# Den Europæiske Unions C 375/13.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 375 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang13. oktober 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 375

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang13. oktober 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Revisionsretten |
| 2016/C 375/01 | Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2015, med institutionernes svar | 1 |
| 2016/C 375/02 | Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2015, med Kommissionens svar | 287 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

2016/C 375/01

Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2015, med institutionernes svar

1

2016/C 375/02

Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2015, med Kommissionens svar

287

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

| 13.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/1

---

Image

I medfør af artikel 287, stk. 1 og 4, i TEUF samt artikel 148, stk. 1, og artikel 162, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og artikel 43, 48 og 60 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond som ændret ved forordning (EU) nr. 567/2014

vedtog Revisionsretten for Den Europæiske Union på mødet den 14. juli 2016

ÅRSBERETNINGERNE

for regnskabsåret 2015.

Beretningerne, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er sendt til dechargemyndigheden og til de øvrige institutioner.

Medlemmerne af Revisionsretten er:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (formand), Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS.

ÅRSBERETNINGEN OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2016/C 375/01)

INDHOLD

| Generel indledning | 7 |
| --- | --- |

| Kapitel 1 | — Revisionserklæring med underbyggende oplysninger | 9 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Kapitel 2 | — Den budgetmæssige og økonomiske forvaltning | 49 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Kapitel 3 | — Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet | 77 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Kapitel 4 | — Indtægter | 125 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Kapitel 5 | — »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« | 143 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Kapitel 6 | — »Økonomisk, social og territorial samhørighed« | 161 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Kapitel 7 | — »Naturressourcer« | 207 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

| Kapitel 8 | — »Et globalt Europa« og »Sikkerhed og medborgerskab« | 253 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

| Kapitel 9 | — Administration | 275 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

---

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Den Europæiske Revisionsret er den institution, der i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) skal varetage revisionen af Den Europæiske Unions (EU's) finanser. Som EU's eksterne revisor fungerer vi som den uafhængige beskytter af EU-borgernes finansielle interesser og bidrager til at forbedre EU's finansielle forvaltning. Der er flere oplysninger om vores arbejde i vores årlige aktivitetsrapport, vores særberetninger om EU's udgiftsprogrammer og indtægter, vores horisontale analyser og vores udtalelser om ny eller ajourført EU-lovgivning eller om andre afgørelser med betydning for den økonomiske forvaltning (2). |
| --- | --- |

0.1.

Den Europæiske Revisionsret er den institution, der i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) skal varetage revisionen af Den Europæiske Unions (EU's) finanser. Som EU's eksterne revisor fungerer vi som den uafhængige beskytter af EU-borgernes finansielle interesser og bidrager til at forbedre EU's finansielle forvaltning. Der er flere oplysninger om vores arbejde i vores årlige aktivitetsrapport, vores særberetninger om EU's udgiftsprogrammer og indtægter, vores horisontale analyser og vores udtalelser om ny eller ajourført EU-lovgivning eller om andre afgørelser med betydning for den økonomiske forvaltning (2).

| 0.2. | Dette er vores 39. årsberetning om gennemførelsen af EU's budget. Den dækker regnskabsåret 2015. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde. |
| --- | --- |

0.2.

Dette er vores 39. årsberetning om gennemførelsen af EU's budget. Den dækker regnskabsåret 2015. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde.

| 0.3. | EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Vores årsberetning danner sammen med vores særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet afgør, om Kommissionen har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet på tilfredsstillende vis. Ved offentliggørelsen sender vi vores årsberetning til de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

0.3.

EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Vores årsberetning danner sammen med vores særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet afgør, om Kommissionen har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet på tilfredsstillende vis. Ved offentliggørelsen sender vi vores årsberetning til de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og Rådet.

| 0.4. | Det centrale element i vores årsberetning er revisionserklæringen (»DAS«) om rigtigheden af Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Vi supplerer denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert enkelt af EU's større aktivitetsområder. |
| --- | --- |

0.4.

Det centrale element i vores årsberetning er revisionserklæringen (»DAS«) om rigtigheden af Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Vi supplerer denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert enkelt af EU's større aktivitetsområder.

| 0.5. | Beretningens kapitelstruktur svarer til udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (FFR). Denne ramme, som trådte i kraft i 2014, skal fastlægge omfanget og fordelingen af EU's udgifter i perioden frem til 2020. |
| --- | --- |

0.5.

Beretningens kapitelstruktur svarer til udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (FFR). Denne ramme, som trådte i kraft i 2014, skal fastlægge omfanget og fordelingen af EU's udgifter i perioden frem til 2020.

| 0.6. | Da der ikke aflægges separate årsregnskaber for de forskellige FFR-udgiftsområder, er konklusionerne i de specifikke vurderinger ikke revisionserklæringer. I stedet beskriver disse kapitler væsentlige forhold, som er særlige for de enkelte FFR-udgiftsområder. |
| --- | --- |

0.6.

Da der ikke aflægges separate årsregnskaber for de forskellige FFR-udgiftsområder, er konklusionerne i de specifikke vurderinger ikke revisionserklæringer. I stedet beskriver disse kapitler væsentlige forhold, som er særlige for de enkelte FFR-udgiftsområder.

| 0.7. | Vores beretning er i år opbygget på følgende måde:






  — | Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af vores revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed |
| --- | --- | --- |

0.7.

Vores beretning er i år opbygget på følgende måde:

—

Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af vores revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed

| — | Kapitel 2 præsenterer vores revisionsresultater vedrørende den budgetmæssige og økonomiske forvaltning |
| --- | --- |

—

Kapitel 2 præsenterer vores revisionsresultater vedrørende den budgetmæssige og økonomiske forvaltning

| — | Kapitel 3 er et bidrag til vores strategiske målsætning om at forbedre EU's offentlige ansvarlighed og har fokus på, i hvilket omfang resultatrammen inden for Horisont 2020 samt dennes forsknings- og innovationsprogrammer gør det muligt for Kommissionen at overvåge og styre fremskridtene hen imod Horisont 2020-målene |
| --- | --- |

—

Kapitel 3 er et bidrag til vores strategiske målsætning om at forbedre EU's offentlige ansvarlighed og har fokus på, i hvilket omfang resultatrammen inden for Horisont 2020 samt dennes forsknings- og innovationsprogrammer gør det muligt for Kommissionen at overvåge og styre fremskridtene hen imod Horisont 2020-målene

| — | Kapitel 4 præsenterer vores revisionsresultater vedrørende indtægterne |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 præsenterer vores revisionsresultater vedrørende indtægterne

| — | Kapitel 5-9 viser for så vidt angår de største FFR-udgiftsområder (3) resultaterne af vores test af transaktionernes formelle rigtighed og vores undersøgelse af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer samt andre ledelses- og forvaltningsregler. |
| --- | --- |

—

Kapitel 5-9 viser for så vidt angår de største FFR-udgiftsområder (3) resultaterne af vores test af transaktionernes formelle rigtighed og vores undersøgelse af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer samt andre ledelses- og forvaltningsregler.

| 0.8. | Kommissionens svar til vores bemærkninger (eller — hvor det er relevant — svarene fra andre EU-institutioner og -organer) fremlægges i beretningen. I vores revisionsresultater og konklusioner tager vi hensyn til disse svar. Som ekstern revisor har vi imidlertid til opgave at rapportere vores revisionsresultater og drage konklusioner på grundlag af disse for at give en uafhængig og upartisk vurdering af regnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

0.8.

Kommissionens svar til vores bemærkninger (eller — hvor det er relevant — svarene fra andre EU-institutioner og -organer) fremlægges i beretningen. I vores revisionsresultater og konklusioner tager vi hensyn til disse svar. Som ekstern revisor har vi imidlertid til opgave at rapportere vores revisionsresultater og drage konklusioner på grundlag af disse for at give en uafhængig og upartisk vurdering af regnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed.

---

(1)  Artikel 285-287

(2)  Findes på vores websted: http://eca.europa.eu

(3)  Kapitel 8 »Et globalt Europa« og »Sikkerhed og medborgerskab« består af to dele. Del 1 om FFR-udgiftsområde 4 (Et globalt Europa) og del 2 med vores analyse af FFR-udgiftsområde 3 (Sikkerhed og medborgerskab). Analysen af FFR-udgiftsområde 3 omfatter ikke en anslået fejlforekomst. Vi giver ikke en specifik vurdering af udgifterne på FFR-udgiftsområde 6 (Kompensationer) og andre udgifter.

---

KAPITEL 1

Revisionserklæringen med underbyggende oplysninger

INDHOLD

| Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning I-XII | I-XII |
| --- | --- |

| Indledning | 1.1-1.3 |
| --- | --- |

| EU-udgifterne er et vigtigt instrument til opnåelse af politikmål | 1.1-1.3 |
| --- | --- |

| Regnskabet er uden væsentlig fejlinformation | 1.4-1.7 |
| --- | --- |

| Centrale forhold ved revisionen | 1.8-1.18 |
| --- | --- |

| Vi bad Kommissionen om yderligere oplysninger, der kunne underbygge værdiansættelsen af finansielle instrumenter under delt forvaltning | 1.9-1.11 |
| --- | --- |

| Vi vurderede den regnskabsmæssige behandling af garantiforanstaltninger under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) | 1.12-1.16 |
| --- | --- |

| Vi vurderede stigningen i de skyldige omkostninger i regnskabet | 1.17-1.18 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed: Vores anslåede fejlforekomst er stadig væsentlig, men der er sket forbedringer | 1.19-1.43 |
| --- | --- |

| Vores revision vedrørende 2015 viser stort set det samme billede som de seneste år | 1.20-1.33 |
| --- | --- |

| I flere på hinanden følgende dokumenter har Kommissionen angivet en væsentlig højere anslået fejlforekomst ... | 1.34-1.36 |
| --- | --- |

| ... og det er stadig en udfordring for Kommissionen at beregne den korrigerende effekt | 1.37-1.41 |
| --- | --- |

| Rettidige korrigerende foranstaltninger reducerede vores anslåede fejlforekomst | 1.42-1.43 |
| --- | --- |

| Vi sender OLAF de sager, hvor der er mistanke om svig | 1.44 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 1.45-1.48 |
| --- | --- |

| Resultaterne af revisionen | 1.46-1.48 |
| --- | --- |

| Bilag 1.1 — | Revisionstilgang og -metode |
| --- | --- |

Bilag 1.1 —

| Bilag 1.2 — | USA's og EU's tilgang til test af og rapportering om uretmæssige betalinger |
| --- | --- |

Bilag 1.2 —

| Bilag 1.3 — | Frekvensen af konstaterede fejl i revisionsstikprøven for regnskabsåret 2015 |
| --- | --- |

Bilag 1.3 —

| RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING |
| --- |
| I. | Vi har:






  a) | revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 11. juli 2016, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen for det regnskabsår (2), der afsluttedes den 31. december 2015, og |

RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

I.

Vi har:

a)

revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 11. juli 2016, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen for det regnskabsår (2), der afsluttedes den 31. december 2015, og

| b) | efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet,
  jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). |
| --- | --- |

b)

efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet,

jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

Ledelsens ansvar

| II. | Ifølge artikel 317 og 318 i TEUF og finansforordningen har Kommissionen ansvaret for at udarbejde og aflægge et retvisende konsolideret regnskab for Den Europæiske Union med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (artikel 317 i TEUF). |
| --- | --- |

II.

Ifølge artikel 317 og 318 i TEUF og finansforordningen har Kommissionen ansvaret for at udarbejde og aflægge et retvisende konsolideret regnskab for Den Europæiske Union med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (artikel 317 i TEUF).

Revisors ansvar

| III. | Det er vores ansvar på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Vi har udført vores revision i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions. Ifølge disse standarder skal vi overholde etiske krav og planlægge og udføre revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, om det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er vores ansvar på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Vi har udført vores revision i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions. Ifølge disse standarder skal vi overholde etiske krav og planlægge og udføre revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, om det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige.

| IV. | Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab og for, at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende konsolideret regnskab, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om den interne kontrols effektivitet. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af det konsoliderede regnskab. |
| --- | --- |

IV.

Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab og for, at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende konsolideret regnskab, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om den interne kontrols effektivitet. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af det konsoliderede regnskab.

| V. | For så vidt angår indtægter tager vores undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og vi vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet. |
| --- | --- |

V.

For så vidt angår indtægter tager vores undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og vi vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet.

| VI. | For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren anmodes om eller forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og forskuddet afregnes eller kan kræves tilbagebetalt. |
| --- | --- |

VI.

For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren anmodes om eller forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og forskuddet afregnes eller kan kræves tilbagebetalt.

| VII. | Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæringer. |
| --- | --- |

VII.

Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæringer.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| VIII. | Det er vores opfattelse, at Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2015 og af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler baseret på internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

VIII.

Det er vores opfattelse, at Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2015 og af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler baseret på internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskabet

| IX. | Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IX.

Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| X. | De udgifter, der i 2015 blev registreret under de udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme, der omfatter aktionsudgifter (3), er væsentlig fejlbehæftede. Vi anslår, at fejlforekomsten i de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 3,8  %. Vores samlede konklusion skyldes navnlig en højere anslået fejlforekomst for godtgørelsesudgifter (4) og bekræftes af den analyse af risikobeløb, som Kommissionen giver i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet. |
| --- | --- |

X.

De udgifter, der i 2015 blev registreret under de udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme, der omfatter aktionsudgifter (3), er væsentlig fejlbehæftede. Vi anslår, at fejlforekomsten i de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 3,8  %. Vores samlede konklusion skyldes navnlig en højere anslået fejlforekomst for godtgørelsesudgifter (4) og bekræftes af den analyse af risikobeløb, som Kommissionen giver i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet.

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| XI. | På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i punktet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

XI.

På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i punktet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, er væsentlig fejlbehæftede.

Andre oplysninger

| XII. | Regnskabsredegørelsen og -analysen er ikke en del af regnskabet. De oplysninger, der gives i regnskabsredegørelsen og -analysen, stemmer overens med regnskabet. |
| --- | --- |

XII.

Regnskabsredegørelsen og -analysen er ikke en del af regnskabet. De oplysninger, der gives i regnskabsredegørelsen og -analysen, stemmer overens med regnskabet.

14. juli 2016

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide de Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

EU-udgifterne er et vigtigt instrument til opnåelse af politikmål

| 1.1. | EU-udgifterne beløb sig i 2015 til 145,2  milliarder euro. De er et vigtigt instrument til opnåelse af politikmål. Andre vigtige instrumenter er lovgivningen og den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer inden for Unionen. EU-udgifterne udgør 2,1  % af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter og 1,0  % af EU's bruttonationalindkomst (jf.
  figur 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.1.

EU-udgifterne beløb sig i 2015 til 145,2  milliarder euro. De er et vigtigt instrument til opnåelse af politikmål. Andre vigtige instrumenter er lovgivningen og den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer inden for Unionen. EU-udgifterne udgør 2,1  % af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter og 1,0  % af EU's bruttonationalindkomst (jf.
  figur 1.1
  ).

| 1.2. | Som fastlagt i traktaten:






  — | kontrollerer vi, om EU-budgettet bliver brugt i overensstemmelse med de gældende love og forordninger |
| --- | --- | --- |

1.2.

Som fastlagt i traktaten:

—

kontrollerer vi, om EU-budgettet bliver brugt i overensstemmelse med de gældende love og forordninger

| — | afgiver vi en erklæring om EU's regnskaber |
| --- | --- |

—

afgiver vi en erklæring om EU's regnskaber

| — | rapporterer vi om, hvorvidt EU-udgifterne afholdes på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde (5) |
| --- | --- |

—

rapporterer vi om, hvorvidt EU-udgifterne afholdes på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde (5)

| — | afgiver vi udtalelser om forslag til lovgivning med finansiel indvirkning. |
| --- | --- |

—

afgiver vi udtalelser om forslag til lovgivning med finansiel indvirkning.

Det arbejde, vi udfører som grundlag for revisionserklæringen, opfylder det første og det andet af disse mål. Det hjælper os med at identificere risici med betydning for sparsommeligheden, produktiviteten og effektiviteten. Og det er et væsentligt input i forbindelse med vores udtalelser om forslag til finansiel lovgivning.

Figur 1.1 —   EU-udgifterne som andel af bruttonationalindkomsten (BNI) og de samlede offentlige udgifter i de enkelte medlemsstater i 2015

Image

Medlemsstaternes BNI: Aftalte overslag over traditionelle egne indtægter og moms/BNI-grundlag — 19.5.2016 — Europa-Kommissionen.

Medlemsstaternes samlede offentlige udgifter: Eurostat — nationale årsregnskaber. Jf. listen over landekoder i
  bilag 1.3
  .

| (1) | Dækker udgifter, lønninger og andre omkostninger, som de EU-organer, der ligger i medlemsstaterne, har betalt. |
| --- | --- |

(1)

Dækker udgifter, lønninger og andre omkostninger, som de EU-organer, der ligger i medlemsstaterne, har betalt.

Kilde: Den Europæiske Unions udgifter: (Europa-Kommissionens regnskabsdata kompileret af Revisionsretten).

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.3. | Dette kapitel i årsberetningen indeholder: |
| --- | --- |

1.3.

Dette kapitel i årsberetningen indeholder:

| — | en beskrivelse af baggrunden for vores revisionserklæring og et resumé af vores revisionstilgang (jf.
  bilag 1.1
  ), revisionsresultater og konklusioner |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af baggrunden for vores revisionserklæring og et resumé af vores revisionstilgang (jf.
  bilag 1.1
  ), revisionsresultater og konklusioner

| — | en beskrivelse af centrale forhold ved revisionen af EU's årsregnskab |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af centrale forhold ved revisionen af EU's årsregnskab

| — | en sammenligning af vores resultater vedrørende udgifternes formelle rigtighed i 2015 med resultaterne fra de foregående år og Europa-Kommissionens overslag |
| --- | --- |

—

en sammenligning af vores resultater vedrørende udgifternes formelle rigtighed i 2015 med resultaterne fra de foregående år og Europa-Kommissionens overslag

| — | i
  bilag 1.2
  en beskrivelse af USA's og EU's tilgang til test af og rapportering om uretmæssige betalinger. |
| --- | --- |

—

i
  bilag 1.2
  en beskrivelse af USA's og EU's tilgang til test af og rapportering om uretmæssige betalinger.

REGNSKABET ER UDEN VÆSENTLIG FEJLINFORMATION

| 1.4. | Vores bemærkninger vedrører Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab (6) (»regnskabet«) for regnskabsåret 2015. Vi modtog det sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 12. juli 2016 (7)
   (8). Regnskabet er vedlagt en regnskabsredegørelse og -analyse (9). Denne analyse er ikke omfattet af vores revisionserklæring. I overensstemmelse med revisionsstandarderne har vi imidlertid vurderet, om den stemmer overens med oplysningerne i regnskabet. |
| --- | --- |

1.4.

Vores bemærkninger vedrører Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab (6) (»regnskabet«) for regnskabsåret 2015. Vi modtog det sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 12. juli 2016 (7)
   (8). Regnskabet er vedlagt en regnskabsredegørelse og -analyse (9). Denne analyse er ikke omfattet af vores revisionserklæring. I overensstemmelse med revisionsstandarderne har vi imidlertid vurderet, om den stemmer overens med oplysningerne i regnskabet.

| 1.5. | Det regnskab, Kommissionen har offentliggjort, viser, at de samlede passiver pr. 31. december 2015 beløb sig til 226,1  milliard euro, mens de samlede aktiver beløb sig til 153,7  milliarder euro. Underskuddet i 2015 er på 13,0  milliarder euro. |
| --- | --- |

1.5.

Det regnskab, Kommissionen har offentliggjort, viser, at de samlede passiver pr. 31. december 2015 beløb sig til 226,1  milliard euro, mens de samlede aktiver beløb sig til 153,7  milliarder euro. Underskuddet i 2015 er på 13,0  milliarder euro.

| 1.6. | Vores revision viste, at regnskabet er uden væsentlig fejlinformation. Vi fremsætter vores bemærkninger om den økonomiske og budgetmæssige forvaltning af EU-midlerne i kapitel 2. |
| --- | --- |

1.6.

Vores revision viste, at regnskabet er uden væsentlig fejlinformation. Vi fremsætter vores bemærkninger om den økonomiske og budgetmæssige forvaltning af EU-midlerne i kapitel 2.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.7. | I 2015 øgede Kommissionen yderligere tilpasningen til internationale standarder (10) og til vejledningen om anbefalet praksis vedrørende udarbejdelse og fremlæggelse af en regnskabsredegørelse og -analyse (11). |
| --- | --- |

1.7.

I 2015 øgede Kommissionen yderligere tilpasningen til internationale standarder (10) og til vejledningen om anbefalet praksis vedrørende udarbejdelse og fremlæggelse af en regnskabsredegørelse og -analyse (11).

CENTRALE FORHOLD VED REVISIONEN

| 1.8. | Centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering havde mest betydning i forbindelse med vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold (12). |
| --- | --- |

1.8.

Centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering havde mest betydning i forbindelse med vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold (12).

Vi bad Kommissionen om yderligere oplysninger, der kunne underbygge værdiansættelsen af finansielle instrumenter under delt forvaltning

| 1.9. | Medlemsstaternes myndigheder overfører en del af de midler, Kommissionen udbetaler som forskud, til finansielle instrumenter (13) i form af lån, egenkapitalinstrumenter eller garantier. Under FFR for 2007-2013 krævede EU-lovgivningen ikke, at disse myndigheder skulle indsende periodiske rapporter om beløbene i disse instrumenter så tidligt, at de kunne bruges ved udarbejdelsen af regnskabet. Kommissionen udarbejdede derfor et overslag over anvendelsen af forskuddene ud fra den antagelse, at de ville blive udnyttet fuldt ud og jævnt fordelt over hele aktionsperioden (der oprindelig løb til 31. december 2015, men senere blev forlænget — uden hjemmel (14) — til 31. marts 2017). Af de 16 milliarder euro (inklusive nationale bidrag), der var overført til finansielle instrumenter på samhørighedsområdet under delt forvaltning, var kun 9,2  milliarder euro (57 %) gået videre til projekter ved udgangen af 2014 (15). |
| --- | --- |

1.9.

Medlemsstaternes myndigheder overfører en del af de midler, Kommissionen udbetaler som forskud, til finansielle instrumenter (13) i form af lån, egenkapitalinstrumenter eller garantier. Under FFR for 2007-2013 krævede EU-lovgivningen ikke, at disse myndigheder skulle indsende periodiske rapporter om beløbene i disse instrumenter så tidligt, at de kunne bruges ved udarbejdelsen af regnskabet. Kommissionen udarbejdede derfor et overslag over anvendelsen af forskuddene ud fra den antagelse, at de ville blive udnyttet fuldt ud og jævnt fordelt over hele aktionsperioden (der oprindelig løb til 31. december 2015, men senere blev forlænget — uden hjemmel (14) — til 31. marts 2017). Af de 16 milliarder euro (inklusive nationale bidrag), der var overført til finansielle instrumenter på samhørighedsområdet under delt forvaltning, var kun 9,2  milliarder euro (57 %) gået videre til projekter ved udgangen af 2014 (15).

| 1.9. | Kommissionen fastholder, at den er uenig med Retten med hensyn til forlængelsen af aktionsperioden for finansielle instrumenter under delt forvaltning (se også Kommissionen svar på punkt 6.41 og 6.45). |
| --- | --- |

1.9.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.10. | Vi bad Kommissionen om at bekræfte gyldigheden af sin metode til beregning af det overslag, der er opført i balancen (3,3  milliarder euro pr. 31. december 2015). Kommissionen iværksatte derfor en dataindsamling målrettet mod de medlemsstater, der havde de højeste saldi (16). |
| --- | --- |

1.10.

Vi bad Kommissionen om at bekræfte gyldigheden af sin metode til beregning af det overslag, der er opført i balancen (3,3  milliarder euro pr. 31. december 2015). Kommissionen iværksatte derfor en dataindsamling målrettet mod de medlemsstater, der havde de højeste saldi (16).

| 1.11. | Vi gennemgik proceduren for indsamling af data fra de pågældende medlemsstater, og på grundlag af de opnåede resultater konkluderer vi, at det samlede forfinansieringsbeløb vedrørende finansielle instrumenter, der er opført i balancen, giver et retvisende billede. |
| --- | --- |

1.11.

Vi gennemgik proceduren for indsamling af data fra de pågældende medlemsstater, og på grundlag af de opnåede resultater konkluderer vi, at det samlede forfinansieringsbeløb vedrørende finansielle instrumenter, der er opført i balancen, giver et retvisende billede.

Vi vurderede den regnskabsmæssige behandling af garantiforanstaltninger under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI)

| 1.12. | Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) blev oprettet i 2015 (17). EFSI er et fælles EU-EIB-initiativ, der skal fremme investeringer i EU ved at øge EIB-Gruppens risikokapacitet. Under dette initiativ stiller EU en budgetgaranti på op til 16 milliarder euro til dækning af potentielle tab på EFSI-aktioner (18) (12,3  milliarder euro til en gældsportefølje og 3,7  milliarder euro til en egenkapitalportefølje), som beskrevet i punkt 2.32-2.38. Vi rettede særlig opmærksomhed på dette område, fordi oprettelsen af EFSI har givet anledning til en række komplekse regnskabsmæssige spørgsmål vedrørende ordningerne mellem EU og EIB. |
| --- | --- |

1.12.

