteoohvrite õigusi käsitlevate miinimumnormide kehtestamine sel määral, mil see on vajalik kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise ning politsei- ja õiguskoostöö hõlbustamiseks piiriülese mõõtmega kriminaalasjades (alus ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 punkt c); |
| --- | --- |

—

kuriteoohvrite õigusi käsitlevate miinimumnormide kehtestamine sel määral, mil see on vajalik kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise ning politsei- ja õiguskoostöö hõlbustamiseks piiriülese mõõtmega kriminaalasjades (alus ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 punkt c);

| — | miinimumnormide kehtestamine teatavate kuritegude ja karistuste määratlemiseks (alus ELi toimimise lepingu artikli 83 lõiked 1 ja 2). |
| --- | --- |

—

miinimumnormide kehtestamine teatavate kuritegude ja karistuste määratlemiseks (alus ELi toimimise lepingu artikli 83 lõiked 1 ja 2).

| (6) | Kavandatud kodanikualgatuse teise punkti puhul on liidu pädevus ELi toimimise lepingu artiklist 83 tulenevalt piiratud, sest kuigi selle artikliga antakse liidule õigus võtta vastu miinimumnorme kuritegude määratlemiseks, ei hõlma see võimalust keelata liikmesriikidel karistada muud liiki tegusid, sealhulgas ebaseadusliku sisserändega seotud tegusid, kui nad peavad seda asjakohaseks. |
| --- | --- |

(6)

Kavandatud kodanikualgatuse teise punkti puhul on liidu pädevus ELi toimimise lepingu artiklist 83 tulenevalt piiratud, sest kuigi selle artikliga antakse liidule õigus võtta vastu miinimumnorme kuritegude määratlemiseks, ei hõlma see võimalust keelata liikmesriikidel karistada muud liiki tegusid, sealhulgas ebaseadusliku sisserändega seotud tegusid, kui nad peavad seda asjakohaseks.

| (7) | Samas tuleb kavandatud kodanikualgatuse teise punkti hindamisel pidada silmas ka ELi toimimise lepingu artiklit 79. Selle artikli kohaselt võib liit selleks, et viia ellu ühine sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks, võtta aluslepingute rakendamiseks vastu õigusakte, muu hulgas sellistes valdkondades nagu ebaseaduslik sisseränne ja seadusliku aluseta riigis viibimine, sealhulgas seadusliku aluseta riigis viibivate isikute väljasaatmine ja repatrieerimine. |
| --- | --- |

(7)

Samas tuleb kavandatud kodanikualgatuse teise punkti hindamisel pidada silmas ka ELi toimimise lepingu artiklit 79. Selle artikli kohaselt võib liit selleks, et viia ellu ühine sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks, võtta aluslepingute rakendamiseks vastu õigusakte, muu hulgas sellistes valdkondades nagu ebaseaduslik sisseränne ja seadusliku aluseta riigis viibimine, sealhulgas seadusliku aluseta riigis viibivate isikute väljasaatmine ja repatrieerimine.

| (8) | Nimetatud põhjustel ei jää kavandatud kodanikualgatus ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjon on pädev esitama liidu õigusakti ettepaneku aluslepingute rakendamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Nimetatud põhjustel ei jää kavandatud kodanikualgatus ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjon on pädev esitama liidu õigusakti ettepaneku aluslepingute rakendamiseks.

| (9) | Lisaks on moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud eespool nimetatud määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud eespool nimetatud määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2.

| (10) | Seepärast tuleks kavandatud kodanikualgatus „We are a welcoming Europe, let us help!“ registreerida, |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks kavandatud kodanikualgatus „We are a welcoming Europe, let us help!“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga registreeritakse kavandatud kodanikualgatus „We are a welcoming Europe, let us help!“.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 15. veebruaril 2018.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud kavandatud kodanikualgatuse „We are a welcoming Europe, let us help!“ korraldajatele (kodanike komitee liikmed), keda esindavad kontaktisikutena Isabelle CHOPIN ja Emma BONINO.