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) blev oprettet i 2015 (17). EFSI er et fælles EU-EIB-initiativ, der skal fremme investeringer i EU ved at øge EIB-Gruppens risikokapacitet. Under dette initiativ stiller EU en budgetgaranti på op til 16 milliarder euro til dækning af potentielle tab på EFSI-aktioner (18) (12,3  milliarder euro til en gældsportefølje og 3,7  milliarder euro til en egenkapitalportefølje), som beskrevet i punkt 2.32-2.38. Vi rettede særlig opmærksomhed på dette område, fordi oprettelsen af EFSI har givet anledning til en række komplekse regnskabsmæssige spørgsmål vedrørende ordningerne mellem EU og EIB.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.13. | Under EFSI's gældsportefølje dækker EU-budgetgarantien det første tab på en portefølje af finansieringsforanstaltninger, som EIB har indgået aftale om. Kommissionen bogfører den derfor som et passiv vedrørende en finansiel garanti (19). Under EFSI-egenkapitalporteføljen foretager EIB lige store, parallelle investeringer for egen risiko og for EU's risiko. EU-budgettet bærer hele risikoen for de egenkapitalinvesteringer, der er foretaget for EU's risiko, og ved udgangen af året overfører Kommissionen et beløb til EIB svarende til summen af negative værdireguleringer (urealiserede tab), realiserede tab ved desinvestering og EIB's finansieringsomkostninger minus renteindtægter, udbytte og realiserede gevinster. Der foretages ingen overførsel fra EIB til EU-budgettet vedrørende urealiserede gevinster over den oprindelige investeringsværdi. De egenkapitalinvesteringer (udelukkende vedrørende infrastruktur- og innovationsfeltet), der var omfattet af EU-budgetgarantien, beløb sig ved årets udgang til 7,6  millioner euro (20). |
| --- | --- |

1.13.

Under EFSI's gældsportefølje dækker EU-budgetgarantien det første tab på en portefølje af finansieringsforanstaltninger, som EIB har indgået aftale om. Kommissionen bogfører den derfor som et passiv vedrørende en finansiel garanti (19). Under EFSI-egenkapitalporteføljen foretager EIB lige store, parallelle investeringer for egen risiko og for EU's risiko. EU-budgettet bærer hele risikoen for de egenkapitalinvesteringer, der er foretaget for EU's risiko, og ved udgangen af året overfører Kommissionen et beløb til EIB svarende til summen af negative værdireguleringer (urealiserede tab), realiserede tab ved desinvestering og EIB's finansieringsomkostninger minus renteindtægter, udbytte og realiserede gevinster. Der foretages ingen overførsel fra EIB til EU-budgettet vedrørende urealiserede gevinster over den oprindelige investeringsværdi. De egenkapitalinvesteringer (udelukkende vedrørende infrastruktur- og innovationsfeltet), der var omfattet af EU-budgetgarantien, beløb sig ved årets udgang til 7,6  millioner euro (20).

| 1.14. | Regnskabsføreren udviste betydelig dømmekraft, da han vurderede og konkluderede, at EFSI ikke opfyldte kriterierne for klassificering som et driftsfællesskab (21). Andre komplekse regnskabsmæssige spørgsmål vedrører indregningen og værdiansættelsen af forpligtelsen vedrørende den finansielle garanti for gældsporteføljen, EU-garantien for egenkapitalinvesteringer og indregningen af potentielle gevinster under egenkapitalporteføljen. |
| --- | --- |

1.14.

Regnskabsføreren udviste betydelig dømmekraft, da han vurderede og konkluderede, at EFSI ikke opfyldte kriterierne for klassificering som et driftsfællesskab (21). Andre komplekse regnskabsmæssige spørgsmål vedrører indregningen og værdiansættelsen af forpligtelsen vedrørende den finansielle garanti for gældsporteføljen, EU-garantien for egenkapitalinvesteringer og indregningen af potentielle gevinster under egenkapitalporteføljen.

| 1.14. | Kommissionens regnskabsfører udviste dømmekraft og anlagde et fagligt skøn, således som han ofte må gøre det ved mange andre regnskabsspørgsmål, da han traf beslutning om den regnskabsmæssige behandling af EFSI. Dette skøn var baseret på en indgående analyse af alle relevante forhold foretaget af Kommissionens regnskabsafdelinger og på den enstemmige opbakning fra EU's rådgivende gruppe for regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Vi koncentrerede vores revisionsarbejde om at analysere kontrolindikatorerne. Hvis Kommissionen havde behandlet EFSI som et driftsfællesskab, skulle den have givet yderligere oplysninger om ejerandele og stemmerettigheder, inkluderet EFSI i bemærkning 9 til årsregnskabet (konsolideringens omfang), og indregnet EU's andel af egenkapitalporteføljens aktiver, passiver, omkostninger og indtægter. Dette ville imidlertid ikke have haft nogen effekt på EU's nettostilling ved udgangen af 2015. |
| --- | --- |

1.15.

Vi koncentrerede vores revisionsarbejde om at analysere kontrolindikatorerne. Hvis Kommissionen havde behandlet EFSI som et driftsfællesskab, skulle den have givet yderligere oplysninger om ejerandele og stemmerettigheder, inkluderet EFSI i bemærkning 9 til årsregnskabet (konsolideringens omfang), og indregnet EU's andel af egenkapitalporteføljens aktiver, passiver, omkostninger og indtægter. Dette ville imidlertid ikke have haft nogen effekt på EU's nettostilling ved udgangen af 2015.

| 1.15. | Kommissionen har i noterne til 2015-regnskaberne medtaget alle de oplysninger, den skal give i henhold til de EU-regnskabsregler, der gælder for disse regnskaber. Såvel noterne som den ledsagende regnskabsredegørelse og -analyse indeholder omfattende oplysninger om EFSI og dens finansielle virkninger for EU. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Med hensyn til gældsporteføljen undersøgte vi også, om de anvendte regnskabspraksis var hensigtsmæssige, og konstaterede, at den regnskabsmæssige behandling var konsekvent og i overensstemmelse med internationale standarder (22). Med hensyn til egenkapitalporteføljen er det vores opfattelse, at hvis værdien af egenkapitalinvesteringer i fremtiden stiger til et niveau, der er højere end deres oprindelige værdiansættelse, bør dette indregnes i EU-regnskabet. De involverede beløb (jf. punkt 1.13) har ikke en væsentlig effekt på EU's konsoliderede regnskab ved udgangen af 2015. Fremover vil eventuelle gevinsters effekt på EU's nettostilling være den samme, uanset om Kommissionen bogfører disse aktioner som en fælles aktion eller et derivat (23). Vi vil løbende revurdere dette spørgsmål, men har konkluderet, at det ikke indvirker på vores revisionserklæring for 2015. |
| --- | --- |

1.16.

Med hensyn til gældsporteføljen undersøgte vi også, om de anvendte regnskabspraksis var hensigtsmæssige, og konstaterede, at den regnskabsmæssige behandling var konsekvent og i overensstemmelse med internationale standarder (22). Med hensyn til egenkapitalporteføljen er det vores opfattelse, at hvis værdien af egenkapitalinvesteringer i fremtiden stiger til et niveau, der er højere end deres oprindelige værdiansættelse, bør dette indregnes i EU-regnskabet. De involverede beløb (jf. punkt 1.13) har ikke en væsentlig effekt på EU's konsoliderede regnskab ved udgangen af 2015. Fremover vil eventuelle gevinsters effekt på EU's nettostilling være den samme, uanset om Kommissionen bogfører disse aktioner som en fælles aktion eller et derivat (23). Vi vil løbende revurdere dette spørgsmål, men har konkluderet, at det ikke indvirker på vores revisionserklæring for 2015.

| 1.16. | Kommissionen glæder sig over, at Retten finder den regnskabsmæssige behandling af gældsporteføljen konsekvent og i overensstemmelse med internationale standarder.

  Spørgsmålet om egenkapitalporteføljen, som ikke blev implementeret i 2015, er stadig til drøftelse mellem Kommissionen og EIB-Gruppen. Den regnskabsmæssige behandling af egenkapitaltransaktioner vil blive fastlagt af regnskabsføreren efter høring af EU's rådgivende ekspertgruppe for regnskabsstandarder, når ændringerne af retsgrundlaget er på plads. |
| --- | --- |

1.16.

Spørgsmålet om egenkapitalporteføljen, som ikke blev implementeret i 2015, er stadig til drøftelse mellem Kommissionen og EIB-Gruppen. Den regnskabsmæssige behandling af egenkapitaltransaktioner vil blive fastlagt af regnskabsføreren efter høring af EU's rådgivende ekspertgruppe for regnskabsstandarder, når ændringerne af retsgrundlaget er på plads.

Vi vurderede stigningen i de skyldige omkostninger i regnskabet

| 1.17. | I det endelige regnskab for 2015 skønnede Kommissionen, at støttemodtagerne havde ret til godtgørelse af støtteberettigede udgifter på 106 milliarder euro, som de endnu ikke havde indberettet. Den registrerede dette beløb som skyldige omkostninger (24). Det er 18 milliarder euro mere end i 2014. |
| --- | --- |

1.17.

I det endelige regnskab for 2015 skønnede Kommissionen, at støttemodtagerne havde ret til godtgørelse af støtteberettigede udgifter på 106 milliarder euro, som de endnu ikke havde indberettet. Den registrerede dette beløb som skyldige omkostninger (24). Det er 18 milliarder euro mere end i 2014.

| 1.17. | Kommissionen vil udnytte sine erfaringer med skøn over støtteberettigede udgifter til at forbedre cut-off proceduren fremover. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Vi undersøgte de metoder og kontrolsystemer, der i de væsentligste generaldirektorater var blevet anvendt i forbindelse med overslagene ved årets udgang og de omkostningsopgørelser, medlemsstaterne indsendte i første kvartal af 2016. Vi udtog stikprøver af fakturaer og forfinansieringer og undersøgte disse elementer med henblik på at vurdere risikoen for, at periodiseringen ikke var retvisende. Vi bad regnskabsføreren om en uddybende forklaring på den stigning i de skyldige omkostninger, der fremgik af regnskabet. På baggrund af vores arbejde med det foreløbige regnskab og nettojusteringerne på 3,3  milliarder euro (25) i det endelige regnskab konkluderer vi, at det samlede beløb for skyldige omkostninger, der er opført i den endelige, konsoliderede balance, giver et retvisende billede. |
| --- | --- |

1.18.

Vi undersøgte de metoder og kontrolsystemer, der i de væsentligste generaldirektorater var blevet anvendt i forbindelse med overslagene ved årets udgang og de omkostningsopgørelser, medlemsstaterne indsendte i første kvartal af 2016. Vi udtog stikprøver af fakturaer og forfinansieringer og undersøgte disse elementer med henblik på at vurdere risikoen for, at periodiseringen ikke var retvisende. Vi bad regnskabsføreren om en uddybende forklaring på den stigning i de skyldige omkostninger, der fremgik af regnskabet. På baggrund af vores arbejde med det foreløbige regnskab og nettojusteringerne på 3,3  milliarder euro (25) i det endelige regnskab konkluderer vi, at det samlede beløb for skyldige omkostninger, der er opført i den endelige, konsoliderede balance, giver et retvisende billede.

RETTENS BEMÆRKNINGER

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED: VORES ANSLÅEDE FEJLFOREKOMST ER STADIG VÆSENTLIG, MEN DER ER SKET FORBEDRINGER

| 1.19. | Vi undersøger EU's indtægter og udgifter for at vurdere, om de er i overensstemmelse med de gældende love og forordninger. Vi præsenterer resultaterne af vores revision vedrørende indtægterne i kapitel 4 og vedrørende udgifterne i kapitel 5-9 (jf.
  figur 1.2
  ).






  a) | Indtægterne var uden væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 4.22). |
| --- | --- | --- |

1.19.

Vi undersøger EU's indtægter og udgifter for at vurdere, om de er i overensstemmelse med de gældende love og forordninger. Vi præsenterer resultaterne af vores revision vedrørende indtægterne i kapitel 4 og vedrørende udgifterne i kapitel 5-9 (jf.
  figur 1.2
  ).

a)

Indtægterne var uden væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 4.22).

| b) | Med hensyn til udgifterne konstaterer vi fortsat en væsentlig fejlforekomst. Den anslåede fejlforekomst i udgifterne var 3,8  % og dermed lavere end i 2014 (4,4  %) (jf.
  figur 1.2
  ).






  i) | Udgifterne på FFR-udgiftsområde 5 (Administration) var uden væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 9.16). |
| --- | --- | --- |

b)

Med hensyn til udgifterne konstaterer vi fortsat en væsentlig fejlforekomst. Den anslåede fejlforekomst i udgifterne var 3,8  % og dermed lavere end i 2014 (4,4  %) (jf.
  figur 1.2
  ).

i)

Udgifterne på FFR-udgiftsområde 5 (Administration) var uden væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 9.16).

| ii) | Aktionsudgifterne var væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 5.35 og 5.36, 6.76 og 6.77, 7.64 og 7.65 samt 8.33 og 8.34), og fejlforekomsterne var meget højere i forbindelse med udgifter baseret på godtgørelse af omkostninger (jf. punkt 1.22). |
| --- | --- |

ii)

Aktionsudgifterne var væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 5.35 og 5.36, 6.76 og 6.77, 7.64 og 7.65 samt 8.33 og 8.34), og fejlforekomsterne var meget højere i forbindelse med udgifter baseret på godtgørelse af omkostninger (jf. punkt 1.22).

Figur 1.2 —   Sammendrag af revisionsresultaterne vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| Kapitel i årsberetningen | FFR-udgiftsområde | Reviderede transaktioner



  (milliarder euro) | Anslået fejlforekomst 2015


  (%) | Konfidensinterval


  (%) | Anslået fejlforekomst 2014


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nedre fejlgrænse (NF) | Øvre fejlgrænse (ØF) |
| 5. | Konkurrenceevne |

Kapitel i årsberetningen

FFR-udgiftsområde

Reviderede transaktioner

(milliarder euro)

Anslået fejlforekomst 2015

(%)

Konfidensinterval

(%)

Anslået fejlforekomst 2014

(%)

Nedre fejlgrænse (NF)

Øvre fejlgrænse (ØF)

5.

Konkurrenceevne

Udgiftsområde 1a

14,5

4,4

2,0

6,7

5,6

| 6. | Samhørighed |
| --- | --- |

6.

Samhørighed

Udgiftsområde 1b

53,9

5,2

2,8

7,6

5,7

| 7. | Naturressourcer |
| --- | --- |

7.

Naturressourcer

Udgiftsområde 2

58,6

2,9

1,7

4,2

3,6  (39)

| 8. | Et globalt Europa |
| --- | --- |

8.

Et globalt Europa

Udgiftsområde 4

6,9

2,8

1,0

4,6

2,7

| 9. | Administration |
| --- | --- |

9.

Administration

Udgiftsområde 5

9,0

0,6

0,0

1,2

0,5

Andet (38)

Udgiftsområde 3, 6 og andet

3,0

—

—

—

—

I alt

145,9

3,8

2,7

4,8

4,4
   (39)

Indtægter

153,8

0

0

0

0

RETTENS BEMÆRKNINGER

Vores revision vedrørende 2015 viser stort set det samme billede som de seneste år

| 1.20. | Vores samlede skøn vedrørende fejlforekomsten er faldet i forhold til de seneste år, men ligger stadig betydelig højere end det benchmark, vi bruger til fastlæggelse af væsentlighed (jf.
  figur 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.20.

Vores samlede skøn vedrørende fejlforekomsten er faldet i forhold til de seneste år, men ligger stadig betydelig højere end det benchmark, vi bruger til fastlæggelse af væsentlighed (jf.
  figur 1.3
  ).

Figur 1.3 —   Den anslåede fejlforekomst (2013-2015)

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret (jf.
  figur 1.2
  ).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Godtgørelse af omkostninger er forbundet med en højere fejlforekomst

| 1.21. | EU-udgifterne domineres af to typer udgiftsprogrammer. Forskellene mellem de to betalingsgrundlag (omkostningsgodtgørelse og rettigheder) forklarer i stor udstrækning variationen i den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

1.21.

EU-udgifterne domineres af to typer udgiftsprogrammer. Forskellene mellem de to betalingsgrundlag (omkostningsgodtgørelse og rettigheder) forklarer i stor udstrækning variationen i den anslåede fejlforekomst.

1.21.

| — | Godtgørelsesprogrammer, hvor EU godtgør støtteberettigede omkostninger vedrørende støtteberettigede aktiviteter. Det kan bl.a. dreje sig om forskningsprojekter (kapitel 5), uddannelsesordninger (kapitel 6), projekter vedrørende regionaludvikling og udvikling af landdistrikter (kapitel 6 og 7) samt udviklingsprojekter (kapitel 8). Under sådanne ordninger skal modtagerne sammen med deres betalingsanmodning indsende dokumentation for, at de udfører en aktivitet, der er berettiget til støtte, og at de har afholdt omkostninger, som de har ret til at få godtgjort. Kravet om indsendelse af nøjagtige oplysninger fører til komplicerede støtteberettigelsesregler (som fastlægger, hvad der kan anmeldes) og formelle krav (som fastlægger, hvordan omkostningerne skal afholdes, f.eks. regler for offentlige indkøb eller statsstøtte). |
| --- | --- |

—

Godtgørelsesprogrammer, hvor EU godtgør støtteberettigede omkostninger vedrørende støtteberettigede aktiviteter. Det kan bl.a. dreje sig om forskningsprojekter (kapitel 5), uddannelsesordninger (kapitel 6), projekter vedrørende regionaludvikling og udvikling af landdistrikter (kapitel 6 og 7) samt udviklingsprojekter (kapitel 8). Under sådanne ordninger skal modtagerne sammen med deres betalingsanmodning indsende dokumentation for, at de udfører en aktivitet, der er berettiget til støtte, og at de har afholdt omkostninger, som de har ret til at få godtgjort. Kravet om indsendelse af nøjagtige oplysninger fører til komplicerede støtteberettigelsesregler (som fastlægger, hvad der kan anmeldes) og formelle krav (som fastlægger, hvordan omkostningerne skal afholdes, f.eks. regler for offentlige indkøb eller statsstøtte).

Kommissionen mener, at virkningerne af de komplicerede regler for støtteberettigelse, som Retten henviser til, mindskes betydeligt, når der anvendes forenklede omkostningsberegninger.

| — | Rettighedsprogrammer, hvor der foretages betaling, når bestemte betingelser er opfyldt. Blandt sådanne programmer kan nævnes studie- og forskningsstipendier (kapitel 5), budgetstøtte (26) (kapitel 8) samt lønninger og pensioner (kapitel 9). Direkte støtte til landbrugere (kapitel 7) er rettighedsbaseret og beregnes på grundlag af oplysninger, der bekræftes eller afgives af landbrugerne selv. Risikoen for potentielt ukorrekte angivelser modvirkes i høj grad af, at der fra støttemodtagerne forventes enkle oplysninger, som i betydeligt omfang kan kontrolleres før betaling, f.eks. ved sammenligninger med databaser og ortofotos. |
| --- | --- |

—

Rettighedsprogrammer, hvor der foretages betaling, når bestemte betingelser er opfyldt. Blandt sådanne programmer kan nævnes studie- og forskningsstipendier (kapitel 5), budgetstøtte (26) (kapitel 8) samt lønninger og pensioner (kapitel 9). Direkte støtte til landbrugere (kapitel 7) er rettighedsbaseret og beregnes på grundlag af oplysninger, der bekræftes eller afgives af landbrugerne selv. Risikoen for potentielt ukorrekte angivelser modvirkes i høj grad af, at der fra støttemodtagerne forventes enkle oplysninger, som i betydeligt omfang kan kontrolleres før betaling, f.eks. ved sammenligninger med databaser og ortofotos.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.22. | Støtteberettigelsesfejl i forbindelse med godtgørelsesordninger er fremherskende blandt de konstaterede fejl i 2015. |
| --- | --- |

1.22.

Støtteberettigelsesfejl i forbindelse med godtgørelsesordninger er fremherskende blandt de konstaterede fejl i 2015.

| a) | Den anslåede fejlforekomst i godtgørelsesudgifterne er 5,2  % (2014: 5,5  %). Typiske fejl på dette område:






  — | ikke-støtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser |
| --- | --- | --- |

a)

Den anslåede fejlforekomst i godtgørelsesudgifterne er 5,2  % (2014: 5,5  %). Typiske fejl på dette område:

—

ikke-støtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser

| — | ikke-støtteberettigede projekter, aktiviteter og støttemodtagere og |
| --- | --- |

—

ikke-støtteberettigede projekter, aktiviteter og støttemodtagere og

| — | alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb (27) (
  figur 1.4
  ). |
| --- | --- |

—

alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb (27) (
  figur 1.4
  ).

| b) | Den anslåede fejlforekomst i de udgifter, der er baseret på rettigheder, er 1,9  % (2014: 2,7  %). Typiske fejl på dette område er små overanmeldelser af bedrifts- og markarealer fra landbrugere (jf. punkt 7.16). |
| --- | --- |

b)

Den anslåede fejlforekomst i de udgifter, der er baseret på rettigheder, er 1,9  % (2014: 2,7  %). Typiske fejl på dette område er små overanmeldelser af bedrifts- og markarealer fra landbrugere (jf. punkt 7.16).

Figur 1.4 —   Den samlede anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

2014-sammenligningstallet for »Fejl begået af Kommissionen og af formidlingsorganer« er summen af »Administrative fejl på området naturressourcer« og »Andre fejltyper«.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.23. | Figur 1.5
  bygger på de test af transaktioner vedrørende EU-udgifter, vi har udført i de seneste to år med henblik på årsberetningerne om EU's almindelige budget og de europæiske udviklingsfonde. Generelt kan man sige, at jo mere komplekse oplysninger, der kræves af støttemodtagerne, desto større er risikoen for fejl. |
| --- | --- |

1.23.

Figur 1.5
  bygger på de test af transaktioner vedrørende EU-udgifter, vi har udført i de seneste to år med henblik på årsberetningerne om EU's almindelige budget og de europæiske udviklingsfonde. Generelt kan man sige, at jo mere komplekse oplysninger, der kræves af støttemodtagerne, desto større er risikoen for fejl.

Figur 1.5 —   Forholdet mellem betalingsgrundlaget og den anslåede fejlforekomst i EU-transaktioner (2014-2015)

Image

| (1) | Godtgørelserne vedrørende multidonorprojekter på udgiftsområdet »Et globalt Europa« har i praksis mange træk til fælles med udgifter baseret på rettigheder og er mindre fejlbehæftede. |
| --- | --- |

(1)

Godtgørelserne vedrørende multidonorprojekter på udgiftsområdet »Et globalt Europa« har i praksis mange træk til fælles med udgifter baseret på rettigheder og er mindre fejlbehæftede.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.24. | Vi analyserede andre risikofaktorer og deres forbindelse med den anslåede fejlforekomst. Med hensyn til udgifterne på områder med direkte forvaltning konstaterede vi, at der er to risikofaktorer med en væsentlig indvirkning på fejlforekomsten. |
| --- | --- |

1.24.

Vi analyserede andre risikofaktorer og deres forbindelse med den anslåede fejlforekomst. Med hensyn til udgifterne på områder med direkte forvaltning konstaterede vi, at der er to risikofaktorer med en væsentlig indvirkning på fejlforekomsten.

| — | På områder, hvor der ifølge reglerne skal foretages en revision eller inspektion, før betalingen afholdes, er fejlforekomsten generelt lavere. |
| --- | --- |

—

På områder, hvor der ifølge reglerne skal foretages en revision eller inspektion, før betalingen afholdes, er fejlforekomsten generelt lavere.

| — | Der er en højere fejlforekomst i godtgørelser til projekter med flere partnere (f.eks. konsortier) end i godtgørelser til én enkelt støttemodtager. |
| --- | --- |

—

Der er en højere fejlforekomst i godtgørelser til projekter med flere partnere (f.eks. konsortier) end i godtgørelser til én enkelt støttemodtager.

Forvaltningsmetoden har kun begrænset betydning for fejlforekomsten

| 1.25. | Det er i højere grad godtgørelses- og rettighedsordningernes forskellige risikomønstre end de anvendte forvaltningsmetoder, der har betydning for fejlforekomsten på de forskellige udgiftsområder (28). Den anslåede fejlforekomst viser en meget stærkere sammenhæng med betalingsgrundlaget end med forvaltningsmetoden. I de sidste to år har vi konstateret de højeste fejlforekomster på områderne »Konkurrenceevne« (der forvaltes direkte af Kommissionen og indirekte gennem bemyndigede enheder) og »Samhørighed« (som er underlagt delt forvaltning). På begge disse områder domineres udgifterne af godtgørelsesordninger (jf.
  figur 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.25.

Det er i højere grad godtgørelses- og rettighedsordningernes forskellige risikomønstre end de anvendte forvaltningsmetoder, der har betydning for fejlforekomsten på de forskellige udgiftsområder (28). Den anslåede fejlforekomst viser en meget stærkere sammenhæng med betalingsgrundlaget end med forvaltningsmetoden. I de sidste to år har vi konstateret de højeste fejlforekomster på områderne »Konkurrenceevne« (der forvaltes direkte af Kommissionen og indirekte gennem bemyndigede enheder) og »Samhørighed« (som er underlagt delt forvaltning). På begge disse områder domineres udgifterne af godtgørelsesordninger (jf.
  figur 1.6
  ).