Brüssel, 14. veebruar 2018

Komisjoni nimel

asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

1

---

| 22.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/66

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/263,

20. veebruar 2018,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 889 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga liikmesriikides, kus on esinenud kõnealuse taudi kinnitatud juhtumeid kodu- või uluksigade hulgas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Nimetatud rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Kõnealuses rakendusotsuses sätestatud tõrjemeetmete eesmärk on leevendada kõnealuse taudi leviku riski. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga liikmesriikides, kus on esinenud kõnealuse taudi kinnitatud juhtumeid kodu- või uluksigade hulgas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Nimetatud rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Kõnealuses rakendusotsuses sätestatud tõrjemeetmete eesmärk on leevendada kõnealuse taudi leviku riski.

| (2) | Sigade Aafrika katk on kodu- ja uluksigade viirushaigus, millel võivad olla tõsised sotsiaalmajanduslikud tagajärjed. Haigus levib peamiselt nakatunud loomade liikumise, saastunud sealihatoodete ja ebaseadusliku rümpade kõrvaldamise kaudu. Väga oluline on hoida ära sigade Aafrika katku levimine inimtegevuse kaudu. Seepärast, selleks et tagada reisijate, sealhulgas maanteel reisijate tähelepanu juhtimine rakendusotsuses 2014/709/EL sätestatud loomatervishoiualaste tõrjemeetmetega seotud teabele, sealhulgas sigade ja sealihatoodete liikumise piirangutele, peaksid liikmesriigid tagama, et reisijateveo ettevõtjad ja postiteenistused juhiksid kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud piirkonnast tulevate reisijate tähelepanu nimetatud loomatervishoiualastele tõrjemeetmetele. Sellised teadaanded peaksid vastama taudi sissetoomise riski tasemele. Lisaks peaksid asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused kooskõlastatult tegutsema ja tagama, et konkreetsete avalikkuse teavitamise kampaaniate kaudu levitatav teave oleks otstarbekohane. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katk on kodu- ja uluksigade viirushaigus, millel võivad olla tõsised sotsiaalmajanduslikud tagajärjed. Haigus levib peamiselt nakatunud loomade liikumise, saastunud sealihatoodete ja ebaseadusliku rümpade kõrvaldamise kaudu. Väga oluline on hoida ära sigade Aafrika katku levimine inimtegevuse kaudu. Seepärast, selleks et tagada reisijate, sealhulgas maanteel reisijate tähelepanu juhtimine rakendusotsuses 2014/709/EL sätestatud loomatervishoiualaste tõrjemeetmetega seotud teabele, sealhulgas sigade ja sealihatoodete liikumise piirangutele, peaksid liikmesriigid tagama, et reisijateveo ettevõtjad ja postiteenistused juhiksid kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud piirkonnast tulevate reisijate tähelepanu nimetatud loomatervishoiualastele tõrjemeetmetele. Sellised teadaanded peaksid vastama taudi sissetoomise riski tasemele. Lisaks peaksid asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused kooskõlastatult tegutsema ja tagama, et konkreetsete avalikkuse teavitamise kampaaniate kaudu levitatav teave oleks otstarbekohane.

| (3) | Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses, 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“), ning 7. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Balti riikides ja Poolas esineva sigade Aafrika katku epidemioloogilised analüüsid“) (5). Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra viimaseid muutusi liidus ja võidelda taudiga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas piiritleda kõrgema riskiga piisava suurusega piirkonnad ja lisada need rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osas esitatud loeteludesse. |
| --- | --- |

(3)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses, 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“), ning 7. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Balti riikides ja Poolas esineva sigade Aafrika katku epidemioloogilised analüüsid“) (5). Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra viimaseid muutusi liidus ja võidelda taudiga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas piiritleda kõrgema riskiga piisava suurusega piirkonnad ja lisada need rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osas esitatud loeteludesse.

| (4) | Selleks et sihipäraselt rakendada rakendusotsuses 2014/709/EL ettenähtud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid ja tõkestada sigade Aafrika katku edasist levikut ning hoida samal ajal ära tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ja vältida kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, tuleks ajakohastada nimetatud rakendusotsuse lisas esitatud selliste liidu piirkondade loetelu, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta kõnealuse taudiga seoses arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi Poolas. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et sihipäraselt rakendada rakendusotsuses 2014/709/EL ettenähtud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid ja tõkestada sigade Aafrika katku edasist levikut ning hoida samal ajal ära tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ja vältida kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, tuleks ajakohastada nimetatud rakendusotsuse lisas esitatud selliste liidu piirkondade loetelu, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta kõnealuse taudiga seoses arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi Poolas.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2014/709/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 15a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 15a
  Liikmesriikide teavitamiskohustused

  1.   Asjaomased liikmesriigid tagavad, et reisijateveo ettevõtjad, sealhulgas lennujaamade ja sadamate käitajad, reisibürood (sh jahiretkede korraldajad) ja postiteenuste ettevõtjad on kohustatud juhtima oma klientide tähelepanu käesolevas otsuses sätestatud tõrjemeetmetele, eelkõige andes käesoleva rakendusotsuse lisas loetletud piirkonnast tulevatele reisijatele teavet käesolevas otsuses sätestatud peamiste piirangute kohta ning postiteenuste klientidele kohasel viisil.
  Selleks korraldavad ja viivad asjaomased liikmesriigid korrapäraselt läbi avalikkuse teavitamise kampaaniaid, mille käigus antakse edasi teavet käesolevas otsuses sätestatud tõrjemeetmete kohta.