Figur 1.6 —   Den gennemsnitlige anslåede fejlforekomst for de forskellige forvaltningsmetoder og betalingsgrundlag (2014-2015) (1)

Image

| (1) | Figurens to sider viser samme udgiftsbeløb. I venstre side er udgifterne fordelt på forvaltningsmetoder, og det fremgår, at langt størstedelen af aktionsudgifterne afholdes under delt forvaltning. I højre side er udgifterne fordelt på betalingsgrundlag, og det fremgår, at godtgørelsesudgifterne er betydelig større end de udgifter, der er baseret på rettigheder. Pindenes lodrette placering angiver den anslåede fejlforekomst for hver kategori. Dette viser, at forvaltningsmetoden har begrænset betydning, og at betalingsgrundlaget har væsentlig betydning. |
| --- | --- |

(1)

Figurens to sider viser samme udgiftsbeløb. I venstre side er udgifterne fordelt på forvaltningsmetoder, og det fremgår, at langt størstedelen af aktionsudgifterne afholdes under delt forvaltning. I højre side er udgifterne fordelt på betalingsgrundlag, og det fremgår, at godtgørelsesudgifterne er betydelig større end de udgifter, der er baseret på rettigheder. Pindenes lodrette placering angiver den anslåede fejlforekomst for hver kategori. Dette viser, at forvaltningsmetoden har begrænset betydning, og at betalingsgrundlaget har væsentlig betydning.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Resultaterne på de forskellige udgiftsområder viser forskellige fejlmønstre

| 1.26. | Som det fremgår af
  figur 1.7
  , bidrog udgiftsområdet »Samhørighed« mest til vores anslåede fejlforekomst i 2015, efterfulgt af »Naturressourcer«, »Konkurrenceevne« og »Et globalt Europa«. Denne fordeling stemmer overens med vores revisionsresultater i 2014. |
| --- | --- |

1.26.

Som det fremgår af
  figur 1.7
  , bidrog udgiftsområdet »Samhørighed« mest til vores anslåede fejlforekomst i 2015, efterfulgt af »Naturressourcer«, »Konkurrenceevne« og »Et globalt Europa«. Denne fordeling stemmer overens med vores revisionsresultater i 2014.

| 1.26. | Kommissionen er enig i Rettens vurdering af fejlforekomsten og vil følge op på den for at undgå negative virkninger for EU's budget. |
| --- | --- |

1.26.

Figur 1.7 —   De forskellige FFR-udgiftsområders bidrag til den samlede anslåede fejlforekomst (2015)

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.27. | »Konkurrenceevne« (kapitel 5): Den anslåede fejlforekomst er 4,4  % og dermed lavere end resultatet i 2014 (5,6  %). En stor del af udgifterne er baseret på godtgørelse af omkostninger, og fejlene knytter sig i hovedtræk til forskellige kategorier af ikke-støtteberettigede omkostninger (især personaleomkostninger, andre direkte omkostninger og indirekte omkostninger). |
| --- | --- |

1.27.

»Konkurrenceevne« (kapitel 5): Den anslåede fejlforekomst er 4,4  % og dermed lavere end resultatet i 2014 (5,6  %). En stor del af udgifterne er baseret på godtgørelse af omkostninger, og fejlene knytter sig i hovedtræk til forskellige kategorier af ikke-støtteberettigede omkostninger (især personaleomkostninger, andre direkte omkostninger og indirekte omkostninger).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.28. | »Samhørighed« (kapitel 6): Den anslåede fejlforekomst er 5,2  % og dermed lavere end resultatet i 2014 (5,7  %). Næsten alle udgifterne på dette område er baseret på godtgørelse af omkostninger. Ikke-støtteberettigede udgifter i omkostningsanmeldelser og ikke-støtteberettigede projekter tegner sig for tre fjerdedele af fejlforekomsten. Alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb tegner sig for en syvendedel af den samlede fejlforekomst (halvdelen i 2014). |
| --- | --- |

1.28.

»Samhørighed« (kapitel 6): Den anslåede fejlforekomst er 5,2  % og dermed lavere end resultatet i 2014 (5,7  %). Næsten alle udgifterne på dette område er baseret på godtgørelse af omkostninger. Ikke-støtteberettigede udgifter i omkostningsanmeldelser og ikke-støtteberettigede projekter tegner sig for tre fjerdedele af fejlforekomsten. Alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb tegner sig for en syvendedel af den samlede fejlforekomst (halvdelen i 2014).

| 1.28. | Kommissionen henviser til sit svar på punkt 6.11 og 6.76. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.29. | »Naturressourcer« (kapitel 7): Den anslåede fejlforekomst er 2,9  %, omtrent som resultatet i 2014 (3,6  %) (29). Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) står for over tre fjerdedele af udgifterne på dette område, og disse udgifter er mindre behæftet med fejl (2,2  %) end udgifterne til udvikling af landdistrikter (5,3  %), hvor vi længe har konstateret højere fejlforekomster i investeringsudgifterne (hvor landbrugsvirksomheder får støtte baseret på godtgørelse af støtteberettigede omkostninger). Næsten to tredjedele af udgifterne under FFR-udgiftsområde 2 er arealrelateret direkte støtte til landbrugere. Overanmeldelser af landbrugsarealer bidrog således mest til den anslåede fejlforekomst (med over halvdelen). Fejl vedrørende ikke-støtteberettigede modtagere, aktiviteter og udgifter bidrog med en femtedel. Brud på reglerne for offentlige indkøb steg i forhold til 2014. |
| --- | --- |

1.29.

»Naturressourcer« (kapitel 7): Den anslåede fejlforekomst er 2,9  %, omtrent som resultatet i 2014 (3,6  %) (29). Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) står for over tre fjerdedele af udgifterne på dette område, og disse udgifter er mindre behæftet med fejl (2,2  %) end udgifterne til udvikling af landdistrikter (5,3  %), hvor vi længe har konstateret højere fejlforekomster i investeringsudgifterne (hvor landbrugsvirksomheder får støtte baseret på godtgørelse af støtteberettigede omkostninger). Næsten to tredjedele af udgifterne under FFR-udgiftsområde 2 er arealrelateret direkte støtte til landbrugere. Overanmeldelser af landbrugsarealer bidrog således mest til den anslåede fejlforekomst (med over halvdelen). Fejl vedrørende ikke-støtteberettigede modtagere, aktiviteter og udgifter bidrog med en femtedel. Brud på reglerne for offentlige indkøb steg i forhold til 2014.

| 1.29. | Den lavere fejlforekomst inden for EGFL afspejler, hvor effektivt IACS-systemet, herunder navnlig LPIS, er, når det anvendes rigtigt, med hensyn til at forhindre fejl lige fra processens start. Kommissionen mener, at IACS som helhed er et godt system til forvaltning af udgifterne under den fælles landbrugspolitik (se punkt 7.16–7.18).

  Den højere fejlforekomst inden for udvikling i landdistrikter skyldes til dels de meget komplicerede regler, der gælder for nogle af foranstaltningerne. Men selv om fejlprocenten på landdistriktsområdet ligger over væsentlighedstærsklen, er den dog faldet i de seneste år. |
| --- | --- |

1.29.

Den højere fejlforekomst inden for udvikling i landdistrikter skyldes til dels de meget komplicerede regler, der gælder for nogle af foranstaltningerne. Men selv om fejlprocenten på landdistriktsområdet ligger over væsentlighedstærsklen, er den dog faldet i de seneste år.

| 1.30. | »Et globalt Europa« (kapitel 8): Den anslåede fejlforekomst er 2,8  %, omtrent som resultatet i 2014 (2,7  %). Afregninger foretaget af Kommissionen vedrørende bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser eller varer, der ikke var blevet leveret, og ikke-støtteberettigede omkostninger godtgjort af Kommissionen tegner sig for to tredjedele af den samlede fejlforekomst. |
| --- | --- |

1.30.

»Et globalt Europa« (kapitel 8): Den anslåede fejlforekomst er 2,8  %, omtrent som resultatet i 2014 (2,7  %). Afregninger foretaget af Kommissionen vedrørende bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser eller varer, der ikke var blevet leveret, og ikke-støtteberettigede omkostninger godtgjort af Kommissionen tegner sig for to tredjedele af den samlede fejlforekomst.

| 1.31. | »Administration« (kapitel 9): Den anslåede fejlforekomst er 0,6  %, omtrent som resultatet i 2014 (0,5  %). De fleste af udgifterne på dette område går til lønninger, pensioner og tillæg betalt af EU's institutioner og organer. Et lille antal fejl vedrørende tillæg tegner sig for hovedparten af fejlforekomsten på dette område, som samlet set ikke er væsentlig. |
| --- | --- |

1.31.

»Administration« (kapitel 9): Den anslåede fejlforekomst er 0,6  %, omtrent som resultatet i 2014 (0,5  %). De fleste af udgifterne på dette område går til lønninger, pensioner og tillæg betalt af EU's institutioner og organer. Et lille antal fejl vedrørende tillæg tegner sig for hovedparten af fejlforekomsten på dette område, som samlet set ikke er væsentlig.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.32. | Vi foretager ikke et skøn over fejlforekomsten på de andre udgiftsområder, herunder FFR-udgiftsområde 3 (jf. kapitel 8). De udgifter på disse områder, der er omfattet af vores revisionserklæring, beløb sig til 3 milliarder euro (2,1  % af de udgifter, der er omfattet af vores revision). Vores arbejde på disse områder bidrager fortsat til vores samlede konklusioner om 2015. |
| --- | --- |

1.32.

Vi foretager ikke et skøn over fejlforekomsten på de andre udgiftsområder, herunder FFR-udgiftsområde 3 (jf. kapitel 8). De udgifter på disse områder, der er omfattet af vores revisionserklæring, beløb sig til 3 milliarder euro (2,1  % af de udgifter, der er omfattet af vores revision). Vores arbejde på disse områder bidrager fortsat til vores samlede konklusioner om 2015.

| 1.33. | I 2015 er den anslåede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning som helhed 4,0  % (2014: 4,6  %), mens den i alle andre former for aktionsudgifter (30) er 3,9  % (2014: 4,6  %). Den anslåede fejlforekomst i administrationsudgifterne er 0,6  % (2014: 0,5  %). |
| --- | --- |

1.33.

I 2015 er den anslåede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning som helhed 4,0  % (2014: 4,6  %), mens den i alle andre former for aktionsudgifter (30) er 3,9  % (2014: 4,6  %). Den anslåede fejlforekomst i administrationsudgifterne er 0,6  % (2014: 0,5  %).

I flere på hinanden følgende dokumenter har Kommissionen angivet en væsentlig højere anslået fejlforekomst ...

| 1.34. | Hvert generaldirektorat i Kommissionen udarbejder en årlig aktivitetsrapport, der indeholder en erklæring, hvor generaldirektøren erklærer, at han/hun har sikkerhed for, at rapporten præsenterer de finansielle oplysninger korrekt, og at transaktionerne under hans/hendes ansvar er lovlige og formelt rigtige. Han/hun udarbejder også en redegørelse for opfyldelsen af de centrale politikmål (jf. kapitel 3) og en forvaltningsrapport til kommissærkollegiet. I 2015 forenklede Kommissionen strukturen i den årlige aktivitetsrapport og gav GD'erne mere fleksibilitet med hensyn til præsentationen. |
| --- | --- |

1.34.

Hvert generaldirektorat i Kommissionen udarbejder en årlig aktivitetsrapport, der indeholder en erklæring, hvor generaldirektøren erklærer, at han/hun har sikkerhed for, at rapporten præsenterer de finansielle oplysninger korrekt, og at transaktionerne under hans/hendes ansvar er lovlige og formelt rigtige. Han/hun udarbejder også en redegørelse for opfyldelsen af de centrale politikmål (jf. kapitel 3) og en forvaltningsrapport til kommissærkollegiet. I 2015 forenklede Kommissionen strukturen i den årlige aktivitetsrapport og gav GD'erne mere fleksibilitet med hensyn til præsentationen.

Figur 1.8 —   Resultaterne af Revisionsrettens 2015-revision sammenholdt med de anslåede risikobeløb ved betalingen og den korrigerende effekt ifølge forvaltnings- og effektivitetsrapporten vedrørende EU-budgettet for 2015 og de årlige aktivitetsrapporter

| Kapitel i årsberetningen
   (40) | Anslået fejlforekomst (%) | Konfidensinterval


  (%) | | Årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektorater i Kommissionen
   (42)
   (43) | Finansiel bruttoeksponering vedrørende betalinger
   (44)


  rapporteret af GD'er (%) | | Kommissionens justerede finansielle eksponering
   (44)


  (%)


  (jf. punkt 1.35) | Kommissionens korrigerende effekt


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nedre fejlgrænse (NF) | Øvre fejlgrænse (ØF) | Laveste værdi | Højeste værdi | Laveste værdi | Højeste værdi |
| Kapitel 5 — Konkurrenceevne | 4,4 | 2,0 | 6,7 | | CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD og TAXUD | 1,2 | 1,4 | | 1,9 | 2,2 | 0,9 |
| Kapitel 6 — Samhørighed | 5,2 | 2,8 | 7,6 | EMPL og REGIO | 2,5 | 4,3 | 2,9 | 5,1 | 1,6 -2,7
   (46) |
| Kapitel 7 — Naturressourcer | 2,9 | 1,7 | 4,2 | AGRI, CLIMA, ENV, MARE og SANTE | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,9 |
| Et globalt Europa og EUF'erne (41) | 3,1 | 1,7 | 4,5 | AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO og TRADE | 2,2 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | 0,6 |
| Kapitel 9 — Administration | 0,6 | 0,0 | 1,2 | Administration (45) | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,4 | 0,0 |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret. | Kilde: Kommissionens årlige aktivitetsrapporter. | Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra GD for Budget. |

Kapitel i årsberetningen
   (40)

Anslået fejlforekomst (%)

Konfidensinterval

(%)

Årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektorater i Kommissionen
   (42)
   (43)

Finansiel bruttoeksponering vedrørende betalinger
   (44)

rapporteret af GD'er (%)

Kommissionens justerede finansielle eksponering
   (44)

(%)

(jf. punkt 1.35)

Kommissionens korrigerende effekt

(%)

Nedre fejlgrænse (NF)

Øvre fejlgrænse (ØF)

Laveste værdi

Højeste værdi

Laveste værdi

Højeste værdi

Kapitel 5 — Konkurrenceevne

4,4

2,0

6,7

CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD og TAXUD

1,2

1,4

1,9

2,2

0,9

Kapitel 6 — Samhørighed

5,2

2,8

7,6

EMPL og REGIO

2,5

4,3

2,9

5,1

1,6 -2,7
   (46)

Kapitel 7 — Naturressourcer

2,9

1,7

4,2

AGRI, CLIMA, ENV, MARE og SANTE

2,0

2,0

2,0

2,0

1,9

Et globalt Europa og EUF'erne (41)

3,1

1,7

4,5

AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO og TRADE

2,2

2,3

2,6

2,7

0,6

Kapitel 9 — Administration

0,6

0,0

1,2

Administration (45)

0,3

0,4

0,3

0,4

0,0

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

Kilde: Kommissionens årlige aktivitetsrapporter.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra GD for Budget.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.35. | Kommissionen rapporterer tre sæt anslåede fejlforekomster:






  — | de oprindelige overslag, der indberettes til Kommissionen af organer og myndigheder oprettet under sektorspecifik lovgivning (31) og andre enheder (forelægges for os i april og maj) |
| --- | --- | --- |

1.35.

Kommissionen rapporterer tre sæt anslåede fejlforekomster:

—

de oprindelige overslag, der indberettes til Kommissionen af organer og myndigheder oprettet under sektorspecifik lovgivning (31) og andre enheder (forelægges for os i april og maj)

| — | de (somme tider betydelig højere (32)) overslag, der rapporteres i de årlige aktivitetsrapporter og er justeret på grundlag af Kommissionens vurdering af de disponible oplysninger (forelægges også for os i april og maj) |
| --- | --- |

—

de (somme tider betydelig højere (32)) overslag, der rapporteres i de årlige aktivitetsrapporter og er justeret på grundlag af Kommissionens vurdering af de disponible oplysninger (forelægges også for os i april og maj)

| — | de justerede tal, der i juli 2016 offentliggøres i forvaltnings- og effektivitetsrapporten vedrørende EU-budgettet, hvor der er taget højde for forskelle mellem pengestrømme og afregninger. |
| --- | --- |

—

de justerede tal, der i juli 2016 offentliggøres i forvaltnings- og effektivitetsrapporten vedrørende EU-budgettet, hvor der er taget højde for forskelle mellem pengestrømme og afregninger.

Vores skøn vedrørende fejlforekomsten bygger på en undersøgelse af en statistisk stikprøve af mellemliggende og endelige betalinger samt afregninger (jf.
  figur 1.8
  ). Til forskel fra de amerikanske organer, der forvalter statslige midler (jf.
  bilag 1.2
  ), har Europa-Kommissionen ikke pligt til at udarbejde sit eget statistisk gyldige skøn vedrørende fejlforekomsten.

| 1.35. | Kommissionen besluttede at justere skønnene i den årlige forvaltnings- og resultatrapport, så de blev mere sammenlignelige med den af Retten anslåede fejlforekomst.

  Kommissionen mener ikke, at det er relevant at henvise til »amerikanske organer, der forvalter statslige midler«, når der er tale om midler under delt forvaltning. Ved delt forvaltning baserer Kommissionen sig ikke på sine egne tjenestegrenes udgiftsrevisioner på EU-plan, men derimod på revisionsmyndighederne i de suveræne medlemsstater, der reviderer disse medlemsstaters udgifter, som ofte medfinansieres af medlemsstaten. Derfor mener Kommissionen ikke, at der vil være nogen gevinst at hente ved, at den selv opstiller sit eget statistisk gyldige skøn over fejlforekomsten ved revision af tilskudsmodtagere, når det drejer sig om udgifter under delt forvaltning.


  I overensstemmelse med kravene i de gældende regler vil Kommissionen fortsat samarbejde med medlemsstaternes revisionsmyndigheder og sammen med dem fastlægge en statistisk gyldig metode til vurdering af fejlforekomsten på programniveau, og den vil fortsat bruge disse fejlprocenter, når de er blevet valideret. Kommissionen følger således princippet om, at revisionen foretages af én instans, og koncentrerer sin indsats om at revidere de nationale revisorer og validere deres revisionsarbejde. Herved baserer den sig på Revisionsrettens udtalelse nr. 2/2004 om »én enkelt revisionsmodel« med forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet. Denne tilgang falder helt i tråd med målet om at mindske de administrative byrder for tilskudsmodtagerne og reducerer desuden behovet for revisorstillinger i Kommissionen. |
| --- | --- |

1.35.

Kommissionen mener ikke, at det er relevant at henvise til »amerikanske organer, der forvalter statslige midler«, når der er tale om midler under delt forvaltning. Ved delt forvaltning baserer Kommissionen sig ikke på sine egne tjenestegrenes udgiftsrevisioner på EU-plan, men derimod på revisionsmyndighederne i de suveræne medlemsstater, der reviderer disse medlemsstaters udgifter, som ofte medfinansieres af medlemsstaten. Derfor mener Kommissionen ikke, at der vil være nogen gevinst at hente ved, at den selv opstiller sit eget statistisk gyldige skøn over fejlforekomsten ved revision af tilskudsmodtagere, når det drejer sig om udgifter under delt forvaltning.

I overensstemmelse med kravene i de gældende regler vil Kommissionen fortsat samarbejde med medlemsstaternes revisionsmyndigheder og sammen med dem fastlægge en statistisk gyldig metode til vurdering af fejlforekomsten på programniveau, og den vil fortsat bruge disse fejlprocenter, når de er blevet valideret. Kommissionen følger således princippet om, at revisionen foretages af én instans, og koncentrerer sin indsats om at revidere de nationale revisorer og validere deres revisionsarbejde. Herved baserer den sig på Revisionsrettens udtalelse nr. 2/2004 om »én enkelt revisionsmodel« med forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet. Denne tilgang falder helt i tråd med målet om at mindske de administrative byrder for tilskudsmodtagerne og reducerer desuden behovet for revisorstillinger i Kommissionen.

| 1.36. | Finansforordningen fastsætter, at vi skal sende vores foreløbige bemærkninger til Kommissionen på den dato, hvor Kommissionen skal underskrive en sammenfattende rapport. I år sendte Kommissionen os sin forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for 2015 — inklusive den sammenfattende rapport — den 5. juli 2016, hvor vores kontradiktoriske møde fandt sted. I denne beretning fremsætter vi derfor ingen væsentlige bemærkninger om den sammenfattende rapport (som i år er en del af forvaltnings- og effektivitetsrapporten). Den sammenfattende rapport og forvaltnings- og effektivitetsrapporten indgår ikke i regnskabet, og vi giver ikke nogen sikkerhed for deres indhold. |
| --- | --- |

1.36.

Finansforordningen fastsætter, at vi skal sende vores foreløbige bemærkninger til Kommissionen på den dato, hvor Kommissionen skal underskrive en sammenfattende rapport. I år sendte Kommissionen os sin forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for 2015 — inklusive den sammenfattende rapport — den 5. juli 2016, hvor vores kontradiktoriske møde fandt sted. I denne beretning fremsætter vi derfor ingen væsentlige bemærkninger om den sammenfattende rapport (som i år er en del af forvaltnings- og effektivitetsrapporten). Den sammenfattende rapport og forvaltnings- og effektivitetsrapporten indgår ikke i regnskabet, og vi giver ikke nogen sikkerhed for deres indhold.

... og det er stadig en udfordring for Kommissionen at beregne den korrigerende effekt

| 1.37. | Siden 2014 har GD'erne præsenteret deres skøn vedrørende fejlforekomsten sammen med deres skøn vedrørende den fremtidige »korrigerende effekt«. Kommissionen definerer dette som et konservativt skøn vedrørende de udgifter, som ikke er i overensstemmelse med de gældende lovgivningsmæssige og kontraktlige krav, og som GD'et vil identificere og korrigere ved kontrol foretaget efter godkendelsen af betalingen (33). |
| --- | --- |

1.37.

Siden 2014 har GD'erne præsenteret deres skøn vedrørende fejlforekomsten sammen med deres skøn vedrørende den fremtidige »korrigerende effekt«. Kommissionen definerer dette som et konservativt skøn vedrørende de udgifter, som ikke er i overensstemmelse med de gældende lovgivningsmæssige og kontraktlige krav, og som GD'et vil identificere og korrigere ved kontrol foretaget efter godkendelsen af betalingen (33).

| 1.38. | Med henblik på beregningen af den »korrigerende effekt« giver GD BUDG generaldirektørerne meddelelse om gennemsnitsbeløbet for deres inddrivelser og finansielle korrektioner siden 2009 som registreret i regnskabet (34). Af de 48 GD'er og forvaltningsorganer har 29 foretaget passende justeringer af dette beløb til et mere konservativt skøn, navnlig ved at fjerne forudgående og andre irrelevante korrektioner og inddrivelser samt enkeltstående begivenheder (35), eller ved at anvende et alternativt beregningsgrundlag (36). På dette grundlag anslår Kommissionen i forvaltnings- og effektivitetsrapporten de fremtidige korrektioner vedrørende 2015-udgifterne til 2,1  milliard euro (2014: 2,7  milliarder euro). Kommissionen giver også et højere overslag på 2,7  milliarder euro for potentielle fremtidige korrektioner. |
| --- | --- |

1.38.

Med henblik på beregningen af den »korrigerende effekt« giver GD BUDG generaldirektørerne meddelelse om gennemsnitsbeløbet for deres inddrivelser og finansielle korrektioner siden 2009 som registreret i regnskabet (34). Af de 48 GD'er og forvaltningsorganer har 29 foretaget passende justeringer af dette beløb til et mere konservativt skøn, navnlig ved at fjerne forudgående og andre irrelevante korrektioner og inddrivelser samt enkeltstående begivenheder (35), eller ved at anvende et alternativt beregningsgrundlag (36). På dette grundlag anslår Kommissionen i forvaltnings- og effektivitetsrapporten de fremtidige korrektioner vedrørende 2015-udgifterne til 2,1  milliard euro (2014: 2,7  milliarder euro). Kommissionen giver også et højere overslag på 2,7  milliarder euro for potentielle fremtidige korrektioner.

| 1.38. | I sin årlige forvaltnings- og resultatrapport giver Kommissionen et skøn over de fremtidige korrektioner, der ligger i et interval på mellem 2,1 og 2,7  mia. EUR. Begge skøn er baseret på en konservativ tilgang. |
| --- | --- |

1.38.

| 1.39. | I regnskabsredegørelsen og -analysen for 2015 angives et samlet beløb for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser på 3,9  milliarder euro. Ligesom i de foregående år dækker beløbet i regnskabet en bred vifte af foranstaltninger, der blev gennemført både før og efter Kommissionens afholdelse (eller godkendelse) af udgifter.
  Figur 1.9
  viser vores klassificering af korrektioner og inddrivelser og deres fordeling på udgiftsområder. |
| --- | --- |

1.39.

I regnskabsredegørelsen og -analysen for 2015 angives et samlet beløb for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser på 3,9  milliarder euro. Ligesom i de foregående år dækker beløbet i regnskabet en bred vifte af foranstaltninger, der blev gennemført både før og efter Kommissionens afholdelse (eller godkendelse) af udgifter.
  Figur 1.9
  viser vores klassificering af korrektioner og inddrivelser og deres fordeling på udgiftsområder.

Figur 1.9 —   Klassificering af korrigerende foranstaltninger gennemført i 2015 og deres fordeling på udgiftsområder

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af regnskabsredegørelsen og -analysen i EU's konsoliderede regnskab for 2015 og de underliggende data.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.40. | I 2015 kom ca. 1,2  milliarder euro af det beløb, Kommissionen angiver for korrektioner og inddrivelser, fra foranstaltninger gennemført »ved kilden« (før godkendelsen af udgifterne). Det svarer til over en fjerdedel af det samlede beløb, der er rapporteret for korrektioner og inddrivelser. Kommissionen registrerede derfor ikke disse beløb som udgifter, da der er tale om fradrag foretaget før godkendelsen af betalingsanmodningerne. Under direkte og indirekte forvaltning udgjorde disse fradrag — normalt registreret som inddrivelser — over to tredjedele af den samlede korrigerende aktivitet rapporteret i 2015. |
| --- | --- |

1.40.

I 2015 kom ca. 1,2  milliarder euro af det beløb, Kommissionen angiver for korrektioner og inddrivelser, fra foranstaltninger gennemført »ved kilden« (før godkendelsen af udgifterne). Det svarer til over en fjerdedel af det samlede beløb, der er rapporteret for korrektioner og inddrivelser. Kommissionen registrerede derfor ikke disse beløb som udgifter, da der er tale om fradrag foretaget før godkendelsen af betalingsanmodningerne. Under direkte og indirekte forvaltning udgjorde disse fradrag — normalt registreret som inddrivelser — over to tredjedele af den samlede korrigerende aktivitet rapporteret i 2015.

| 1.41. | Resten (2,7 milliarder euro) vedrørte betalingsanmodninger, som Kommissionen allerede havde godkendt. For dette beløb gælder det: |
| --- | --- |

1.41.

Resten (2,7 milliarder euro) vedrørte betalingsanmodninger, som Kommissionen allerede havde godkendt. For dette beløb gælder det:

| a) | at ca. 1,1  milliard euro vedrører tidligere godkendte godtgørelsesanmodninger i relation til samhørighedsprojekter eller -udgifter, som medlemsstaterne har trukket tilbage og erstattet med nye projekter eller udgifter. Disse tilbagetrukne projekter og udgifter optræder sammen med de nye og indgår således i den population, som vi udtager vores stikprøve fra. Tilbagetrækninger medfører ikke, at der tilbageføres midler til EU-budgettet: De er effektive som korrigerende foranstaltninger, hvis de nye projekter og udgifter er uden væsentlig fejlforekomst |
| --- | --- |

a)

at ca. 1,1  milliard euro vedrører tidligere godkendte godtgørelsesanmodninger i relation til samhørighedsprojekter eller -udgifter, som medlemsstaterne har trukket tilbage og erstattet med nye projekter eller udgifter. Disse tilbagetrukne projekter og udgifter optræder sammen med de nye og indgår således i den population, som vi udtager vores stikprøve fra. Tilbagetrækninger medfører ikke, at der tilbageføres midler til EU-budgettet: De er effektive som korrigerende foranstaltninger, hvis de nye projekter og udgifter er uden væsentlig fejlforekomst

| b) | at ca. 1,5  milliarder euro vedrører overensstemmelsesafgørelser på landbrugsområdet og blev registreret af Kommissionen som formålsbestemte indtægter, der kan bruges til at finansiere landbrugsudgifter. Sådanne korrektioner foretages ofte efter faste satser på grund af systemsvagheder, og ikke fordi der er fejl på støttemodtagerniveau. |
| --- | --- |

b)

at ca. 1,5  milliarder euro vedrører overensstemmelsesafgørelser på landbrugsområdet og blev registreret af Kommissionen som formålsbestemte indtægter, der kan bruges til at finansiere landbrugsudgifter. Sådanne korrektioner foretages ofte efter faste satser på grund af systemsvagheder, og ikke fordi der er fejl på støttemodtagerniveau.

Rettidige korrigerende foranstaltninger reducerede vores anslåede fejlforekomst

| 1.42. | Vi forsøger at tage hensyn til korrigerende foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har truffet før betalingen eller før vores undersøgelse. Vi kontrollerer anvendelsen af disse korrektioner (herunder inddrivelser af beløb fra støttemodtagerne og korrektioner på projektniveau) og justerer kvantificeringen af fejlene, hvis det er relevant. Effekten af de korrigerende foranstaltninger varierer imidlertid betydeligt fra udgiftsområde til udgiftsområde og afhængigt af de forskellige foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.42.

Vi forsøger at tage hensyn til korrigerende foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har truffet før betalingen eller før vores undersøgelse. Vi kontrollerer anvendelsen af disse korrektioner (herunder inddrivelser af beløb fra støttemodtagerne og korrektioner på projektniveau) og justerer kvantificeringen af fejlene, hvis det er relevant. Effekten af de korrigerende foranstaltninger varierer imidlertid betydeligt fra udgiftsområde til udgiftsområde og afhængigt af de forskellige foranstaltninger.

| 1.43. | I forbindelse med 16 af transaktionerne i stikprøven for 2015 havde Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder truffet korrigerende foranstaltninger, der direkte indvirkede på transaktionerne og var relevante for vores beregninger. Disse korrigerende foranstaltninger reducerede vores anslåede fejlforekomst med 0,5  procentpoint (2014: 1,1  procentpoint). Ændringer i antallet af berørte transaktioner og i effekten på vores anslåede fejlforekomst siger ikke noget om, at de korrigerende foranstaltninger er blevet mere eller mindre effektive, eftersom disse foranstaltninger vedrører en forholdsvis lille del af vores stikprøve, og det må forventes, at der er udsving fra år til år. |
| --- | --- |

1.43.

I forbindelse med 16 af transaktionerne i stikprøven for 2015 havde Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder truffet korrigerende foranstaltninger, der direkte indvirkede på transaktionerne og var relevante for vores beregninger. Disse korrigerende foranstaltninger reducerede vores anslåede fejlforekomst med 0,5  procentpoint (2014: 1,1  procentpoint). Ændringer i antallet af berørte transaktioner og i effekten på vores anslåede fejlforekomst siger ikke noget om, at de korrigerende foranstaltninger er blevet mere eller mindre effektive, eftersom disse foranstaltninger vedrører en forholdsvis lille del af vores stikprøve, og det må forventes, at der er udsving fra år til år.

VI SENDER OLAF DE SAGER, HVOR DER ER MISTANKE OM SVIG

| 1.44. | Vi sender de sager, hvor der er mistanke om svig, til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) med henblik på analyse og eventuelle undersøgelser. Vi kan ikke kommentere individuelle sager eller OLAF's reaktion på disse. Om 2015-revisionen kan vi dog oplyse: |
| --- | --- |

1.44.

Vi sender de sager, hvor der er mistanke om svig, til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) med henblik på analyse og eventuelle undersøgelser. Vi kan ikke kommentere individuelle sager eller OLAF's reaktion på disse. Om 2015-revisionen kan vi dog oplyse:

| — | at vi vurderede lovligheden og den formelle rigtighed af ca. 1 200  transaktioner |
| --- | --- |

—

at vi vurderede lovligheden og den formelle rigtighed af ca. 1 200  transaktioner

| — | at vi fandt 12 sager, hvor der var mistanke om svig (2014: 22), og sendte dem til OLAF (37) |
| --- | --- |

—

at vi fandt 12 sager, hvor der var mistanke om svig (2014: 22), og sendte dem til OLAF (37)

| — | at de hyppigst forekommende problemer i de sager, hvor der var mistanke om svig, var interessekonflikter og kunstigt skabte betingelser for at få støtte efterfulgt af anmeldelser af omkostninger, som ikke opfyldte støttekriterierne. |
| --- | --- |

—

at de hyppigst forekommende problemer i de sager, hvor der var mistanke om svig, var interessekonflikter og kunstigt skabte betingelser for at få støtte efterfulgt af anmeldelser af omkostninger, som ikke opfyldte støttekriterierne.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

KONKLUSIONER

| 1.45. | Hovedformålet med dette kapitel er at underbygge erklæringerne i revisionserklæringen. |
| --- | --- |

1.45.

Hovedformålet med dette kapitel er at underbygge erklæringerne i revisionserklæringen.

Resultaterne af revisionen

| 1.46. | Resultaterne af vores revision viser, at der er sket forbedringer på nogle områder, men stemmer ellers stort set overens med resultaterne i de foregående år. |
| --- | --- |

1.46.

Resultaterne af vores revision viser, at der er sket forbedringer på nogle områder, men stemmer ellers stort set overens med resultaterne i de foregående år.

| 1.47. | Vores resultater præsenteres i
  figur 1.5
  og
  1.6
  og viser, at der er en stærk sammenhæng mellem betalingsgrundlag og fejlforekomster. Vi konstaterer fortsat, at fejlforekomsterne er meget højere i godtgørelsesudgifter end i udgifter, der afholdes på grundlag af rettigheder. |
| --- | --- |

1.47.

Vores resultater præsenteres i
  figur 1.5
  og
  1.6
  og viser, at der er en stærk sammenhæng mellem betalingsgrundlag og fejlforekomster. Vi konstaterer fortsat, at fejlforekomsterne er meget højere i godtgørelsesudgifter end i udgifter, der afholdes på grundlag af rettigheder.

| 1.48. | Kommissionen har taget yderligere skridt til at forbedre kvantificeringen af risikobeløbene og den korrigerende effekt. Der er imidlertid muligheder for forbedring af Kommissionens vurdering af begge disse elementer. |
| --- | --- |

1.48.

Kommissionen har taget yderligere skridt til at forbedre kvantificeringen af risikobeløbene og den korrigerende effekt. Der er imidlertid muligheder for forbedring af Kommissionens vurdering af begge disse elementer.

| 1.48. | Kommissionen har forbedret sin metodologi og i det fornødne omfang justeret tallene i Den Årlige Forvaltnings- og Resultatrapport for EU-Budgettet for 2015 for at sikre, at de angivne tal svarer til et konservativt skøn over størrelsen af de beløb, der er behæftet med en risiko, og korrektionskapaciteten. Med de nye retlige rammer for 2014-2020 vil der kunne blive behov for fremtidige justeringer af metodologien. |
| --- | --- |

1.48.

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende bemærkninger (inklusive segmentoplysninger).

(2)  De samlede beretninger om budgetgennemførelsen omfatter de samlede beretninger om budgetgennemførelsen og forklarende bemærkninger.

(3)  Disse udgiftsområder (1-4) behandles i kapitel 5-8 i vores årsberetning for 2015.

(4)  82,7 milliarder euro. Vi giver nærmere oplysninger i punkt 1.21-1.24 i vores årsberetning for 2015.

(5)  Defineret som følger i artikel 30, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1):

»I henhold til princippet om sparsommelighed skal de ressourcer, som institutionen bruger til udførelse af sine aktiviteter, stilles til rådighed på det rette tidspunkt, i den rigtige mængde og kvalitet samt til den mest fordelagtige pris.

Princippet om produktivitet vedrører et optimalt forhold mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater.

Princippet om effektivitet vedrører indfrielse af de opstillede specifikke mål og opnåelse af de forventede resultater.«

(6)  Det konsoliderede regnskab består af:

| a) | det konsoliderede årsregnskab, som omfatter balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og andre likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende bemærkninger |
| --- | --- |

a)

det konsoliderede årsregnskab, som omfatter balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og andre likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende bemærkninger

| b) | en aggregeret beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter, samt de tilhørende bemærkninger. |
| --- | --- |

b)

en aggregeret beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter, samt de tilhørende bemærkninger.

(7)  Det foreløbige regnskab blev sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring modtaget den 31. marts 2016, som var sidste frist for fremsendelse i henhold til finansforordningen (jf. artikel 147 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012). Det endelige, godkendte regnskab blev modtaget den 12. juli 2016, før fristen for fremsendelse, den 31. juli, som er fastsat i artikel 148.

(8)  Forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.

(9)  Jf. Recommended Practice Guideline 2 (RPG 2) »Financial Statements Discussion and Analysis« fra International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB).

(10)  F.eks. hvad angår oplysninger om pensioner og andre personaleydelser.

(11)  F.eks. ved at udvide afsnittet om håndtering af risici og usikkerheder.

(12)  Med indførelsen af international standard om revision 701 i 2015 blev revisor pålagt at rapportere om centrale forhold ved revisionen.

(13)  »Finansielle instrumenter« er foranstaltninger, der kan »have form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, lån eller garantier eller andre risikodelingsinstrumenter«. Definition i artikel 2, litra p), i finansforordningen — forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012.

(14)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 6.52.

(15)  Ifølge de seneste data, forvaltningsmyndighederne har sendt til Kommissionen.

(16)  45 % af de uudnyttede beløb pr. 31. december 2014 vedrørte én medlemsstat (jf. punkt 2.31).

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1) (»EFSI-forordningen«).

(18)  Gældsporteføljeforanstaltninger er f.eks. standardlån, -garantier og -kontragarantier. Egenkapitalporteføljeforanstaltninger er f.eks. direkte og indirekte indskud af egenkapital og kvasiegenkapital samt efterstillede lån.

(19)  Et passiv vedrørende en finansiel garanti værdiansættes til den højeste af følgende værdier: beløbet for de forventede tab eller det oprindeligt indregnede beløb med fradrag af eventuelle akkumulerede indtægtsnedskrivninger.

(20)  De kontrakter, der blev undertegnet i 2015, beløb sig til 125 millioner euro. Halvdelen af dette beløb dækkes af EU-garantien. Udbetalingerne vedrørende disse kontrakter beløb sig til 7,6 millioner euro.

(21)  Ifølge IPSAS 35 Koncernregnskaber og IPSAS 37 Fælles ordninger.

(22)  De internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) er udgivet af IPSAS Board og anvendes af offentlige enheder over hele verden til udarbejdelse af regnskaber.

(23)  Ifølge IPSAS 29, afsnit 10, er et derivat et finansielt instrument, som har alle tre nedenstående egenskaber: a) Dets værdi ændres som følge af ændringer i en specifik rentesats, kurs på et finansielt instrument, råvarepris eller lignende variabler. b) Det kræver ingen investering ved indgåelsen, eller det kræver en nettoinvestering ved indgåelsen, som er mindre, end hvad der kræves for andre typer kontrakter, der kunne forventes at påvirkes på tilsvarende måde af ændrede markedsvilkår. c) Det afregnes på et fremtidigt tidspunkt.

(24)  Der er tale om 67 milliarder euro i skyldige omkostninger på balancens passivside og et fradrag på 39 milliarder euro i forfinansieringsbeløbet på balancens aktivside.

(25)  Et fald i de skyldige omkostninger for GD REGIO på 4,1 milliard euro og en stigning for GD EMPL på 0,8 milliarder euro.

(26)  Budgetstøttebetalinger bidrager til en stats almindelige budget eller til dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål (jf. også punkt 8.7).

(27)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

(28)  Direkte forvaltning (budgettet gennemføres direkte af Europa-Kommissionen), indirekte forvaltning (budgetgennemførelsen er overdraget til partnerlande uden for EU, internationale organisationer osv.) og delt forvaltning (budgetgennemførelsen er delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne).

(29)  Resultaterne for 2014 omfatter en kvantificering af krydsoverensstemmelsesfejl. Sådanne fejl bidrog i 2014 med 0,6 procentpoint til den anslåede fejlforekomst på FFR-udgiftsområde 2 (jf.
  figur 1.2
  ). Når vi kvantificerede disse fejl i årene 2011-2014, var den gennemsnitlige indvirkning 0,4 procentpoint for »Markedsstøtte og direkte støtte« og 0,3 procentpoint for »Udvikling af landdistrikter«.

(30)  Hovedsagelig de udgifter, der er omfattet af kapitel 5 og 8, samt en del af de udgifter, der er omfattet af kapitel 6 og 7. Den ekstrapolerede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning er baseret på en undersøgelse af 580 transaktioner (fra en population på 113 milliarder euro), mens den ekstrapolerede fejlforekomst i de andre former for aktionsudgifter er baseret på en undersøgelse af 318 transaktioner (fra en population på 24 milliarder euro).

(31)  Disse organer og myndigheder udfører handlinger aftalt med Kommissionen.

(32)  F.eks. justerede GD AGRI den gennemsnitlige fejlforekomst, som betalingsorganerne indberettede, fra 0,68 % til 1,47 % for EGFL, og fra 1,78 % til 4,99 % for ELFUL (jf. også punkt 7.53, 7.55 og 7.56).

(33)  Kommissionens vejledning »Key concepts and definitions for determining error rates, amounts at risk and estimated future corrections«.

(34)  Indtil 2014 gav Kommissionen på frivillig basis sine data om finansielle korrektioner og inddrivelser i en bemærkning til regnskabet. Nu er denne frivillige oplysning blevet flyttet til regnskabsredegørelsen og -analysen.

(35)  F.eks. EACEA, EASME, INEA, GD ENER, GD MOVE, GD SANTE, GD BUDG, GD COMP og SG. Vores undersøgelse af de finansielle korrektioner og inddrivelser, der var registreret i 2015, viste navnlig, at GD'erne medregnede beløb, der ikke vedrørte fejl, uregelmæssigheder eller svig (dvs. tilbagebetalinger af uudnyttet forfinansiering), og klassificerede nogle forudgående finansielle korrektioner som efterfølgende (dvs. inddrivelser af forfinansiering vedrørende fejl, uregelmæssigheder eller svig eller fradrag af beløb i omkostningsanmeldelser før godkendelsen af udgifterne). Disse forhold indvirker ikke på EU-regnskabet som helhed, men kan have en væsentlig effekt på beregningen af den korrigerende effekt i mange GD'er.

(36)  F.eks. GD REGIO og GD EMPL.

(37)  I kalenderåret 2015 sendte vi OLAF 27 sager (vedrørende både 2014 og 2015) (2014: 16 sager). Nogle af disse sager blev konstateret i forbindelse med arbejde uden relation til revisionserklæringen.

(38)  Vi giver ikke en specifik vurdering af udgifterne på FFR-udgiftsområde 3 (Sikkerhed og medborgerskab) og 6 (Kompensationer) eller af andre udgifter (særlige instrumenter uden for FFR for 2014-2020 såsom nødhjælpsreserven, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og fleksibilitetsinstrumentet). Vores arbejde på disse områder bidrager imidlertid til vores samlede konklusion om udgifterne i regnskabsåret 2015.

(39)  I 2015 blev retsgrundlaget for den fælles landbrugspolitik ændret, og vores test af transaktioner omfatter ikke længere krydsoverensstemmelse. Krydsoverensstemmelsesfejl bidrog i 2014 med 0,6 procentpoint til den anslåede fejlforekomst på FFR-udgiftsområde 2. I årene 2011-2014 bidrog de med 0,1-0,2 procentpoint til den samlede anslåede fejlforekomst.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

(40)  Jf. fodnote 1 til
  figur 1.2
  .

(41)  Inklusive 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond.

(42)  Nogle generaldirektorater forvalter udgifter på mere end ét FFR-udgiftsområde (AGRI, EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, HOME, REGIO og SANTE).

(43)  Jf. listen over forkortelser i
  bilag 1.3
  .

(44)  Den finansielle eksponering angiver den procentdel af udgifterne, som måske ikke er i overensstemmelse med de gældende lovgivningsmæssige og kontraktlige krav på det tidspunkt, hvor betalingen foretages.

(45)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, JRC, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ.

(46)  Med hensyn til samhørighed præsenterer Kommissionen den korrigerende effekt som et interval, hvor den højeste værdi er baseret på de tidligere gennemsnitlige korrektioner og inddrivelser.

BILAG 1.1

REVISIONSTILGANG OG -METODE

| 1. | Vores revisionstilgang er beskrevet i vores håndbog i finansiel revision og juridisk-kritisk revision, som ligger på vores websted. Vi bruger en sikkerhedsmodel, når vi planlægger vores arbejde. I vores planlægning overvejer vi risikoen for, at der opstår fejl (den iboende risiko), og risikoen for, at fejl ikke forhindres eller opdages og korrigeres (kontrolrisikoen). |
| --- | --- |

1.

Vores revisionstilgang er beskrevet i vores håndbog i finansiel revision og juridisk-kritisk revision, som ligger på vores websted. Vi bruger en sikkerhedsmodel, når vi planlægger vores arbejde. I vores planlægning overvejer vi risikoen for, at der opstår fejl (den iboende risiko), og risikoen for, at fejl ikke forhindres eller opdages og korrigeres (kontrolrisikoen).

DEL 1 — Revisionstilgang og -metode vedrørende regnskabernes rigtighed

| 2. | Det konsoliderede regnskab består af:






  A. | det konsoliderede årsregnskab og |
| --- | --- | --- |

2.

Det konsoliderede regnskab består af:

A.

det konsoliderede årsregnskab og

| B. | den aggregerede beretning om budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

B.

den aggregerede beretning om budgetgennemførelsen.

Det konsoliderede regnskab skal i alt væsentligt give et korrekt billede af:

| — | Den Europæiske Unions finansielle stilling ved årets udgang |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions finansielle stilling ved årets udgang

| — | resultaterne af dens transaktioner og pengestrømme og |
| --- | --- |

—

resultaterne af dens transaktioner og pengestrømme og

| — | ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår. |
| --- | --- |

—

ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår.

Vores revision omfatter:

| a) | en evaluering af regnskabskontrollen |
| --- | --- |

a)

en evaluering af regnskabskontrollen

| b) | kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer |
| --- | --- |

b)

kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer

| c) | analytisk kontrol af de vigtigste regnskabsdata (sammenhæng og rimelighed) |
| --- | --- |

c)

analytisk kontrol af de vigtigste regnskabsdata (sammenhæng og rimelighed)

| d) | analyse og afstemning af konti og/eller saldi |
| --- | --- |

d)

analyse og afstemning af konti og/eller saldi

| e) | substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke balanceposter baseret på repræsentative stikprøver |
| --- | --- |

e)

substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke balanceposter baseret på repræsentative stikprøver

| f) | så vidt muligt, og i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, anvendelse af arbejde udført af andre revisorer. Dette gælder især i forbindelse med revision af de låntagnings- og långivningsaktiviteter, som Kommissionen forvalter, da der i disse tilfælde foreligger eksterne revisionsattester. |
| --- | --- |

f)

så vidt muligt, og i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, anvendelse af arbejde udført af andre revisorer. Dette gælder især i forbindelse med revision af de låntagnings- og långivningsaktiviteter, som Kommissionen forvalter, da der i disse tilfælde foreligger eksterne revisionsattester.

DEL 2 — Revisionstilgang og -metode vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| 3. | Revisionen vedrørende den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, omfatter direkte test af transaktioner (jf.
  figur 1.2
  ). Vi undersøger, om de er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger. |
| --- | --- |

3.

Revisionen vedrørende den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, omfatter direkte test af transaktioner (jf.
  figur 1.2
  ). Vi undersøger, om de er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger.

Hvordan vi tester transaktioner

| 4. | I hver specifik vurdering (kapitel 5-9) foretager vi direkte test af transaktioner på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Vores test giver et skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population ikke er formelt rigtige. |
| --- | --- |

4.

I hver specifik vurdering (kapitel 5-9) foretager vi direkte test af transaktioner på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Vores test giver et skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population ikke er formelt rigtige.

| 5. | Test af transaktioner omfatter undersøgelse af hver enkelt transaktion i stikprøverne. Vi afgør, om betalingsanmodningen eller betalingen vedrører udgifter, der er godkendt i budgettet og specificeret i den relevante lovgivning. Vi undersøger beregningen af beløbet i betalingsanmodningen eller betalingen (ved større anmodninger på grundlag af et repræsentativt udvalg af de poster, støtten vedrører). Transaktionen spores fra bevillingsregnskabet helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt). På hvert niveau undersøger vi, om betingelserne er opfyldt. Der er tale om en fejl, hvis transaktionen (på et hvilket som helst niveau):






  — | er beregnet forkert eller |
| --- | --- | --- |

5.

Test af transaktioner omfatter undersøgelse af hver enkelt transaktion i stikprøverne. Vi afgør, om betalingsanmodningen eller betalingen vedrører udgifter, der er godkendt i budgettet og specificeret i den relevante lovgivning. Vi undersøger beregningen af beløbet i betalingsanmodningen eller betalingen (ved større anmodninger på grundlag af et repræsentativt udvalg af de poster, støtten vedrører). Transaktionen spores fra bevillingsregnskabet helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt). På hvert niveau undersøger vi, om betingelserne er opfyldt. Der er tale om en fejl, hvis transaktionen (på et hvilket som helst niveau):

—

er beregnet forkert eller

| — | ikke opfylder et myndighedskrav eller en kontraktbestemmelse. |
| --- | --- |

—

ikke opfylder et myndighedskrav eller en kontraktbestemmelse.

| 6. | For så vidt angår indtægter tager vores undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter. Vi undersøger og opnår sikkerhed fra de kontrolsystemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet. |
| --- | --- |

6.

For så vidt angår indtægter tager vores undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter. Vi undersøger og opnår sikkerhed fra de kontrolsystemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet.

| 7. | For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Undersøgelsen omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver). Vi undersøger ikke forskud på det tidspunkt, hvor de betales. Vi undersøger forskudsbetalinger, når:






  — | den endelige modtager af EU-midlerne (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og |
| --- | --- | --- |

7.