  2.   Kõik liikmesriigid tagavad, et kõigil suurematel maanteedel, nagu rahvusvahelistel ühendusteedel ja nendega seotud teedevõrgul, juhitakse nähtaval ja esiletõstetud viisil kõigi reisijate tähelepanu sigade Aafrika katku edasikandumise riskidega seotud asjakohasele teabele ja käesolevas otsuses sätestatud tõrjemeetmetele.
  Kõnealune teave tuleb eelkõige esitada nii, et see oleks kergesti arusaadav reisijatele, kes tulevad käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondadest või kolmandatest riikidest, kus on sigade Aafrika katku leviku risk, või lähevad sellistesse piirkondadesse või kolmandatesse riikidesse.


  3.   Asjaomased liikmesriigid kooskõlastavad oma jõupingutusi tagamaks, et transpordiettevõtjad ja postiteenuste ettevõtjad levitaksid tõhusalt lõikes 1 osutatud teavet.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 15a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15a

Liikmesriikide teavitamiskohustused

1.   Asjaomased liikmesriigid tagavad, et reisijateveo ettevõtjad, sealhulgas lennujaamade ja sadamate käitajad, reisibürood (sh jahiretkede korraldajad) ja postiteenuste ettevõtjad on kohustatud juhtima oma klientide tähelepanu käesolevas otsuses sätestatud tõrjemeetmetele, eelkõige andes käesoleva rakendusotsuse lisas loetletud piirkonnast tulevatele reisijatele teavet käesolevas otsuses sätestatud peamiste piirangute kohta ning postiteenuste klientidele kohasel viisil.

Selleks korraldavad ja viivad asjaomased liikmesriigid korrapäraselt läbi avalikkuse teavitamise kampaaniaid, mille käigus antakse edasi teavet käesolevas otsuses sätestatud tõrjemeetmete kohta.

2.   Kõik liikmesriigid tagavad, et kõigil suurematel maanteedel, nagu rahvusvahelistel ühendusteedel ja nendega seotud teedevõrgul, juhitakse nähtaval ja esiletõstetud viisil kõigi reisijate tähelepanu sigade Aafrika katku edasikandumise riskidega seotud asjakohasele teabele ja käesolevas otsuses sätestatud tõrjemeetmetele.

Kõnealune teave tuleb eelkõige esitada nii, et see oleks kergesti arusaadav reisijatele, kes tulevad käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondadest või kolmandatest riikidest, kus on sigade Aafrika katku leviku risk, või lähevad sellistesse piirkondadesse või kolmandatesse riikidesse.

3.   Asjaomased liikmesriigid kooskõlastavad oma jõupingutusi tagamaks, et transpordiettevõtjad ja postiteenuste ettevõtjad levitaksid tõhusalt lõikes 1 osutatud teavet.“

| 2) | Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. veebruar 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4163 [92 lk]; EFSA Journal 2017;15(3):4732 [73 lk] ja EFSA Journal 2017;15(11): 5068 [30 lk].

5

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Tšehhi Vabariik

Järgmised piirkonnad Tšehhi Vabariigis:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novads; |
| --- | --- |

—

Aizputes novads;

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos.

5.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg. |
| --- |

powiat miejski Elbląg.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża. |
| --- |

powiat miejski Łomża.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim,

| gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim,

| gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim,

| gmina Somianka w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gmina Somianka w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów, i Latowicz w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów, i Latowicz w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim,

| gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim,

| gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim, |
| --- |

gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim,

| gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim. |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim,

| gmina Borki w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Borki w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim,

| gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

II OSA

1.   Tšehhi Vabariik

Järgmised piirkonnad Tšehhi Vabariigis:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim,

| gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim. |
| --- |

gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim.

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim,

| gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| gmina Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim,

| gmina Chynów w powiecie grójeckim, |
| --- |

gmina Chynów w powiecie grójeckim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim. |
| --- |

gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim.

III OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Audru vald; |
| --- | --- |

—

Audru vald;

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---