For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Undersøgelsen omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver). Vi undersøger ikke forskud på det tidspunkt, hvor de betales. Vi undersøger forskudsbetalinger, når:

—

den endelige modtager af EU-midlerne (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og

| — | Kommissionen (eller den institution eller det organ, der forvalter EU-midlerne) godkender den endelige anvendelse af midlerne som berettiget ved at afregne forskuddet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen (eller den institution eller det organ, der forvalter EU-midlerne) godkender den endelige anvendelse af midlerne som berettiget ved at afregne forskuddet.

| 8. | Vores revisionsstikprøve er udformet med henblik på at give et overslag over fejlforekomsten i den reviderede population som helhed. Vi undersøger større betalingsanmodninger eller betalinger ved i de enkelte transaktioner at udvælge poster til revision (f.eks. fakturaer vedrørende et projekt eller parceller i en landbrugers betalingsanmodning, jf. punkt 5) ved hjælp af pengeenhedsstikprøvemetoden (MUS). Hvis de undersøgte poster vedrører et projekt eller en landbrugers betalingsanmodning, udgør den rapporterede fejlforekomst for disse poster således ikke en fejlforekomst for det reviderede projekt eller den reviderede betalingsanmodning, men indgår i grundlaget for vurderingen af EU-udgifterne som helhed. |
| --- | --- |

8.

Vores revisionsstikprøve er udformet med henblik på at give et overslag over fejlforekomsten i den reviderede population som helhed. Vi undersøger større betalingsanmodninger eller betalinger ved i de enkelte transaktioner at udvælge poster til revision (f.eks. fakturaer vedrørende et projekt eller parceller i en landbrugers betalingsanmodning, jf. punkt 5) ved hjælp af pengeenhedsstikprøvemetoden (MUS). Hvis de undersøgte poster vedrører et projekt eller en landbrugers betalingsanmodning, udgør den rapporterede fejlforekomst for disse poster således ikke en fejlforekomst for det reviderede projekt eller den reviderede betalingsanmodning, men indgår i grundlaget for vurderingen af EU-udgifterne som helhed.

| 9. | Vi undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. Eksemplerne i årsberetningen anføres for at illustrere og beskrive de mest typiske fejl, vi har konstateret. Omtalen af bestemte medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner med navns nævnelse betyder ikke, at de anførte eksempler ikke forekommer andre steder. De illustrative eksempler i denne beretning kan ikke bruges som grundlag for konklusioner om de pågældende medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. |
| --- | --- |

9.

Vi undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. Eksemplerne i årsberetningen anføres for at illustrere og beskrive de mest typiske fejl, vi har konstateret. Omtalen af bestemte medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner med navns nævnelse betyder ikke, at de anførte eksempler ikke forekommer andre steder. De illustrative eksempler i denne beretning kan ikke bruges som grundlag for konklusioner om de pågældende medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner.

| 10. | Vores tilgang er ikke udformet med henblik på at indsamle data om fejlfrekvensen i populationen. De oplyste tal om fejlfrekvenser siger derfor ikke noget om fejlfrekvensen i de EU-finansierede transaktioner eller i de enkelte medlemsstater. Vores stikprøvemetode tillægger forskellige transaktioner forskellig vægt. Ved stikprøveudtagningen tager vi hensyn til udgifternes omfang og intensiteten af revisionsarbejdet. Denne vægtning findes ikke i en frekvenstabel, der derfor på området »Naturressourcer« tillægger udgifter til udvikling af landdistrikter lige så meget vægt som udgifter til direkte støtte, og på området »Samhørighed« tillægger ESF-udgifter lige så meget vægt som udgifter fra EFRU og Samhørighedsfonden. Den relative fejlfrekvens i de stikprøver, vi udtager i de forskellige medlemsstater, siger ikke noget om den relative fejlforekomst i disse medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

Vores tilgang er ikke udformet med henblik på at indsamle data om fejlfrekvensen i populationen. De oplyste tal om fejlfrekvenser siger derfor ikke noget om fejlfrekvensen i de EU-finansierede transaktioner eller i de enkelte medlemsstater. Vores stikprøvemetode tillægger forskellige transaktioner forskellig vægt. Ved stikprøveudtagningen tager vi hensyn til udgifternes omfang og intensiteten af revisionsarbejdet. Denne vægtning findes ikke i en frekvenstabel, der derfor på området »Naturressourcer« tillægger udgifter til udvikling af landdistrikter lige så meget vægt som udgifter til direkte støtte, og på området »Samhørighed« tillægger ESF-udgifter lige så meget vægt som udgifter fra EFRU og Samhørighedsfonden. Den relative fejlfrekvens i de stikprøver, vi udtager i de forskellige medlemsstater, siger ikke noget om den relative fejlforekomst i disse medlemsstater.

Hvordan vi vurderer og fremlægger resultaterne af testen af transaktioner

| 11. | Fejl i transaktioner opstår af mange forskellige årsager. De manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som ikke er fulgt. De enkelte transaktioner kan være helt eller delvis behæftet med fejl. Fejl, der konstateres og korrigeres før vores kontrol og uafhængigt af denne, udelukkes fra beregningen af fejlforekomsten og fejlfrekvensen. Sådanne tilfælde viser, at kontrolsystemerne har fungeret effektivt. Vi vurderer, om de enkelte fejl er kvantificerbare eller ikke-kvantificerbare. Vi tager hensyn til, i hvilket omfang det kan måles, hvor stor en del af det reviderede beløb der er behæftet med fejl. |
| --- | --- |

11.

Fejl i transaktioner opstår af mange forskellige årsager. De manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som ikke er fulgt. De enkelte transaktioner kan være helt eller delvis behæftet med fejl. Fejl, der konstateres og korrigeres før vores kontrol og uafhængigt af denne, udelukkes fra beregningen af fejlforekomsten og fejlfrekvensen. Sådanne tilfælde viser, at kontrolsystemerne har fungeret effektivt. Vi vurderer, om de enkelte fejl er kvantificerbare eller ikke-kvantificerbare. Vi tager hensyn til, i hvilket omfang det kan måles, hvor stor en del af det reviderede beløb der er behæftet med fejl.

| 12. | Mange fejl forekommer i forbindelse med anvendelsen af love om offentlige indkøb. Overholdelse af EU-lovgivningens grundlæggende principper om konkurrence kræver, at væsentlige udbud annonceres. Bud skal vurderes på grundlag af specificerede kriterier, og der må ikke foretages kunstig opdeling af kontrakter for at undgå at overskride beløbsgrænserne (1). |
| --- | --- |

12.

Mange fejl forekommer i forbindelse med anvendelsen af love om offentlige indkøb. Overholdelse af EU-lovgivningens grundlæggende principper om konkurrence kræver, at væsentlige udbud annonceres. Bud skal vurderes på grundlag af specificerede kriterier, og der må ikke foretages kunstig opdeling af kontrakter for at undgå at overskride beløbsgrænserne (1).

| 13. | Vores kriterier for kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb er beskrevet i dokumentet »Non-compliance with the rules on public procurement — types of irregularities and basis for quantification« (2). |
| --- | --- |

13.

Vores kriterier for kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb er beskrevet i dokumentet »Non-compliance with the rules on public procurement — types of irregularities and basis for quantification« (2).

| 14. | Vores kvantificering kan være forskellig fra den kvantificering, som Kommissionen eller medlemsstaterne foretager, når de skal beslutte, hvordan de vil reagere på en forkert anvendelse af reglerne for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

14.

Vores kvantificering kan være forskellig fra den kvantificering, som Kommissionen eller medlemsstaterne foretager, når de skal beslutte, hvordan de vil reagere på en forkert anvendelse af reglerne for offentlige indkøb.

Den anslåede fejlforekomst

| 15. | Vi anslår fejlforekomsten ved at beregne den mest sandsynlige fejlforekomst (MSF). Det gør vi for hvert enkelt udgiftsområde i FFR og for budgetudgifterne som helhed. Kun kvantificerbare fejl indgår i beregningen. MSF-procenten er et statistisk skøn over den sandsynlige forekomst af fejl i populationen. Fejl kan f.eks. være kvantificerbare overtrædelser af gældende forordninger, regler, kontrakter og tilskudsbetingelser. Vi anslår også den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF) (jf. nedenstående illustration). |
| --- | --- |

15.

Vi anslår fejlforekomsten ved at beregne den mest sandsynlige fejlforekomst (MSF). Det gør vi for hvert enkelt udgiftsområde i FFR og for budgetudgifterne som helhed. Kun kvantificerbare fejl indgår i beregningen. MSF-procenten er et statistisk skøn over den sandsynlige forekomst af fejl i populationen. Fejl kan f.eks. være kvantificerbare overtrædelser af gældende forordninger, regler, kontrakter og tilskudsbetingelser. Vi anslår også den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF) (jf. nedenstående illustration).

Image

| 16. | Procenten i det skraverede område under kurven angiver sandsynligheden for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem den nedre fejlgrænse og den øvre fejlgrænse. |
| --- | --- |

16.

Procenten i det skraverede område under kurven angiver sandsynligheden for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem den nedre fejlgrænse og den øvre fejlgrænse.

| 17. | Ved planlægningen af vores arbejde opererer vi med en væsentlighedstærskel på 2 %. Vi bruger dette væsentlighedsniveau som udgangspunkt for vores erklæring. Vi tager endvidere hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst, når vi udarbejder erklæringen. |
| --- | --- |

17.

Ved planlægningen af vores arbejde opererer vi med en væsentlighedstærskel på 2 %. Vi bruger dette væsentlighedsniveau som udgangspunkt for vores erklæring. Vi tager endvidere hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst, når vi udarbejder erklæringen.

Hvordan vi undersøger systemer og rapporterer resultaterne

| 18. | Kommissionen, de andre EU-institutioner og -organer, medlemsstaternes myndigheder og de modtagende stater og/eller regioner opretter systemer. De bruger disse systemer til at styre risiciene for budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Undersøgelse af systemer er især nyttig til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer. |
| --- | --- |

18.

Kommissionen, de andre EU-institutioner og -organer, medlemsstaternes myndigheder og de modtagende stater og/eller regioner opretter systemer. De bruger disse systemer til at styre risiciene for budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Undersøgelse af systemer er især nyttig til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer.

| 19. | Der anvendes mange forskellige systemer på de enkelte FFR-udgiftsområder og i forbindelse med indtægterne. Hvert år udtager vi en stikprøve af systemer. Vi fremlægger resultaterne af vores undersøgelser med anbefalinger til forbedringer. |
| --- | --- |

19.

Der anvendes mange forskellige systemer på de enkelte FFR-udgiftsområder og i forbindelse med indtægterne. Hvert år udtager vi en stikprøve af systemer. Vi fremlægger resultaterne af vores undersøgelser med anbefalinger til forbedringer.

Hvordan vi når frem til erklæringerne i vores revisionserklæring

| 20. | Det arbejde, der er beskrevet i kapitel 4-9, danner alt sammen grundlag for vores erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab. Denne erklæring findes i revisionserklæringen. Ved udarbejdelsen af erklæringen vurderer vi, om der er tale om gennemgribende fejl. Vores arbejde sætter os i stand til at afgive en kvalificeret erklæring om, hvorvidt fejlene i populationen ligger over eller inden for væsentlighedstærsklen. Vores bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2015 er 3,8 %. Vi har over 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i den reviderede population er væsentlig. Som beskrevet i kapitel 5-9 varierer den anslåede fejlforekomst for de forskellige FFR-udgiftsområder. Vi vurderer, at der er tale om gennemgribende fejl — fejl som strækker sig over de fleste af udgiftsområderne. |
| --- | --- |

20.

Det arbejde, der er beskrevet i kapitel 4-9, danner alt sammen grundlag for vores erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab. Denne erklæring findes i revisionserklæringen. Ved udarbejdelsen af erklæringen vurderer vi, om der er tale om gennemgribende fejl. Vores arbejde sætter os i stand til at afgive en kvalificeret erklæring om, hvorvidt fejlene i populationen ligger over eller inden for væsentlighedstærsklen. Vores bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2015 er 3,8 %. Vi har over 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i den reviderede population er væsentlig. Som beskrevet i kapitel 5-9 varierer den anslåede fejlforekomst for de forskellige FFR-udgiftsområder. Vi vurderer, at der er tale om gennemgribende fejl — fejl som strækker sig over de fleste af udgiftsområderne.

Mistanke om svig

| 21. | Hvis vi har en begrundet mistanke om svig, meddeler vi dette til OLAF, Unionens kontor for bekæmpelse af svig. OLAF har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Vi indberetter hvert år adskillige sager til OLAF. |
| --- | --- |

21.

Hvis vi har en begrundet mistanke om svig, meddeler vi dette til OLAF, Unionens kontor for bekæmpelse af svig. OLAF har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Vi indberetter hvert år adskillige sager til OLAF.

DEL 3 — Sammenhængen mellem erklæringen om regnskabernes rigtighed og erklæringerne om transaktionernes formelle rigtighed

| 22. | Vi har afgivet:






  a) | en erklæring om Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det afsluttede regnskabsår og |
| --- | --- | --- |

22.

Vi har afgivet:

a)

en erklæring om Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det afsluttede regnskabsår og

| b) | erklæringer om den formelle rigtighed af de indtægter og betalinger, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

b)

erklæringer om den formelle rigtighed af de indtægter og betalinger, der ligger til grund for regnskabet.

| 23. | Vores arbejde er udført og vores erklæringer afgivet i overensstemmelse med IFAC's internationale standarder om revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer.
  Disse standarder tager også højde for situationer, hvor revisor afgiver erklæringer om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed, idet de fastsætter, at en erklæring med forbehold om transaktionernes formelle rigtighed ikke i sig selv fører til en erklæring med forbehold om regnskabernes rigtighed. I det årsregnskab, som vi afgiver erklæring om, anerkendes det, at der er et væsentligt forhold, som vedrører overtrædelser af reglerne for de udgifter, der afholdes over EU-budgettet. Vi har derfor besluttet, at en væsentlig fejlforekomst med indvirkning på den formelle rigtighed ikke i sig selv er en grund til at modificere vores særskilte erklæring om regnskabernes rigtighed. |
| --- | --- |

23.

Vores arbejde er udført og vores erklæringer afgivet i overensstemmelse med IFAC's internationale standarder om revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer.

Disse standarder tager også højde for situationer, hvor revisor afgiver erklæringer om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed, idet de fastsætter, at en erklæring med forbehold om transaktionernes formelle rigtighed ikke i sig selv fører til en erklæring med forbehold om regnskabernes rigtighed. I det årsregnskab, som vi afgiver erklæring om, anerkendes det, at der er et væsentligt forhold, som vedrører overtrædelser af reglerne for de udgifter, der afholdes over EU-budgettet. Vi har derfor besluttet, at en væsentlig fejlforekomst med indvirkning på den formelle rigtighed ikke i sig selv er en grund til at modificere vores særskilte erklæring om regnskabernes rigtighed.

---

(1)  Jf. også punkt 6.30-6.35 og særberetning nr. 10/2015 »Bestræbelserne på at afhjælpe problemerne med offentlige indkøb i relation til EU's samhørighedsudgifter bør intensiveres«.

(2)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

BILAG 1.2

USA'S OG EU'S TILGANG TIL TEST AF OG RAPPORTERING OM URETMÆSSIGE BETALINGER

| 1. | En lov vedtaget af den amerikanske Kongres fastsætter, at alle statslige organer skal teste deres egne betalinger med henblik på at beregne et statistisk gyldigt skøn vedrørende det årlige beløb for uretmæssige betalinger i de programmer, hvor der ifølge en risikoanalyse er sandsynlighed for, at sådanne betalinger udgør over 1,5 % af det samlede udbetalte beløb (1). Organerne skal offentliggøre resultatet både som et ekstrapoleret samlet beløb og som en procentdel af de afholdte betalinger. De statslige organers revisorer (2) skal rapportere om, hvorvidt udarbejdelsen og offentliggørelsen af disse tal foretages i overensstemmelse med den relevante lov fra Kongressen (3). |
| --- | --- |

1.

En lov vedtaget af den amerikanske Kongres fastsætter, at alle statslige organer skal teste deres egne betalinger med henblik på at beregne et statistisk gyldigt skøn vedrørende det årlige beløb for uretmæssige betalinger i de programmer, hvor der ifølge en risikoanalyse er sandsynlighed for, at sådanne betalinger udgør over 1,5 % af det samlede udbetalte beløb (1). Organerne skal offentliggøre resultatet både som et ekstrapoleret samlet beløb og som en procentdel af de afholdte betalinger. De statslige organers revisorer (2) skal rapportere om, hvorvidt udarbejdelsen og offentliggørelsen af disse tal foretages i overensstemmelse med den relevante lov fra Kongressen (3).

| 2. | Definitionen på uretmæssige betalinger afhænger i USA (ligesom i EU) af, efter hvilken lovgivning betalingerne afholdes. Den generelle definition, der anvendes i det amerikanske system (4), ligger tæt på den definition på uretmæssige betalinger, der gives i kapitel 1 i denne årsberetning. Tabellen nedenfor angiver ligheder og forskelle mellem USA's og EU's tilgang til test af og rapportering om udgifter. |
| --- | --- |

2.

Definitionen på uretmæssige betalinger afhænger i USA (ligesom i EU) af, efter hvilken lovgivning betalingerne afholdes. Den generelle definition, der anvendes i det amerikanske system (4), ligger tæt på den definition på uretmæssige betalinger, der gives i kapitel 1 i denne årsberetning. Tabellen nedenfor angiver ligheder og forskelle mellem USA's og EU's tilgang til test af og rapportering om udgifter.

| 3. | USA's samlede beløb for uretmæssige betalinger dækker en bred vifte af forskelligartede offentlige udgifter, fra sociale ydelser til forsvarsudgifter. De udgiftsområder, der dominerer EU-budgettet (landbrug, infrastruktur) udgør en forholdsvis lille del af USA's statsbudget. Der er klare forskelle på fejlmønstrene, når man ser på de enkelte fejltyper. Manglende overholdelse af sekundære betingelser (f.eks. vedrørende korrekte indkøb og statsstøtterelaterede forhold, der udspringer af EU's politiske prioritering af at sikre et indre marked) har større indvirkning på vores anslåede fejlforekomst end på USA's samlede beløb for uretmæssige betalinger. Underbetalinger er en væsentlig komponent i USA's samlede beløb, men ikke i vores. Dokumentationsfejl har også større indvirkning på USA's tal end på vores anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

3.

USA's samlede beløb for uretmæssige betalinger dækker en bred vifte af forskelligartede offentlige udgifter, fra sociale ydelser til forsvarsudgifter. De udgiftsområder, der dominerer EU-budgettet (landbrug, infrastruktur) udgør en forholdsvis lille del af USA's statsbudget. Der er klare forskelle på fejlmønstrene, når man ser på de enkelte fejltyper. Manglende overholdelse af sekundære betingelser (f.eks. vedrørende korrekte indkøb og statsstøtterelaterede forhold, der udspringer af EU's politiske prioritering af at sikre et indre marked) har større indvirkning på vores anslåede fejlforekomst end på USA's samlede beløb for uretmæssige betalinger. Underbetalinger er en væsentlig komponent i USA's samlede beløb, men ikke i vores. Dokumentationsfejl har også større indvirkning på USA's tal end på vores anslåede fejlforekomst.

| 4. | Ved udarbejdelsen af deres skøn vedrørende uretmæssige betalinger må de amerikanske organer ikke bruge rapporteringen fra betalingsmodtagerne som eneste beregningsgrundlag (5) eller reducere det samlede beløb for uretmæssige betalinger ved at modregne effekten af inddrivelser. Som beskrevet i punkt 1.42 og 1.43 fører korrigerende foranstaltninger truffet før vores revision til en reduktion af vores fejlforekomst. |
| --- | --- |

4.

Ved udarbejdelsen af deres skøn vedrørende uretmæssige betalinger må de amerikanske organer ikke bruge rapporteringen fra betalingsmodtagerne som eneste beregningsgrundlag (5) eller reducere det samlede beløb for uretmæssige betalinger ved at modregne effekten af inddrivelser. Som beskrevet i punkt 1.42 og 1.43 fører korrigerende foranstaltninger truffet før vores revision til en reduktion af vores fejlforekomst.

| 5. | De relevante organer bruger betydelige ressourcer på at undersøge de udvalgte betalinger. US Social Security Administration gennemgår f.eks. tæt på 6 000 betalinger pr. år med henblik på at beregne forekomsten af uretmæssige betalinger, og der er afsat næsten 90 årsværk til denne opgave. De myndigheder, vi drøftede dette emne med, mente, at organernes arbejde giver dem oplysninger af høj kvalitet om mønstrene i de uretmæssige betalinger, og at de derfor ofte kan udforme og gennemføre passende foranstaltninger, der kan mindske risikoen for fejl. |
| --- | --- |

5.

De relevante organer bruger betydelige ressourcer på at undersøge de udvalgte betalinger. US Social Security Administration gennemgår f.eks. tæt på 6 000 betalinger pr. år med henblik på at beregne forekomsten af uretmæssige betalinger, og der er afsat næsten 90 årsværk til denne opgave. De myndigheder, vi drøftede dette emne med, mente, at organernes arbejde giver dem oplysninger af høj kvalitet om mønstrene i de uretmæssige betalinger, og at de derfor ofte kan udforme og gennemføre passende foranstaltninger, der kan mindske risikoen for fejl.

| 6. | Det rapporterede beløb for uretmæssige betalinger i 2015 var 136,7 milliarder USD (123,2 milliarder euro) (6), svarende til 4,4 % af de statslige udgifter (7). Der er mange forskelle med hensyn til de dækkede udgifters art og de specifikke fejldefinitioner. Den centrale forskel er, at amerikanske organer, der forvalter midler, har pligt til at udarbejde deres eget statistisk gyldige skøn vedrørende fejlforekomsten. |
| --- | --- |

6.

Det rapporterede beløb for uretmæssige betalinger i 2015 var 136,7 milliarder USD (123,2 milliarder euro) (6), svarende til 4,4 % af de statslige udgifter (7). Der er mange forskelle med hensyn til de dækkede udgifters art og de specifikke fejldefinitioner. Den centrale forskel er, at amerikanske organer, der forvalter midler, har pligt til at udarbejde deres eget statistisk gyldige skøn vedrørende fejlforekomsten.

Forskelle og ligheder mellem USA's og EU's modeller til beregning af skøn vedrørende fejlforekomsten i budgetudgifterne

| | | US Federal Government | Revisionsretten |
| --- | --- | --- | --- |
| Ansvar for beregning af den anslåede fejlforekomst | Forvalterne af midlerne skal udarbejde det statistiske skøn vedrørende fejlforekomsten | | |
| Eksterne revisorer udarbejder det statistiske skøn vedrørende fejlforekomsten | | |
| Dækning | Alle betalingerne fra budgettet er omfattet af stikprøveudtagningen | | |
| Kun udgifter under programmer, som forvalterne af midlerne anser for risikobehæftede, er omfattet af stikprøveudtagningen | | |
| Væsentlige fejl | Forkerte beløb betalt til støtteberettigede modtagere | | |
| Betalinger til ikke-støtteberettigede modtagere | | |
| Betalinger for ikke-støtteberettigede varer eller tjenesteydelser | | |
| Betalinger for varer eller tjenesteydelser, der ikke var modtaget | | |
| Dobbeltbetalinger | | |
| Betalinger, hvor dokumentationen var utilstrækkelig eller manglede helt | | |
| Grundlag for beregning af fejlforekomsten | Test af en stikprøve af transaktioner udvalgt ved hjælp af statistiske metoder | | |
| Efterfølgende korrigerende foranstaltninger (gennemført af forvalterne af midlerne) kan reducere den anslåede fejlforekomst | | |
| Fremlæggelse af den anslåede fejlforekomst | Ekstrapoleret fejlforekomst angivet som beløb | | |
| Ekstrapoleret fejlforekomst angivet i procent | | |
| Resultater | Gennemsnitlig fejlforekomst 2012-2015 | 4,1  % | 4,3  % |
| Fejlforekomst i 2015 | 4,4  % | 3,8  % |

US Federal Government

Revisionsretten

Ansvar for beregning af den anslåede fejlforekomst

Forvalterne af midlerne skal udarbejde det statistiske skøn vedrørende fejlforekomsten

Image

Image

Eksterne revisorer udarbejder det statistiske skøn vedrørende fejlforekomsten

Image

Image

Dækning

Alle betalingerne fra budgettet er omfattet af stikprøveudtagningen

Image

Image

Kun udgifter under programmer, som forvalterne af midlerne anser for risikobehæftede, er omfattet af stikprøveudtagningen

Image

Image

Væsentlige fejl

Forkerte beløb betalt til støtteberettigede modtagere

Image

Image

Betalinger til ikke-støtteberettigede modtagere

Image

Image

Betalinger for ikke-støtteberettigede varer eller tjenesteydelser

Image

Image

Betalinger for varer eller tjenesteydelser, der ikke var modtaget

Image

Image

Dobbeltbetalinger

Image

Image

Betalinger, hvor dokumentationen var utilstrækkelig eller manglede helt

Image

Image

Grundlag for beregning af fejlforekomsten

Test af en stikprøve af transaktioner udvalgt ved hjælp af statistiske metoder

Image

Image

Efterfølgende korrigerende foranstaltninger (gennemført af forvalterne af midlerne) kan reducere den anslåede fejlforekomst

Image

Image

Fremlæggelse af den anslåede fejlforekomst

Ekstrapoleret fejlforekomst angivet som beløb

Image

Image

Ekstrapoleret fejlforekomst angivet i procent

Image

Image

Resultater

Gennemsnitlig fejlforekomst 2012-2015

4,1  %

4,3  %

Fejlforekomst i 2015

4,4  %

3,8  %

---

(1)  Organerne foretager deres egen risikoanalyse. I forbindelse med nogle udgiftsprogrammer beregnes skønnet vedrørende beløbet for uretmæssige betalinger automatisk, og tærsklen på 1,5 % kan sænkes.

(2)  For de fleste organers vedkommende en US Inspector-General, i de resterende tilfælde US Government Accountability Office.

(3)  For nærværende »Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act of 2012« (IPERIA). Nogle organer begyndte først at indberette uretmæssige betalinger i 2003 som fastsat i »Improper Payments Information Act of 2002« (IPIA). Jf. også paymentaccuracy.gov.

(4)  Appendix C til Circular No. A-123 Requirements for Effective Estimation and Remediation of Improper Payments.

(5)  Europa-Kommissionen bruger i vidt omfang data indsamlet og indberettet af EU-midlernes modtagere til at beregne restfejlforekomsterne (jf. punkt 1.35).

(6)  Gennemsnitlig valutakurs i 2015: 1 euro = 1,1095 USD.

(7)  »US Federal Government Financial Report 2015«.

BILAG 1.3

FREKVENSEN AF KONSTATEREDE FEJL I REVISIONSSTIKPRØVEN FOR REGNSKABSÅRET 2015

| Medlemsstat (delt forvaltning) | FFR 1b — Samhørighed | FFR 2 — Naturressourcer | Delt forvaltning FFR-udgiftsområde 1b — Samhørighed og 2 — Naturressourcer (i alt) |
| --- | --- | --- | --- |
| Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond (ESF) | Markedsstøtte og direkte støtte | Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri |
| Antal transaktioner | Antal fejlbehæftede transaktioner | Antal transaktioner behæftet med: | Antal transaktioner | Antal fejlbehæftede transaktioner | Antal transaktioner behæftet med: | Antal transaktioner | Antal fejlbehæftede transaktioner | Antal transaktioner behæftet med: | Antal transaktioner | Antal fejlbehæftede transaktioner | Antal transaktioner behæftet med: |
| udelukkende AOS/IKF | kvantificerbare fejl | <20 % | 0 %-50 % | 50 %-100 % | udelukkende AOS/IKF | kvantificerbare fejl | <20 % | 0 %-50 % | 50 %-100 % | udelukkende AOS/IKF | kvantificerbare fejl | <20 % | 0 %-50 % | 50 %-100 % | udelukkende AOS/IKF | kvantificerbare fejl | <20 % | 0 %-50 % | 50 %-100 % |
| BE | Belgien | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 |
| BG | Bulgarien | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| CZ | Den Tjekkiske Republik | 28 | 6 | 2 | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 37 | 10 | 2 | 8 | 6 | 0 | 2 |
| DK | Danmark | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| DE | Tyskland | 16 | 6 | 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 24 | 5 | 2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 14 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| IE | Irland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EL | Grækenland | 17 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 30 | 5 | 2 | 3 | 2 | 0 | 1 |
| ES | Spanien | 17 | 7 | 5 | 2 | 0 | 2 | 0 | 20 | 5 | 0 | 5 | 4 | 0 | 1 | 21 | 8 | 3 | 5 | 3 | 2 | 0 | 58 | 20 | 8 | 12 | 7 | 4 | 1 |
| FR | Frankrig | 8 | 3 | 0 | 3 | 2 | 0 | 1 | 32 | 10 | 1 | 9 | 7 | 2 | 0 | 14 | 11 | 8 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 24 | 9 | 15 | 11 | 3 | 1 |
| IT | Italien | 25 | 9 | 5 | 4 | 1 | 2 | 1 | 20 | 8 | 1 | 7 | 5 | 2 | 0 | 22 | 13 | 7 | 6 | 4 | 1 | 1 | 67 | 30 | 13 | 17 | 10 | 5 | 2 |
| CY | Cypern | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| LV | Letland | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| LT | Litauen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HU | Ungarn | 17 | 6 | 2 | 4 | 1 | 3 | 0 | 8 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 30 | 10 | 2 | 8 | 5 | 3 | 0 |
| NL | Nederlandene | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| AT | Østrig | 8 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| PL | Polen | 41 | 16 | 11 | 5 | 1 | 2 | 2 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 22 | 4 | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 71 | 20 | 14 | 6 | 2 | 2 | 2 |
| PT | Portugal | 12 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 7 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RO | Rumænien | 4 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 8 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 11 | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | 23 | 7 | 1 | 6 | 2 | 3 | 1 |
| SI | Slovenien | 8 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SK | Slovakiet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| SF | Finland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 9 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| SE | Sverige | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| UK | Det Forenede Kongerige | 9 | 6 | 2 | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 10 | 6 | 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 17 | 5 | 12 | 11 | 1 | 0 |
| I alt | 223 | 72 | 39 | 33 | 14 | 13 | 6 | 180 | 52 | 5 | 47 | 42 | 4 | 1 | 172 | 67 | 29 | 38 | 26 | 8 | 4 | 575 | 191 | 73 | 118 | 82 | 25 | 11 |
| Vi tager hensyn til korrigerende foranstaltninger, og dette indvirker på de individuelle tal i tabellen (jf. også punkt 1.42 og 1.43). Vi undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. I 2015 undersøgte vi ingen transaktioner i Luxembourg, Malta, Kroatien og Estland. Vores tilgang er ikke udformet med henblik på at indsamle data om fejlfrekvensen i populationen. De oplyste tal om fejlfrekvenser siger derfor ikke noget om fejlfrekvensen i de EU-finansierede transaktioner eller i de enkelte medlemsstater. Den relative fejlfrekvens i de stikprøver, vi udtager i de forskellige medlemsstater, siger ikke noget om den relative fejlforekomst i disse medlemsstater. |

Medlemsstat (delt forvaltning)

FFR 1b — Samhørighed

FFR 2 — Naturressourcer

Delt forvaltning FFR-udgiftsområde 1b — Samhørighed og 2 — Naturressourcer (i alt)

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond (ESF)

Markedsstøtte og direkte støtte

Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri

Antal transaktioner

Antal fejlbehæftede transaktioner

Antal transaktioner behæftet med:

Antal transaktioner

Antal fejlbehæftede transaktioner

Antal transaktioner behæftet med:

Antal transaktioner

Antal fejlbehæftede transaktioner

Antal transaktioner behæftet med:

Antal transaktioner

Antal fejlbehæftede transaktioner

Antal transaktioner behæftet med:

udelukkende AOS/IKF

kvantificerbare fejl

<20 %

0 %-50 %

50 %-100 %

udelukkende AOS/IKF

kvantificerbare fejl

<20 %

0 %-50 %

50 %-100 %

udelukkende AOS/IKF

kvantificerbare fejl

<20 %

0 %-50 %

50 %-100 %

udelukkende AOS/IKF

kvantificerbare fejl

<20 %

0 %-50 %

50 %-100 %

BE

Belgien

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

2

0

2

1

1

0

5

2

0

2

1

1

0

BG

Bulgarien

9

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

5

0

0

0

0

0

0

18

2

0

2

2

0

0

CZ

Den Tjekkiske Republik

28

6

2

4

2

0

2

4

0

0

0

0

0

0

5

4

0

4

4

0

0

37

10

2

8

6

0

2

DK

Danmark

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

DE

Tyskland

16

6

3

3

2

1

0

24

5

2

3

3

0

0

14

3

0

3

2

1

0

54

14

5

9

7

2

0

IE

Irland

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

EL

Grækenland

17

2

2

0

0

0

0

8

1

0

1

1

0

0

5

2

0

2

1

0

1

30

5

2

3

2

0

1

ES

Spanien

17

7

5

2

0

2

0

20

5

0

5

4

0

1

21

8

3

5

3

2

0

58

20

8

12

7

4

1

FR

Frankrig

8

3

0

3

2

0

1

32

10

1

9

7

2

0

14

11

8

3

2

1

0

54

24

9

15

11

3

1

IT

Italien

25

9

5

4

1

2

1

20

8

1

7

5

2

0

22

13

7

6

4

1

1

67

30

13

17

10

5

2

CY

Cypern

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

LV

Letland

4

1

0

1

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

LT

Litauen

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

HU

Ungarn

17

6

2

4

1

3

0

8

3

0

3

3

0

0

5

1

0

1

1

0

0

30

10

2

8

5

3

0

NL

Nederlandene

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

AT

Østrig

8

2

1

1

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

10

0

0

0

0

0

0

18

2

1

1

0

1

0

PL

Polen

41

16

11

5

1

2

2

8

0

0

0

0

0

0

22

4

3

1

1

0

0

71

20

14

6

2

2

2

PT

Portugal

12

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

2

2

0

0

0

0

20

7

7

0

0

0

0

RO

Rumænien

4

2

0

2

1

1

0

8

2

1

1

1

0

0

11

3

0

3

0

2

1

23

7

1

6

2

3

1

SI

Slovenien

8

1

1

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

12

1

1

0

0

0

0

SK

Slovakiet

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

1

0

1

0

0

1

5

1

0

1

0

0

1

SF

Finland

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

5

4

0

4

4

0

0

9

5

0

5

5

0

0

SE

Sverige

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

UK

Det Forenede Kongerige

9

6

2

4

3

1

0

8

5

0

5

5

0

0

10

6

3

3

3

0

0

27

17

5

12

11

1

0

I alt

223

72

39

33

14

13

6

180

52

5

47

42

4

1

172

67

29

38

26

8

4

575

191

73

118

82

25

11

Vi tager hensyn til korrigerende foranstaltninger, og dette indvirker på de individuelle tal i tabellen (jf. også punkt 1.42 og 1.43). Vi undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. I 2015 undersøgte vi ingen transaktioner i Luxembourg, Malta, Kroatien og Estland. Vores tilgang er ikke udformet med henblik på at indsamle data om fejlfrekvensen i populationen. De oplyste tal om fejlfrekvenser siger derfor ikke noget om fejlfrekvensen i de EU-finansierede transaktioner eller i de enkelte medlemsstater. Den relative fejlfrekvens i de stikprøver, vi udtager i de forskellige medlemsstater, siger ikke noget om den relative fejlforekomst i disse medlemsstater.

| Generaldirektorater i Europa-Kommissionen (GD'er) samt andre instutioner og organer (alle forvaltningsformer) | Antal undersøgte transaktioner i alt | Antal transaktioner behæftet med én eller flere fejl | Antal transaktioner behæftet med: |
| --- | --- | --- | --- |
| udelukkende fejl vedrørende andre overholdelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl | kvantificerbare fejl | kvantificerbare fejl < 20 % | kvantificerbare fejl 20 %-80 % | kvantificerbare fejl 80 %-100 % |
| Europa-Kommissionen: | | | | | | | |
| AGRI | GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter | 344 | 116 | 31 | 85 | 68 | 12 | 5 |
| DEVCO | GD for Internationalt Samarbejde og Udvikling | 49 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| HOME | GD for Migration og Indre Anliggender | 8 | 4 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| JUST | GD for Retlige Anliggender og Forbrugere | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SANTE | GD for Sundhed og Fødevaresikkerhed | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| EACEA | Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur | 7 | 5 | 1 | 4 | 3 | 0 | 1 |
| EMPL | GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion | 82 | 30 | 16 | 14 | 8 | 5 | 1 |
| JRC | Det Fælles Forskningscenter | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| NEAR | GD for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger | 46 | 13 | 2 | 11 | 8 | 3 | 0 |
| PMO | Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder | 71 | 7 | 3 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| REGIO | GD for Regionalpolitik og Bypolitik | 150 | 43 | 23 | 20 | 7 | 8 | 5 |
| ESTAT | Eurostat | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| CONNECT | GD for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi | 20 | 9 | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 |
| MOVE | GD for Mobilitet og Transport | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RTD | GD for Forskning og Innovation | 55 | 35 | 15 | 20 | 14 | 5 | 1 |
| ENER | GD for Energi | 11 | 7 | 5 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| GROW | GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EAC | GD for Uddannelse og Kultur | 32 | 13 | 7 | 6 | 5 | 1 | 0 |
| ECFIN | GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| TAXUD | GD for Beskatning og Toldunion | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| COMM | GD for Kommunikation | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| FISMA | GD for Finansiel Stabilitet, Finansielle Tjenesteydelser og Kapitalmarkedsunionen | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ENV | GD for Miljø | 7 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| MARE | GD for Maritime Anliggender og Fiskeri | 12 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ECHO | GD for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse | 36 | 7 | 1 | 6 | 6 | 0 | 0 |
| OP | Publikationskontoret | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DIGIT | GD for Informationsteknologi | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HR | GD for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIB | Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIL | Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SJ | Juridisk Tjeneste | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| SCIC | GD for Tolkning | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Subtotal Europa-Kommissionen | 975 | 319 | 124 | 195 | 139 | 40 | 16 |
| Andre institutioner og organer | |
| Europa-Parlamentet | 25 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 25 | 9 | 7 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| Rådet for Den Europæiske Union | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Den Europæiske Unions Domstol | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Den Europæiske Revisionsret | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Andre organer | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Subtotal andre institutioner og organer | 74 | 12 | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| I alt | 1 049 | 331 | 133 | 198 | 142 | 40 | 16 |

Generaldirektorater i Europa-Kommissionen (GD'er) samt andre instutioner og organer (alle forvaltningsformer)

Antal undersøgte transaktioner i alt

Antal transaktioner behæftet med én eller flere fejl

Antal transaktioner behæftet med:

udelukkende fejl vedrørende andre overholdelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl

kvantificerbare fejl

kvantificerbare fejl < 20 %

kvantificerbare fejl 20 %-80 %

kvantificerbare fejl 80 %-100 %

Europa-Kommissionen:

AGRI

GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

344

116

31

85

68

12

5

DEVCO

GD for Internationalt Samarbejde og Udvikling

49

14

5

9

7

2

0

HOME

GD for Migration og Indre Anliggender

8

4

2

2

2

0

0

JUST

GD for Retlige Anliggender og Forbrugere

1

0

0

0

0

0

0

SANTE

GD for Sundhed og Fødevaresikkerhed

2

1

0

1

0

1

0

EACEA

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

7

5

1

4

3

0

1

EMPL

GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion

82

30

16

14

8

5

1

JRC

Det Fælles Forskningscenter

3

2

2

0

0

0

0

NEAR

GD for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger

46

13

2

11

8

3

0

PMO

Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder

71

7

3

4

1

1

2

REGIO

GD for Regionalpolitik og Bypolitik

150

43

23

20

7

8

5

ESTAT

Eurostat

1

0

0

0

0

0

0

CONNECT

GD for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi

20

9

2

7

4

2

1

MOVE

GD for Mobilitet og Transport

7

1

1

0

0

0

0

RTD

GD for Forskning og Innovation

55

35

15

20

14

5

1

ENER

GD for Energi

11

7

5

2

2

0

0

GROW

GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er

7

1

1

0

0

0

0

EAC

GD for Uddannelse og Kultur

32

13

7

6

5

1

0

ECFIN

GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender

2

1

0

1

1

0

0

TAXUD

GD for Beskatning og Toldunion

1

1

1

0

0

0

0

COMM

GD for Kommunikation

1

0

0

0

0

0

0

FISMA

GD for Finansiel Stabilitet, Finansielle Tjenesteydelser og Kapitalmarkedsunionen

1

0

0

0

0

0

0

ENV

GD for Miljø

7

2

0

2

2

0

0

MARE

GD for Maritime Anliggender og Fiskeri

12

3

3

0

0

0

0

ECHO

GD for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse

36

7

1

6

6

0

0

OP

Publikationskontoret

1

1

1

0

0

0

0

DIGIT

GD for Informationsteknologi

3

1

1

0

0

0

0

HR

GD for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed

5

0

0

0

0

0

0

OIB

Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles

6

1

1

0

0

0

0

OIL

Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg

2

0

0

0

0

0

0

SJ

Juridisk Tjeneste

1

1

0

1

1

0

0

SCIC

GD for Tolkning

1

0

0

0

0

0

0

Subtotal Europa-Kommissionen

975

319

124

195

139

40

16

Andre institutioner og organer

Europa-Parlamentet

25

2

1

1

1

0

0

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

25

9

7

2

2

0

0

Rådet for Den Europæiske Union

9

0

0

0

0

0

0

Den Europæiske Unions Domstol

6

1

1

0

0

0

0

Den Europæiske Revisionsret

3

0

0

0

0

0

0

Andre organer

6

0

0

0

0

0

0

Subtotal andre institutioner og organer

74

12

9

3

3

0

0

I alt

1 049

331

133

198

142

40

16

---

KAPITEL 2

Den budgetmæssige og økonomiske forvaltning

INDHOLD

| Indledning | 2.1-2.4 |
| --- | --- |

| Bemærkninger | 2.5-2.38 |
| --- | --- |

| De udestående forpligtelser voksede, og de fremtidige betalingsbehov fortsatte med at stige | 2.5-2.10 |
| --- | --- |

| Det oprindelige betalingsbudget var højere i 2015 end i de foregående år ... | 2.11 |
| --- | --- |

| ... og betalingerne vedrørende formålsbestemte indtægter og fremførte forpligtelser betød, at de endelige betalinger oversteg loftet i FFR | 2.12-2.13 |
| --- | --- |

| Der var færre omkostningsanmeldelser på samhørighedsområdet | 2.14-2.15 |
| --- | --- |

| Der går stadig lang tid, fra den oprindelige forpligtelse indgås, til udgifterne godkendes | 2.16-2.18 |
| --- | --- |

| Der er et betydeligt efterslæb med hensyn til anvendelsen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) | 2.19-2.21 |
| --- | --- |

| Finansielle instrumenter udgør en stadig større del af budgettet ... | 2.22-2.26 |
| --- | --- |

| ... og af balancen ... | 2.27-2.30 |
| --- | --- |

| ... og de uudnyttede beløb i finansielle instrumenter under delt forvaltning er stadig forholdsvis høje | 2.31 |
| --- | --- |

| De første foranstaltninger under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) blev registreret ... | 2.32-2.37 |
| --- | --- |

| ... mens iværksættelsen af Connecting Europe-faciliteten (CEF) blev forsinket | 2.38 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 2.39-2.47 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2015 | 2.39-2.46 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 2.47 |
| --- | --- |

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 2.1. | Dette kapitel giver et overblik over de centrale spørgsmål i forbindelse med den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i 2014, der indvirker på EU-budgettet og balancen, herunder spørgsmål vedrørende det samlede udgiftsniveau og omfanget af indgåede forpligtelser, forholdet mellem bevillingsregnskabet og årsregnskabet, de finansielle instrumenter og forholdet mellem budgettet og den flerårige finansielle ramme (FFR). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

2.1.

Dette kapitel giver et overblik over de centrale spørgsmål i forbindelse med den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i 2014, der indvirker på EU-budgettet og balancen, herunder spørgsmål vedrørende det samlede udgiftsniveau og omfanget af indgåede forpligtelser, forholdet mellem bevillingsregnskabet og årsregnskabet, de finansielle instrumenter og forholdet mellem budgettet og den flerårige finansielle ramme (FFR).

| 2.2. | FFR er den syvårige ramme for EU's årlige budget. Den er beskrevet i en rådsforordning (1) og lægger et samlet årligt loft over betalings- og forpligtelsesbevillingerne. Den aktuelle FFR begrænser forpligtelserne til højst 1 083  milliarder euro og betalingerne til højst 1 024  milliarder euro i syvårsperioden (2) 2014-2020. Et nyt element i denne FFR er, at uudnyttede beløb under betalingsloftet (3) og forpligtelsesloftet (4) automatisk forhøjer FFR-lofterne i de efterfølgende år. |
| --- | --- |

2.2.

FFR er den syvårige ramme for EU's årlige budget. Den er beskrevet i en rådsforordning (1) og lægger et samlet årligt loft over betalings- og forpligtelsesbevillingerne. Den aktuelle FFR begrænser forpligtelserne til højst 1 083  milliarder euro og betalingerne til højst 1 024  milliarder euro i syvårsperioden (2) 2014-2020. Et nyt element i denne FFR er, at uudnyttede beløb under betalingsloftet (3) og forpligtelsesloftet (4) automatisk forhøjer FFR-lofterne i de efterfølgende år.

| 2.3. | 2015 var det andet år under den aktuelle FFR. Over tre fjerdedele af aktionsudgifterne gik til ordninger, der fungerede under reglerne for den foregående FFR (støtte til landbrugere for 2014, godtgørelse af udgifter vedrørende samhørighedsprojekter under operationelle programmer for perioden 2007-2013 og udgifter til forskningsprojekter under syvende rammeprogram, som startede i 2007). Under den nye FFR udbetalte Kommissionen 9,6  milliarder euro i forfinansiering til nye operationelle programmer på samhørighedsområdet. |
| --- | --- |

2.3.

2015 var det andet år under den aktuelle FFR. Over tre fjerdedele af aktionsudgifterne gik til ordninger, der fungerede under reglerne for den foregående FFR (støtte til landbrugere for 2014, godtgørelse af udgifter vedrørende samhørighedsprojekter under operationelle programmer for perioden 2007-2013 og udgifter til forskningsprojekter under syvende rammeprogram, som startede i 2007). Under den nye FFR udbetalte Kommissionen 9,6  milliarder euro i forfinansiering til nye operationelle programmer på samhørighedsområdet.

| 2.4. | De fleste af fordelene ved et EU-medlemskab leveres ikke af EU's almindelige budget som sådan (f.eks. adgangen til det indre marked), og budgettet angiver ikke de samlede omkostninger ved medlemskabet (f.eks. medfinansiering og forvaltning af udgifter under delt forvaltning). Som vi har påpeget (5), bliver flere af de finansielle mekanismer, der støtter EU's politikker, ikke finansieret direkte over EU's budget eller opført i EU's balance. Det gælder bl.a. den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet, den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme, den fælles afviklingsmekanisme, Den Europæiske Investeringsbank (6) (EIB) og (i tilknytning hertil) Den Europæiske Investeringsfond (EIF). Nogle af disse mekanismer har vi ikke revisionsansvar for, og de er derfor kun i begrænset omfang dækket i dette kapitel. Andre mekanismer er delvis opført i EU's balance, f.eks. blandingsfaciliteterne (7) og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) (jf. punkt 2.32-2.37). En enkelt mekanisme reviderer vi særskilt, nemlig Den Europæiske Udviklingsfond (8), og vores bemærkninger om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning af denne indgår i vores særskilte årsberetning herom (9). |
| --- | --- |

2.4.

De fleste af fordelene ved et EU-medlemskab leveres ikke af EU's almindelige budget som sådan (f.eks. adgangen til det indre marked), og budgettet angiver ikke de samlede omkostninger ved medlemskabet (f.eks. medfinansiering og forvaltning af udgifter under delt forvaltning). Som vi har påpeget (5), bliver flere af de finansielle mekanismer, der støtter EU's politikker, ikke finansieret direkte over EU's budget eller opført i EU's balance. Det gælder bl.a. den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet, den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme, den fælles afviklingsmekanisme, Den Europæiske Investeringsbank (6) (EIB) og (i tilknytning hertil) Den Europæiske Investeringsfond (EIF). Nogle af disse mekanismer har vi ikke revisionsansvar for, og de er derfor kun i begrænset omfang dækket i dette kapitel. Andre mekanismer er delvis opført i EU's balance, f.eks. blandingsfaciliteterne (7) og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) (jf. punkt 2.32-2.37). En enkelt mekanisme reviderer vi særskilt, nemlig Den Europæiske Udviklingsfond (8), og vores bemærkninger om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning af denne indgår i vores særskilte årsberetning herom (9).

BEMÆRKNINGER

De udestående forpligtelser voksede, og de fremtidige betalingsbehov fortsatte med at stige

I 2015 indgik Kommissionen flere forpligtelser end i noget foregående år

| 2.5. | Kommissionen opførte budgetforpligtelser på i alt 177,2  milliarder euro eller (97,7  %) af det samlede disponible beløb. Grundlaget for forpligtelserne er forskelligt fra budgetområde til budgetområde (jf.
  figur 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5.

Kommissionen opførte budgetforpligtelser på i alt 177,2  milliarder euro eller (97,7  %) af det samlede disponible beløb. Grundlaget for forpligtelserne er forskelligt fra budgetområde til budgetområde (jf.
  figur 2.1
  ).

Figur 2.1 —   Forpligtelser

Der skal indgås budgetforpligtelser vedrørende en række forskellige kontrakter, afgørelser og aftaler mellem EU og enkeltpersoner, virksomheder, organisationer, institutioner, agenturer eller stater. Som eksempler kan nævnes:

Udgiftsområderne i FFR

| Udgiftsområderne i FFR | Typisk grundlag for forpligtelser | Samlede forpligtelser indgået i 2015



  (milliarder euro) |
| --- | --- | --- |
| Udgiftsområde 1a — Konkurrenceevne | Kontrakter med forskere og forskningsorganisationer, organisationer med ansvar for rumprogrammer, nationale agenturer med ansvar for Erasmusprogrammer. | 18,9 |
| Udgiftsområde 1b — Samhørighed | Årlige trancher til de planlagte samhørighedsudgifter under FFR i de enkelte medlemsstater. | 69,5 |
| Udgiftsområde 2 — Naturressourcer | Aftaler med landbrugere og landbrugsvirksomheder, der fastlægger betingelser for mere end ét år på området udvikling af landdistrikter. Fiskeriaftaler med tredjelande om sikring af fiskerirettigheder. | 67,4 |
| Udgiftsområde 3 — Sikkerhed og medborgerskab | Kontrakter og aftaler om fremme af sundhed, kultur, asylpolitik, ligestilling og retfærdighed. | 2,8 |
| Udgiftsområde 4 — Et globalt Europa | Finansieringsaftaler indgået med udviklingspartnere for en bestemt periode. | 9,4 |
| Udgiftsområde 5 — Administration | Kontrakter om indkøb af varer og tjenesteydelser. | 9,2 |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret. |

Typisk grundlag for forpligtelser

Samlede forpligtelser indgået i 2015

(milliarder euro)

Udgiftsområde 1a — Konkurrenceevne

Kontrakter med forskere og forskningsorganisationer, organisationer med ansvar for rumprogrammer, nationale agenturer med ansvar for Erasmusprogrammer.

18,9

Udgiftsområde 1b — Samhørighed

Årlige trancher til de planlagte samhørighedsudgifter under FFR i de enkelte medlemsstater.

69,5

Udgiftsområde 2 — Naturressourcer

Aftaler med landbrugere og landbrugsvirksomheder, der fastlægger betingelser for mere end ét år på området udvikling af landdistrikter. Fiskeriaftaler med tredjelande om sikring af fiskerirettigheder.

67,4

Udgiftsområde 3 — Sikkerhed og medborgerskab

Kontrakter og aftaler om fremme af sundhed, kultur, asylpolitik, ligestilling og retfærdighed.

2,8

Udgiftsområde 4 — Et globalt Europa

Finansieringsaftaler indgået med udviklingspartnere for en bestemt periode.

9,4

Udgiftsområde 5 — Administration

Kontrakter om indkøb af varer og tjenesteydelser.

9,2

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.6. | I 2015 var der flere forpligtelsesbevillinger til rådighed end i noget foregående år. Dette skyldtes bl.a. to afgørelser, som er tilladt under EU's budgetregler og knytter sig til forsinkelserne i forbindelse med godkendelsen af programmer under den aktuelle FFR:






  i) | en rådsafgørelse om at overføre 16,5  milliarder euro i uudnyttede forpligtelser fra 2014 til 2015 (10) og dermed forhøje FFR-loftet til 163 milliarder euro |
| --- | --- | --- |

2.6.

I 2015 var der flere forpligtelsesbevillinger til rådighed end i noget foregående år. Dette skyldtes bl.a. to afgørelser, som er tilladt under EU's budgetregler og knytter sig til forsinkelserne i forbindelse med godkendelsen af programmer under den aktuelle FFR:

i)

en rådsafgørelse om at overføre 16,5  milliarder euro i uudnyttede forpligtelser fra 2014 til 2015 (10) og dermed forhøje FFR-loftet til 163 milliarder euro

| ii) | en kommissionsafgørelse om at fremføre 12,1  milliard euro i uudnyttede forpligtelsesbevillinger fra 2014, hvoraf 11 milliarder euro var tæt på at være udnyttet (11). |
| --- | --- |

ii)

en kommissionsafgørelse om at fremføre 12,1  milliard euro i uudnyttede forpligtelsesbevillinger fra 2014, hvoraf 11 milliarder euro var tæt på at være udnyttet (11).

| 2.6. | Denne forøgelse af forpligtelsesbevillingerne for 2015 var forventet, da der heri indgik de yderligere forpligtelser inden for samhørighedspolitikken, som skulle have været indgået i 2014, men som efter de gældende regler måtte udskydes (på grund af forsinkelser i vedtagelsen af de operationelle programmer inden for samhørighedspolitikken). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | De disponible forpligtelsesbevillinger blev yderligere forhøjet med formålsbestemte indtægter (12) (6,8  milliarder euro) og ved andre ændringsbudgetter (0,5  milliarder euro). De samlede disponible forpligtelsesbevillinger beløb sig derfor til 181,3  milliarder euro, svarende til 1,3  % af EU's BNI. Kun 2 milliarder euro i betalingsbevillinger kunne overføres til 2015. Overførslen af forpligtelsesbevillinger øger derfor presset på de fremtidige betalingsbudgetter. |
| --- | --- |

2.7.

De disponible forpligtelsesbevillinger blev yderligere forhøjet med formålsbestemte indtægter (12) (6,8  milliarder euro) og ved andre ændringsbudgetter (0,5  milliarder euro). De samlede disponible forpligtelsesbevillinger beløb sig derfor til 181,3  milliarder euro, svarende til 1,3  % af EU's BNI. Kun 2 milliarder euro i betalingsbevillinger kunne overføres til 2015. Overførslen af forpligtelsesbevillinger øger derfor presset på de fremtidige betalingsbudgetter.

| 2.7. | Eftersom størsteparten af disse forpligtelser er underlagt en N+3-regel, er der ikke noget mærkeligt i, at disse yderligere forpligtelser ikke fører til en tilsvarende forøgelse af betalingerne. Men de fører derimod til en stigning i de udestående betalinger (RAL — reste à liquider). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | De udestående forpligtelser er indgåede forpligtelser, der ikke er afviklet ved betaling eller frigjort. Disse beløb sig til 217,7  milliarder euro (jf.
  figur 2.2
  ). |
| --- | --- |

2.8.

De udestående forpligtelser er indgåede forpligtelser, der ikke er afviklet ved betaling eller frigjort. Disse beløb sig til 217,7  milliarder euro (jf.
  figur 2.2
  ).

| 2.9. | Passiver og skyldige omkostninger kan opføres i balancen uden nødvendigvis at kræve en forpligtelse (det gælder f.eks. pensionerne til EU-tjenestemænd og de forventede omkostninger til nedlukning af nukleare anlæg i EU). De passiver og skyldige omkostninger, der ikke er dækket af en budgetforpligtelse, føjer yderligere 121 milliarder euro til, så det samlede beløb til finansiering over de fremtidige budgetter er på 339 milliarder euro pr. 31. december 2015 (2014: 305 milliarder euro) (13). |
| --- | --- |

2.9.

Passiver og skyldige omkostninger kan opføres i balancen uden nødvendigvis at kræve en forpligtelse (det gælder f.eks. pensionerne til EU-tjenestemænd og de forventede omkostninger til nedlukning af nukleare anlæg i EU). De passiver og skyldige omkostninger, der ikke er dækket af en budgetforpligtelse, føjer yderligere 121 milliarder euro til, så det samlede beløb til finansiering over de fremtidige budgetter er på 339 milliarder euro pr. 31. december 2015 (2014: 305 milliarder euro) (13).

| 2.10. | Som vi har bemærket i de foregående år (14), udarbejder og offentliggør Kommissionen ikke et årligt ajourført likviditetsoverslag med en tidshorisont på syv til ti år, som omfatter budgetlofter, betalingsbehov, kapacitetsbegrænsninger og potentielle frigørelser. |
| --- | --- |

2.10.

Som vi har bemærket i de foregående år (14), udarbejder og offentliggør Kommissionen ikke et årligt ajourført likviditetsoverslag med en tidshorisont på syv til ti år, som omfatter budgetlofter, betalingsbehov, kapacitetsbegrænsninger og potentielle frigørelser.

| 2.10. | Se Kommissionens svar på punkt 2.40. |
| --- | --- |

2.10.

Figur 2.2 —   Udviklingen i de samlede udestående forpligtelser

(milliarder euro)

Image

Kilde: Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union — regnskabsårene 2007-2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Det oprindelige betalingsbudget var højere i 2015 end i de foregående år ...

| 2.11. | EU planlægger og offentliggør betalingsbudgettet efter kasseregnskabsprincippet, og indtægterne og udgifterne skal balancere: Budgettet kan ikke finansieres med lån (15). Det oprindelige betalingsbudget var højere i 2015 end i noget foregående år. |
| --- | --- |

2.11.

EU planlægger og offentliggør betalingsbudgettet efter kasseregnskabsprincippet, og indtægterne og udgifterne skal balancere: Budgettet kan ikke finansieres med lån (15). Det oprindelige betalingsbudget var højere i 2015 end i noget foregående år.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

... og betalingerne vedrørende formålsbestemte indtægter og fremførte forpligtelser betød, at de endelige betalinger oversteg loftet i FFR

| 2.12. | FFR-forordningen (16), som blev vedtaget i 2013, fastsætter maksimumsbeløbet for betalingsbevillinger i 2015 til 142 milliarder euro (17). Det oprindelige budget blev fastsat til et beløb lige under dette loft, nemlig 141,2  milliarder euro. De endelige betalinger lå 4 milliarder euro over beløbet i det oprindelige budget (jf. punkt 2.2 og
  figur 2.4
  ), og kun i 2013 har de været højere. For tredje år i træk oversteg de endelige betalinger årets FFR-loft.
  Figur 2.3
  viser de sidste syv års differencer mellem FFR-loftet og de endelige betalinger. |
| --- | --- |

2.12.

FFR-forordningen (16), som blev vedtaget i 2013, fastsætter maksimumsbeløbet for betalingsbevillinger i 2015 til 142 milliarder euro (17). Det oprindelige budget blev fastsat til et beløb lige under dette loft, nemlig 141,2  milliarder euro. De endelige betalinger lå 4 milliarder euro over beløbet i det oprindelige budget (jf. punkt 2.2 og
  figur 2.4
  ), og kun i 2013 har de været højere. For tredje år i træk oversteg de endelige betalinger årets FFR-loft.
  Figur 2.3
  viser de sidste syv års differencer mellem FFR-loftet og de endelige betalinger.

| 2.12. | Retten sammenligner det vedtagne budget med betalingsniveauet, bl.a.






  — | betalinger foretaget over bevillinger, der stammer fra formålsbestemte indtægter (ud over de på 2015-budgettet godkendte betalingsbevillinger og FFR-loftet) |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

betalinger foretaget over bevillinger, der stammer fra formålsbestemte indtægter (ud over de på 2015-budgettet godkendte betalingsbevillinger og FFR-loftet)

| — | betalinger foretaget over bevillinger fremført fra det foregående år (som skal fratrækkes FFR-betalingsloftet for det år, hvor bevillingerne oprindeligt blev godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet). |
| --- | --- |

—

betalinger foretaget over bevillinger fremført fra det foregående år (som skal fratrækkes FFR-betalingsloftet for det år, hvor bevillingerne oprindeligt blev godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet).

Figur 2.3 —   De endelige betalinger set i forhold til loftet i FFR

(milliarder euro)

Image

Kilder: Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union — regnskabsårene 2009-2015 — samt FFR-forordningerne.

Figur 2.4 —   Betalingsbevillinger og afholdte betalinger i 2015

(milliarder euro)

Image

Kilde: Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2015, »Den konsoliderede beretning om gennemførelsen af budgettet og forklarende bemærkninger«, tabel 5.1 og 5.3.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.13. | Parlamentet og Rådet godkendte otte ændringsbudgetter. Det første var størst og vedrørte omprogrammeringen af 16,5  milliarder euro (jf. punkt 2.6). De andre ændringsbudgetter forhøjede tilsammen forpligtelsesbevillingerne med 486 millioner euro og de disponible betalingsbevillinger med 85 millioner euro, navnlig ved: |
| --- | --- |

2.13.

Parlamentet og Rådet godkendte otte ændringsbudgetter. Det første var størst og vedrørte omprogrammeringen af 16,5  milliarder euro (jf. punkt 2.6). De andre ændringsbudgetter forhøjede tilsammen forpligtelsesbevillingerne med 486 millioner euro og de disponible betalingsbevillinger med 85 millioner euro, navnlig ved:

| — | at omfordele 1,4  milliarder euro i forpligtelsesbevillinger til garantifonden for EFSI, primært fra Connecting Europe-faciliteten (jf. punkt 2.35) |
| --- | --- |

—

at omfordele 1,4  milliarder euro i forpligtelsesbevillinger til garantifonden for EFSI, primært fra Connecting Europe-faciliteten (jf. punkt 2.35)

| — | at tilføre 407 millioner euro i forpligtelsesbevillinger til migrationsbudgettet |
| --- | --- |

—

at tilføre 407 millioner euro i forpligtelsesbevillinger til migrationsbudgettet

| — | at omfordele 127 millioner euro i forpligtelsesbevillinger til migrationsbudgettet fra andre udgiftsområder. |
| --- | --- |

—

at omfordele 127 millioner euro i forpligtelsesbevillinger til migrationsbudgettet fra andre udgiftsområder.

Der var færre omkostningsanmeldelser på samhørighedsområdet

| 2.14. | Medlemsstaternes myndigheder anmeldte færre omkostninger til godtgørelse i forbindelse med samhørighedsaktiviteter i 2015 end i 2014 (42,2  milliarder euro i 2015, 56,6  milliarder euro i 2014). Det medførte, at omfanget af ubetalte omkostningsanmeldelser faldt fra 23,2  milliarder euro ved udgangen af 2014 til 10,8  milliarder euro (18) ved udgangen af 2015. Med hensyn til anmeldelser modtaget i årets sidste måned var der med 10,5  milliarder euro næsten tale om en halvering (2014: 19,4  milliarder euro), og det samme gjorde sig gældende for anmeldelser modtaget i årets sidste fire dage (2015: 5,4  milliarder euro, 2014: 10,1  milliard euro). Af det samlede beløb på 10,8  milliarder euro ved årets udgang var 2,8  milliarder euro forblevet ubetalte siden udgangen af 2014. |
| --- | --- |

2.14.

Medlemsstaternes myndigheder anmeldte færre omkostninger til godtgørelse i forbindelse med samhørighedsaktiviteter i 2015 end i 2014 (42,2  milliarder euro i 2015, 56,6  milliarder euro i 2014). Det medførte, at omfanget af ubetalte omkostningsanmeldelser faldt fra 23,2  milliarder euro ved udgangen af 2014 til 10,8  milliarder euro (18) ved udgangen af 2015. Med hensyn til anmeldelser modtaget i årets sidste måned var der med 10,5  milliarder euro næsten tale om en halvering (2014: 19,4  milliarder euro), og det samme gjorde sig gældende for anmeldelser modtaget i årets sidste fire dage (2015: 5,4  milliarder euro, 2014: 10,1  milliard euro). Af det samlede beløb på 10,8  milliarder euro ved årets udgang var 2,8  milliarder euro forblevet ubetalte siden udgangen af 2014.

| 2.15. | EU-budgettet har ydet forfinansiering til samtlige medlemsstater under både FFR for 2007-2013 og FFR for 2014-2020. Den samlede uafviklede forfinansiering beløb sig ved udgangen af 2015 til 32,7  milliarder euro (19). Det samlede beløb for »ubetalte regninger« skal således ikke tages som udtryk for, at medlemsstaterne samlet set har penge »til gode« fra budgettet. |
| --- | --- |

2.15.

EU-budgettet har ydet forfinansiering til samtlige medlemsstater under både FFR for 2007-2013 og FFR for 2014-2020. Den samlede uafviklede forfinansiering beløb sig ved udgangen af 2015 til 32,7  milliarder euro (19). Det samlede beløb for »ubetalte regninger« skal således ikke tages som udtryk for, at medlemsstaterne samlet set har penge »til gode« fra budgettet.

| 2.15. | I henhold til forordningen om fælles bestemmelser for 2014-2020 skal den forfinansiering, der er afsat i programperioden, bruges til finansiering af foranstaltninger, som gennemføres i denne programperiode. |
| --- | --- |

2.15.

Der går stadig lang tid, fra den oprindelige forpligtelse indgås, til udgifterne godkendes

| 2.16. | Figur 2.5
  er en aldersbaseret oversigt over udestående forpligtelser og forfinansiering. Der går i gennemsnit 2,4  år fra forpligtelse til betaling (2,1  år i 2014). I de fleste tilfælde er den første betaling til et program eller et projekt en forfinansieringsbetaling (som reducerer den udestående forpligtelse). Forfinansieringen forbliver udestående, indtil modtageren af EU-midlerne leverer tjenesteydelsen eller dokumenterer, at anvendelsen af EU-midlerne er berettiget. |
| --- | --- |

2.16.

Figur 2.5
  er en aldersbaseret oversigt over udestående forpligtelser og forfinansiering. Der går i gennemsnit 2,4  år fra forpligtelse til betaling (2,1  år i 2014). I de fleste tilfælde er den første betaling til et program eller et projekt en forfinansieringsbetaling (som reducerer den udestående forpligtelse). Forfinansieringen forbliver udestående, indtil modtageren af EU-midlerne leverer tjenesteydelsen eller dokumenterer, at anvendelsen af EU-midlerne er berettiget.

| 2.17. | Beløbet for de udestående forpligtelser (»stock«) er næsten to en halv gang så stort som det beløb, der registreres i ét år (»flow«) (20). Bruttobeløbet for den udestående forfinansiering svarer til lidt over et halvt års betalinger. Den kombinerede gennemsnitstid, der går fra forpligtelse til godkendelse af udgifter for EU-budgettet som helhed, er tre år. Forfinansiering anvendes meget mere på udgiftsområder med indirekte/direkte forvaltning (hvor den udestående forfinansiering svarer til 1,6  års betalinger) end på udgiftsområder med delt forvaltning. På udgiftsområde 4 svarer det samlede beløb for de udestående forpligtelser og den udestående forfinansiering til 4,6  års normale udgifter. |
| --- | --- |

2.17.

Beløbet for de udestående forpligtelser (»stock«) er næsten to en halv gang så stort som det beløb, der registreres i ét år (»flow«) (20). Bruttobeløbet for den udestående forfinansiering svarer til lidt over et halvt års betalinger. Den kombinerede gennemsnitstid, der går fra forpligtelse til godkendelse af udgifter for EU-budgettet som helhed, er tre år. Forfinansiering anvendes meget mere på udgiftsområder med indirekte/direkte forvaltning (hvor den udestående forfinansiering svarer til 1,6  års betalinger) end på udgiftsområder med delt forvaltning. På udgiftsområde 4 svarer det samlede beløb for de udestående forpligtelser og den udestående forfinansiering til 4,6  års normale udgifter.

| 2.17. | Kommissionen mener, at de udestående forpligtelser (RAL) ligger på et niveau, der stemmer overens med de relevante regler for automatiske frigørelser. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Den lange tid, der går, fra den oprindelige forpligtelse indgås, til udgifterne afregnes endeligt, giver problemer med manglende dokumentation i forbindelse med afslutningen og begrænser fleksibiliteten. Som bemærket i punkt 2.3 vedrørte betalingerne i 2015 ofte programmer fra tidligere perioder. |
| --- | --- |

2.18.

Den lange tid, der går, fra den oprindelige forpligtelse indgås, til udgifterne afregnes endeligt, giver problemer med manglende dokumentation i forbindelse med afslutningen og begrænser fleksibiliteten. Som bemærket i punkt 2.3 vedrørte betalingerne i 2015 ofte programmer fra tidligere perioder.

| 2.18. | På samhørighedsområdet udløber fristen for tilskudsberettigelse pr. 31. december 2015. Dokumentationen med henblik på programafslutningen skal være indgivet inden den 31. marts 2017. Ifølge forordning (EU) nr. 1083/2006 skal der tilbageholdes 5 % af den samlede EU-tildeling indtil programmernes afslutning.

  Budgetmyndigheden besluttede at ændre forordningen og forlænge N+2-fristen for automatisk frigørelse for to medlemsstaters vedkommende. Det har mindsket presset på de to medlemsstater til at indgive betalingsanmodninger med kortere referenceperioder. Desuden åbner Kroatien tiltrædelsestraktat også mulighed for en undtagelse fra den automatiske frigørelsesregel. Den åbner også mulighed for en N+3-regel.


  Endelig blev der i 2014 nedsat en taskforce, der skal hjælpe medlemsstaterne med at optimere udnyttelsen af rammebeløbene inden for samhørighedspolitikken for 2007-2013. Kommissionen følger udviklingen heri. |
| --- | --- |

2.18.

Budgetmyndigheden besluttede at ændre forordningen og forlænge N+2-fristen for automatisk frigørelse for to medlemsstaters vedkommende. Det har mindsket presset på de to medlemsstater til at indgive betalingsanmodninger med kortere referenceperioder. Desuden åbner Kroatien tiltrædelsestraktat også mulighed for en undtagelse fra den automatiske frigørelsesregel. Den åbner også mulighed for en N+3-regel.

Endelig blev der i 2014 nedsat en taskforce, der skal hjælpe medlemsstaterne med at optimere udnyttelsen af rammebeløbene inden for samhørighedspolitikken for 2007-2013. Kommissionen følger udviklingen heri.

Figur 2.5 —   Oversigt over Kommissionens udestående budgetforpligtelser og forfinansiering

| (millioner euro) |
| --- |
| Udestående budgetforpligtelser
   (46) |
| Udgiftsområde | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | I alt | Antal års forpligtelser (47) |
| 1a | Konkurrenceevne | 295 | 672 | 1 209 | 1 541 | 3 885 | 5 942 | 7 844 | 13 066 | 34 455 | 2,1 |
| 1b | Samhørighed | 1 653 | 38 | 237 | 1 455 | 7 191 | 29 459 | 21 324 | 65 016 | 126 372 | 2,6 |
| 2 | Naturressourcer | 223 | 62 | 82 | 127 | 213 | 7 231 | 2 140 | 18 112 | 28 191 | 1,8 |
| 3 | Sikkerhed og unionsborgerskab | 21 | 39 | 62 | 136 | 277 | 580 | 350 | 1 671 | 3 137 | 1,5 |
| 4 | Et globalt Europa | 938 | 522 | 883 | 1 412 | 3 364 | 4 719 | 5 390 | 7 446 | 24 673 | 3,0 |
| 5 | Administration | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 295 | 295 | 0,0 |
| I alt | 3 130 | 1 333 | 2 473 | 4 671 | 14 931 | 47 931 | 37 049 | 105 606 | 217 123
   (48) | 2,4 |
| |
| Forfinansiering
   (49) |
| Udgiftsområde | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | I alt | Antal års betalinger (50) |
| 1a | Konkurrenceevne | 127 | 165 | 422 | 1 382 | 3 353 | 6 117 | 5 343 | 8 636 | 25 545 | 1,5 |
| 1b | Samhørighed | 12 934 | 9 347 | 689 | 69 | 33 | 75 | 2 042 | 7 523 | 32 711 | 0,6 |
| 2 | Naturressourcer | 3 443 | 131 | 60 | 78 | 120 | 172 | 393 | 2 397 | 6 795 | 0,1 |
| 3 | Sikkerhed og unionsborgerskab | 19 | 27 | 58 | 92 | 192 | 675 | 792 | 1 430 | 3 284 | 1,6 |
| 4 | Et globalt Europa | 236 | 461 | 397 | 817 | 947 | 1 634 | 2 520 | 5 446 | 12 458 | 1,6 |
| 5 | Administration | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0,0 |
| I alt (bruttoforfinansiering) | 16 758 | 10 130 | 1 626 | 2 439 | 4 645 | 8 673 | 11 090 | 25 434 | 80 795
   (51) | 0,6 |

(millioner euro)

Udestående budgetforpligtelser
   (46)

Udgiftsområde

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

I alt

Antal års forpligtelser (47)

1a

Konkurrenceevne

295

672

1 209

1 541

3 885

5 942

7 844

13 066

34 455

2,1

1b

Samhørighed

1 653

38

237

1 455

7 191

29 459

21 324

65 016

126 372

2,6

2

Naturressourcer

223

62

82

127

213

7 231

2 140

18 112

28 191

1,8

3

Sikkerhed og unionsborgerskab

21

39

62

136

277

580

350

1 671

3 137

1,5

4

Et globalt Europa

938

522

883

1 412

3 364

4 719

5 390

7 446

24 673

3,0

5

Administration

0

0

0

0

0

0

0

295

295

0,0

I alt

3 130

1 333

2 473

4 671

14 931

47 931

37 049

105 606

217 123
   (48)

2,4

Forfinansiering
   (49)

Udgiftsområde

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

I alt

Antal års betalinger (50)

1a

Konkurrenceevne

127

165

422

1 382

3 353

6 117

5 343

8 636

25 545

1,5

1b

Samhørighed

12 934

9 347

689

69

33

75

2 042

7 523

32 711

0,6

2

Naturressourcer

3 443

131

60

78

120

172

393

2 397

6 795

0,1

3

Sikkerhed og unionsborgerskab

19

27

58

92

192

675

792

1 430

3 284

1,6

4

Et globalt Europa

236

461

397

817

947

1 634

2 520

5 446

12 458

1,6

5

Administration

0

0

0

0

0

0

0

2

2

0,0

I alt (bruttoforfinansiering)

16 758

10 130

1 626

2 439

4 645

8 673

11 090

25 434

80 795
   (51)

0,6

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Der er et betydeligt efterslæb med hensyn til anvendelsen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene)

| 2.19. | Ved udgangen af 2015 var betalingerne til medlemsstaterne fra ESI-fondene (21) under FFR for 2007-2013 nået op på 400,8  milliarder euro (90 % af det samlede beløb på 446,2  milliarder euro (22) til samtlige godkendte operationelle programmer). I
  figur 2.6
  giver vi en analyse af Kommissionens indfrielse af forpligtelser for hver enkelt medlemsstat. Fem medlemsstater (23) tegner sig for over halvdelen af de uudnyttede forpligtelser vedrørende ESI-fondene, der ikke har ført til betalinger. |
| --- | --- |

2.19.

Ved udgangen af 2015 var betalingerne til medlemsstaterne fra ESI-fondene (21) under FFR for 2007-2013 nået op på 400,8  milliarder euro (90 % af det samlede beløb på 446,2  milliarder euro (22) til samtlige godkendte operationelle programmer). I
  figur 2.6
  giver vi en analyse af Kommissionens indfrielse af forpligtelser for hver enkelt medlemsstat. Fem medlemsstater (23) tegner sig for over halvdelen af de uudnyttede forpligtelser vedrørende ESI-fondene, der ikke har ført til betalinger.

| 2.19. | De fem medlemsstater, Retten nævner, tegner sig for de største ESI-tildelinger.

  Den ovennævnte taskforce, som Kommissionen har nedsat, arbejder aktivt på at hjælpe de medlemsstater, der er mest berørte af lave absorptionsniveauer. |
| --- | --- |

2.19.

Den ovennævnte taskforce, som Kommissionen har nedsat, arbejder aktivt på at hjælpe de medlemsstater, der er mest berørte af lave absorptionsniveauer.

| 2.20. | I nogle medlemsstater udgør det EU-bidrag, som der ikke er gjort krav på (24), sammen med den nationale medfinansiering en betydelig andel af de samlede offentlige udgifter (jf.
  figur 2.7
  ). I syv medlemsstater svarer det samlede kumulerede beløb, der kunne gøres krav på fra EU-fonde (vedrørende både 2007-2013 og 2014-2020), til over 15 % af de årlige offentlige udgifter. |
| --- | --- |

2.20.

I nogle medlemsstater udgør det EU-bidrag, som der ikke er gjort krav på (24), sammen med den nationale medfinansiering en betydelig andel af de samlede offentlige udgifter (jf.
  figur 2.7
  ). I syv medlemsstater svarer det samlede kumulerede beløb, der kunne gøres krav på fra EU-fonde (vedrørende både 2007-2013 og 2014-2020), til over 15 % af de årlige offentlige udgifter.

| 2.20. | I 2014 blev der nedsat en taskforce, der skal hjælpe med at forbedre gennemførelsen og absorptionsniveauet i de medlemsstater, der har det laveste absorptionsniveau og de relativt højeste uudnyttede EU-bidrag (25). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | For at bruge alle de midler, der er til rådighed under FFR for 2007-2013, vil medlemsstaternes myndigheder skulle indsende gyldige udgiftsanmeldelser svarende til summen af alle de udestående forpligtelser plus den krævede nationale medfinansiering og den forfinansiering, der allerede er blevet ydet over budgettet.
  Figur 2.8
  viser for hver medlemsstat den relative andel af de uudnyttede forpligtelser vedrørende 2007-2013 og den udbetalte forfinansiering vedrørende FFR for 2014-2020 ved udgangen af 2015. |
| --- | --- |

2.21.

For at bruge alle de midler, der er til rådighed under FFR for 2007-2013, vil medlemsstaternes myndigheder skulle indsende gyldige udgiftsanmeldelser svarende til summen af alle de udestående forpligtelser plus den krævede nationale medfinansiering og den forfinansiering, der allerede er blevet ydet over budgettet.
  Figur 2.8
  viser for hver medlemsstat den relative andel af de uudnyttede forpligtelser vedrørende 2007-2013 og den udbetalte forfinansiering vedrørende FFR for 2014-2020 ved udgangen af 2015.

Figur 2.6 —   Absorption i % og totaler for ESI-fondene under FFR for 2007-2013 pr. 31. december 2015

Image

| (1) | Kroatien tiltrådte EU i juli 2013. Tallene for Kroatien kan derfor ikke sammenlignes med tallene for de andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Kroatien tiltrådte EU i juli 2013. Tallene for Kroatien kan derfor ikke sammenlignes med tallene for de andre medlemsstater.

Kilde: Den Europæiske Revisionsrets beregning på grundlag af Kommissionens regnskabsdata.

Figur 2.7 —   Uudnyttede forpligtelser under ESI-fondene pr. 31. december 2015 som procentdel af de offentlige udgifter i 2015

Image

Kilder: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. Eurostats data om offentlige udgifter i 2015, april 2016.

Figur 2.8 —   Uudnyttede forpligtelser under ESI-fondene for 2007-2013 og uudnyttet forfinansiering vedrørende 2014-2020 ved udgangen af 2015

(millioner euro)

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Finansielle instrumenter udgør en stadig større del af budgettet ...

| 2.22. | Finansielle instrumenter er primært lån, egenkapitalinstrumenter, garantier og risikodelingsinstrumenter (26). |
| --- | --- |

2.22.

Finansielle instrumenter er primært lån, egenkapitalinstrumenter, garantier og risikodelingsinstrumenter (26).

Finansielle instrumenter under indirekte forvaltning

| 2.23. | I FFR for 2014-2020 har de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning fået større betydning, og de står for en stadig større del af udbetalingerne fra EU-budgettet. EIB-Gruppen forvalter næsten alle de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning. Det gælder bl.a. Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (jf.
  figur 2.9
  ), der råder over 32 % af de samlede aktiver i de finansielle instrumenter. Kun nogle få meget små instrumenter (med aktiver på 74 millioner euro) og nogle faciliteter for teknisk bistand, der blev oprettet før 2014, forvaltes af andre internationale finansieringsinstitutter (27). Under FFR for 2014-2020 har Kommissionen kun indgået to delegationsaftaler (28) med organer uden for EIB-Gruppen. |
| --- | --- |

2.23.

I FFR for 2014-2020 har de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning fået større betydning, og de står for en stadig større del af udbetalingerne fra EU-budgettet. EIB-Gruppen forvalter næsten alle de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning. Det gælder bl.a. Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (jf.
  figur 2.9
  ), der råder over 32 % af de samlede aktiver i de finansielle instrumenter. Kun nogle få meget små instrumenter (med aktiver på 74 millioner euro) og nogle faciliteter for teknisk bistand, der blev oprettet før 2014, forvaltes af andre internationale finansieringsinstitutter (27). Under FFR for 2014-2020 har Kommissionen kun indgået to delegationsaftaler (28) med organer uden for EIB-Gruppen.

| 2.23. | Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjelande er ikke et finansielt instrument i finansforordningens forstand. Den fandtes allerede før finansforordningen og har hjemmel i en særlovgivning, nemlig Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 af 25. maj 2009 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland. |
| --- | --- |

2.23.

Figur 2.9 —   Fordeling på instrumenttyper af de samlede aktiver på 6,5  milliarder euro (1) pr. 31. december 2015 i de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning

Image

| (1) | Jf. tabellen over finansielle instrumenter i regnskabsredegørelsen og -analysen i regnskabet. |
| --- | --- |

(1)

Jf. tabellen over finansielle instrumenter i regnskabsredegørelsen og -analysen i regnskabet.

Kilder: Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2015 (afsnittet om finansielle instrumenter i regnskabsredegørelsen og -analysen) og kompilerede data fra de finansielle instrumenters rapporteringspakker for 2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 2.24. | Kommissionen er ved at afslutte de finansielle instrumenter fra de foregående FFR'er (29) eller integrere dem i nye (30). |
| --- | --- |

2.24.

Kommissionen er ved at afslutte de finansielle instrumenter fra de foregående FFR'er (29) eller integrere dem i nye (30).

| 2.25. | I FFR for 2014-2020: |
| --- | --- |

2.25.

I FFR for 2014-2020:

| — | er der med 7,4  milliarder euro i forventede betalinger til finansielle instrumenter under indirekte forvaltning næsten tale om en fordobling (FFR for 2007-2013: 3,8  milliarder euro) |
| --- | --- |

—

er der med 7,4  milliarder euro i forventede betalinger til finansielle instrumenter under indirekte forvaltning næsten tale om en fordobling (FFR for 2007-2013: 3,8  milliarder euro)

| — | giver EU-budgettet en supplerende garanti på op til 16 milliarder euro til den nyoprettede EFSI (jf. punkt 2.33) |
| --- | --- |

—

giver EU-budgettet en supplerende garanti på op til 16 milliarder euro til den nyoprettede EFSI (jf. punkt 2.33)

| — | bliver der i forbindelse med EU's initiativ for små og mellemstore virksomheder (SMV-initiativet) (der oprindelig var udformet som et kriseberedskabsinstrument) kombineret EU-budgetressourcer, som er til rådighed under Cosme (31) og Horisont 2020 (175 millioner euro hver) samt EFRU-ELFUL (32) (8,5  milliarder euro), med ressourcer fra EIB-Gruppen (33). |
| --- | --- |

—

bliver der i forbindelse med EU's initiativ for små og mellemstore virksomheder (SMV-initiativet) (der oprindelig var udformet som et kriseberedskabsinstrument) kombineret EU-budgetressourcer, som er til rådighed under Cosme (31) og Horisont 2020 (175 millioner euro hver) samt EFRU-ELFUL (32) (8,5  milliarder euro), med ressourcer fra EIB-Gruppen (33).

| 2.26. | Ved udgangen af 2015 beløb de kumulerede betalinger til de nye instrumenter sig til 1,3  milliarder euro (2014: 0,7  milliarder euro), som vist i
  figur 2.10
  . For disse gælder det: |
| --- | --- |

2.26.

Ved udgangen af 2015 beløb de kumulerede betalinger til de nye instrumenter sig til 1,3  milliarder euro (2014: 0,7  milliarder euro), som vist i
  figur 2.10
  . For disse gælder det:

| — | at garantiinstrumenter tegner sig for 1,1  milliard euro (88 %) af de kumulerede betalinger |
| --- | --- |

—

at garantiinstrumenter tegner sig for 1,1  milliard euro (88 %) af de kumulerede betalinger

| — | at egenkapitalinstrumenter tegner sig for 0,2  milliarder euro (12 %) af de kumulerede betalinger. |
| --- | --- |

—

at egenkapitalinstrumenter tegner sig for 0,2  milliarder euro (12 %) af de kumulerede betalinger.

Figur 2.10 —   Finansielle instrumenter under indirekte forvaltning i FFR for 2014-2020

| (millioner euro) |
| --- |
| Instrumentnavn | Instrumenttype | Vejledende budget 2014-2020 | Kumulerede forpligtelser | Kumulerede betalinger |
| 2014 | 2015 | 2014 | 2015 |
| Horisont 2020 — InnovFin — Låne- og garantiservicen for forskning og innovation — EIB (52) | Garanti | 1 060 | 483 | 646 | 483 | 646 |
| heraf øremærkede indtægter overført fra RSFF | 375 | 430 | 374 | 395 |
| Horisont 2020 — InnovFin — Låneservicen for forskning og innovation til SMV'er og små midcaps — EIF (53) | Garanti | 1 060 | 169 | 306 | 169 | 304 |
| Horisont 2020 — InnovFin — Egenkapitalfaciliteten for forskning og innovation (52) | Egenkapital | 430 | 0 | 125 | 0 | 110 |
| CEF-låneinstrumentet — EIB | Garanti | 2 557 | 128 | 247 | 0 | 0 |
| CEF-egenkapitalinstrumentet | Egenkapital | 0 | 10 | 0 | 0 |
| Cosme — Egenkapitalfaciliteten for vækst — EIF | Egenkapital | 633 | 52 | 102 | 33 | 41 |
| Cosme — Lånegarantifaciliteten — EIF | Garanti | 686 | 89 | 238 | 42 | 131 |
| Garantiordningen for studielån (Erasmus+) — EIF | Garanti | 517 | 28 | 61 | 0 | 20 |
| Beskæftigelse og social innovation (EaSI) — EIF | Garanti | 193 | 28 | 60 | 0 | 10 |
| Garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer (54) | Garanti | 123 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Instrumentet til privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE) — EIB | Garanti | 80 | 30 | 50 | 6 | 12 |
| Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF) — EIB | Garanti | 60 | 10 | 30 | 3 | 12 |
| I alt | | 7 399 | 1 017 | 1 875 | 735 | 1 286 |

(millioner euro)

Instrumentnavn

Instrumenttype

Vejledende budget 2014-2020

Kumulerede forpligtelser

Kumulerede betalinger

2014

2015

2014

2015

Horisont 2020 — InnovFin — Låne- og garantiservicen for forskning og innovation — EIB (52)

Garanti

1 060

483

646

483

646

heraf øremærkede indtægter overført fra RSFF

375

430

374

395

Horisont 2020 — InnovFin — Låneservicen for forskning og innovation til SMV'er og små midcaps — EIF (53)

Garanti

1 060

169

306

169

304

Horisont 2020 — InnovFin — Egenkapitalfaciliteten for forskning og innovation (52)

Egenkapital

430

0

125

0

110

CEF-låneinstrumentet — EIB

Garanti

2 557

128

247

0

0

CEF-egenkapitalinstrumentet

Egenkapital

0

10

0

0

Cosme — Egenkapitalfaciliteten for vækst — EIF

Egenkapital

633

52

102

33

41

Cosme — Lånegarantifaciliteten — EIF

Garanti

686

89

238

42

131

Garantiordningen for studielån (Erasmus+) — EIF

Garanti

517

28

61

0

20

Beskæftigelse og social innovation (EaSI) — EIF

Garanti

193

28

60

0

10

Garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer (54)

Garanti

123

0

0

0

0

Instrumentet til privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE) — EIB

Garanti

80

30

50

6

12

Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF) — EIB

Garanti

60

10

30

3

12

I alt

7 399

1 017

1 875

735

1 286

RETTENS BEMÆRKNINGER

... og af balancen ...

| 2.27. | De samlede aktiver i de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning steg med 650 millioner euro (11 %) i forhold til det foregående år (jf.
  Figur 2.11
  ). Nøglekomponenterne i denne stigning er: |
| --- | --- |

2.27.

De samlede aktiver i de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning steg med 650 millioner euro (11 %) i forhold til det foregående år (jf.
  Figur 2.11
  ). Nøglekomponenterne i denne stigning er:

| — | en stigning på 251 millioner euro i investeringerne i gældsværdipapirer og værdipapirer med fast afkast efter overførsler fra EU-budgettet til forvaltningskonti |
| --- | --- |

—

en stigning på 251 millioner euro i investeringerne i gældsværdipapirer og værdipapirer med fast afkast efter overførsler fra EU-budgettet til forvaltningskonti

| — | en stigning på 177 millioner euro i investeringerne i eurodenominerede obligationer foretaget af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (34), som havde fået overført 144 millioner euro fra EU-budgettet. |
| --- | --- |

—

en stigning på 177 millioner euro i investeringerne i eurodenominerede obligationer foretaget af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (34), som havde fået overført 144 millioner euro fra EU-budgettet.

Figur 2.11 —   Fordeling på aktivtyper af de samlede aktiver i de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning

(milliarder euro)

Image

Kilde: Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union — regnskabsårene 2014 og 2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 2.28. | Kassebeholdningen udgør 20 % af de finansielle instrumenters samlede aktiver og lå stabilt på 1,3  milliarder euro ved udgangen af 2015 (2014: 1,3  milliarder euro (35)) (jf.
  Figur 2.12
  ): |
| --- | --- |

2.28.

Kassebeholdningen udgør 20 % af de finansielle instrumenters samlede aktiver og lå stabilt på 1,3  milliarder euro ved udgangen af 2015 (2014: 1,3  milliarder euro (35)) (jf.
  Figur 2.12
  ):

Figur 2.12 —   De finansielle instrumenters beholdning af kontanter og likvide midler (1)

Image

| (1) | Jf. bemærkning 2.8 i regnskabet for 2015. |
| --- | --- |

(1)

Jf. bemærkning 2.8 i regnskabet for 2015.

Kilde: Kompilerede data fra de finansielle instrumenters rapporteringspakker for 2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.29. | I løbet af 2015 blev 211 millioner euro ført tilbage fra forvaltningskonti for finansielle instrumenter, der forvaltes af de bemyndigede enheder: 126 millioner euro til det almindelige budget (36) og 85 millioner euro som interne formålsbestemte indtægter. For disse gælder det: |
| --- | --- |

2.29.

I løbet af 2015 blev 211 millioner euro ført tilbage fra forvaltningskonti for finansielle instrumenter, der forvaltes af de bemyndigede enheder: 126 millioner euro til det almindelige budget (36) og 85 millioner euro som interne formålsbestemte indtægter. For disse gælder det:

| — | at 134 millioner euro vedrører indtægter og tilbagebetalinger |
| --- | --- |

—

at 134 millioner euro vedrører indtægter og tilbagebetalinger

| — | at 59 millioner euro vedrører tilbageførsler til det almindelige EU-budget af uudnyttede midler, der ved afslutningen af finansielle instrumenter og faciliteter for teknisk bistand stod på forvaltningskonti, og at 18 millioner euro vedrører aflyste foranstaltninger under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI). |
| --- | --- |

—

at 59 millioner euro vedrører tilbageførsler til det almindelige EU-budget af uudnyttede midler, der ved afslutningen af finansielle instrumenter og faciliteter for teknisk bistand stod på forvaltningskonti, og at 18 millioner euro vedrører aflyste foranstaltninger under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI).

| 2.30. | De samlede administrations- og forvaltningsgebyrer for regnskabsåret 2015 beløber sig til 63 millioner euro (2014: 50 millioner euro). For de nye instrumenter beløber de kumulerede gebyrer for 2014 og 2015 sig til 72 millioner euro (5,77  % af de samlede indestående aktiver). |
| --- | --- |

2.30.

De samlede administrations- og forvaltningsgebyrer for regnskabsåret 2015 beløber sig til 63 millioner euro (2014: 50 millioner euro). For de nye instrumenter beløber de kumulerede gebyrer for 2014 og 2015 sig til 72 millioner euro (5,77  % af de samlede indestående aktiver).

... og de uudnyttede beløb i finansielle instrumenter under delt forvaltning er stadig forholdsvis høje

| 2.31. | Ifølge den seneste disponible rapport om finansielle instrumenter under delt forvaltning, der beskriver situationen ved udgangen af 2014 (37), var der i disse instrumenter uudnyttede beløb på i alt 6,8  milliarder euro. Heraf var 80 % koncentreret i fem medlemsstater (38). Italien (3 milliarder euro) tegnede sig for 45 % af det samlede beløb (39). Under vores undersøgelse af balancen bad vi Kommissionen om en supplerende analyse af anvendelsen af disse instrumenter i Italien frem til 31. december 2015. Denne analyse viser, at de uudnyttede midler pr. 31. december 2015 beløb sig til 1,7  milliarder euro for Italiens vedkommende. |
| --- | --- |

2.31.

Ifølge den seneste disponible rapport om finansielle instrumenter under delt forvaltning, der beskriver situationen ved udgangen af 2014 (37), var der i disse instrumenter uudnyttede beløb på i alt 6,8  milliarder euro. Heraf var 80 % koncentreret i fem medlemsstater (38). Italien (3 milliarder euro) tegnede sig for 45 % af det samlede beløb (39). Under vores undersøgelse af balancen bad vi Kommissionen om en supplerende analyse af anvendelsen af disse instrumenter i Italien frem til 31. december 2015. Denne analyse viser, at de uudnyttede midler pr. 31. december 2015 beløb sig til 1,7  milliarder euro for Italiens vedkommende.

| 2.31. | Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger fra Italien inden senest den 31. december 2015. Af disse oplysninger fremgår det, at de uudnyttede beløb pr. 31. december 2015 stadig udgjorde 45 % for Italiens vedkommende. Disse data, der blev sammenholdt med beløbene i Kommissionens 2015-regnskaber, er blevet videresendt til Retten. Af analysen fremgik det, at der ikke var noget behov for at ændre den nuværende metodologi. Men der vil blive foretaget en ny vurdering for 2016. |
| --- | --- |

2.31.

De første foranstaltninger under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) blev registreret ...

| 2.32. | EFSI-aftalen blev undertegnet af Kommissionen (på vegne af EU) og EIB den 22. juli 2015. EFSI er en del af den investeringsplan for Europa, som formanden for Europa-Kommissionen offentliggjorde i 2014. EFSI skal yde støtte til investeringer på områder såsom infrastruktur, uddannelse, forskning og innovation samt risikofinansiering til små virksomheder. |
| --- | --- |

2.32.

EFSI-aftalen blev undertegnet af Kommissionen (på vegne af EU) og EIB den 22. juli 2015. EFSI er en del af den investeringsplan for Europa, som formanden for Europa-Kommissionen offentliggjorde i 2014. EFSI skal yde støtte til investeringer på områder såsom infrastruktur, uddannelse, forskning og innovation samt risikofinansiering til små virksomheder.

| 2.33. | EU stiller en budgetgaranti på op til 16 milliarder euro (hvoraf 8 milliarder euro gradvis vil blive overført til en særlig fond i perioden 2016-2022), og EIB bidrager til en risikoreserve med 5 milliarder euro fra sine egne midler. Kommissionen og EIB forventer, at dette vil støtte EIB/EIF-finansiering på op til 61 milliarder euro, der har til formål at tiltrække investeringer på 315 milliarder euro. |
| --- | --- |

2.33.

EU stiller en budgetgaranti på op til 16 milliarder euro (hvoraf 8 milliarder euro gradvis vil blive overført til en særlig fond i perioden 2016-2022), og EIB bidrager til en risikoreserve med 5 milliarder euro fra sine egne midler. Kommissionen og EIB forventer, at dette vil støtte EIB/EIF-finansiering på op til 61 milliarder euro, der har til formål at tiltrække investeringer på 315 milliarder euro.

| 2.34. | EU garanterer foranstaltninger inden for infrastruktur- og innovationsfeltet, der gennemføres af EIB, og foranstaltninger inden for SMV-feltet, der gennemføres af EIF. Hver af disse har en gældsportefølje (en EU-garanti på 11 milliarder euro for infrastruktur- og innovationsfeltet og på 1 250  millioner euro for SMV-feltet) og en egenkapitalportefølje (en EU-garanti på 2 500  millioner euro for infrastruktur- og innovationsfeltet og på 1 250  millioner euro for SMV-feltet). |
| --- | --- |

2.34.

EU garanterer foranstaltninger inden for infrastruktur- og innovationsfeltet, der gennemføres af EIB, og foranstaltninger inden for SMV-feltet, der gennemføres af EIF. Hver af disse har en gældsportefølje (en EU-garanti på 11 milliarder euro for infrastruktur- og innovationsfeltet og på 1 250  millioner euro for SMV-feltet) og en egenkapitalportefølje (en EU-garanti på 2 500  millioner euro for infrastruktur- og innovationsfeltet og på 1 250  millioner euro for SMV-feltet).

| 2.35. | Kommissionen vil overføre midler fra garantien til EIB på anmodning fra EIB. For at kunne imødekomme sådanne anmodninger har Kommissionen oprettet en garantifond (EFSI-garantifonden) (40). EU-budgettet vil finansiere denne fond i perioden frem til 2020 ved at reducere de planlagte udgifter til Connecting Europe-faciliteten (CEF) med 2,8  milliarder euro og de planlagte udgifter til Horisont 2020 med 2,2  milliarder euro (41) samt ved at bruge 3 milliarder euro fra de ikke-tildelte margener under FFR-udgiftsloftet. I december 2015 indgik Kommissionen forpligtelser for 1,4  milliarder euro (42) til betalinger til fonden. Den foretog ingen betalinger i 2015. |
| --- | --- |

2.35.

Kommissionen vil overføre midler fra garantien til EIB på anmodning fra EIB. For at kunne imødekomme sådanne anmodninger har Kommissionen oprettet en garantifond (EFSI-garantifonden) (40). EU-budgettet vil finansiere denne fond i perioden frem til 2020 ved at reducere de planlagte udgifter til Connecting Europe-faciliteten (CEF) med 2,8  milliarder euro og de planlagte udgifter til Horisont 2020 med 2,2  milliarder euro (41) samt ved at bruge 3 milliarder euro fra de ikke-tildelte margener under FFR-udgiftsloftet. I december 2015 indgik Kommissionen forpligtelser for 1,4  milliarder euro (42) til betalinger til fonden. Den foretog ingen betalinger i 2015.

| 2.35. | Pengene udbetales til EIB, hvis det er nødvendigt for at indfri garantier i henhold til EFSI-forordningen på de i EFSI-aftalen fastsatte vilkår. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | EIB undertegnede otte gældsporteføljeforanstaltninger på infrastruktur- og innovationsfeltet (i alt 1 092,7  millioner euro) og udbetalte i forbindelse hermed 193,8  millioner euro i 2015. EIB undertegnede to egenkapitalporteføljeforanstaltninger på infrastruktur- og innovationsfeltet (i alt 125 millioner euro i 2015), hvor halvdelen er garanteret af EU. Af de beløb, der er dækket af EU-garantien, udbetalte EIB kun 7,6  millioner euro i 2015. Den samlede EU-garanti for udbetalte beløb og påløbne renter i forbindelse med denne portefølje beløb sig til 202 millioner euro (43) ved årets udgang. |
| --- | --- |

2.36.

EIB undertegnede otte gældsporteføljeforanstaltninger på infrastruktur- og innovationsfeltet (i alt 1 092,7  millioner euro) og udbetalte i forbindelse hermed 193,8  millioner euro i 2015. EIB undertegnede to egenkapitalporteføljeforanstaltninger på infrastruktur- og innovationsfeltet (i alt 125 millioner euro i 2015), hvor halvdelen er garanteret af EU. Af de beløb, der er dækket af EU-garantien, udbetalte EIB kun 7,6  millioner euro i 2015. Den samlede EU-garanti for udbetalte beløb og påløbne renter i forbindelse med denne portefølje beløb sig til 202 millioner euro (43) ved årets udgang.

| 2.36. | Udbetalingerne er gradvist stigende under opbygningen af en transaktionsportefølje. EFSI-porteføljen er ved at blive udvidet, og der forudses en betydelig forøgelse af den inden udgangen af 2016. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | EU-garantien for SMV-feltet blev i 2015 kun brugt af EIF til at garantere foranstaltninger under de eksisterende finansielle instrumenter for SMV'er (44). |
| --- | --- |

2.37.

EU-garantien for SMV-feltet blev i 2015 kun brugt af EIF til at garantere foranstaltninger under de eksisterende finansielle instrumenter for SMV'er (44).

... mens iværksættelsen af Connecting Europe-faciliteten (CEF) blev forsinket

| 2.38. | Kommissionen og EIB undertegnede aftalen om CEF-låneinstrumentet den 22. juli 2015, samme dag som de undertegnede EFSI-aftalen. Integreringen af LGTT- og PBI-porteføljerne blev udsat til 2016. Kommissionen betalte ingen bidrag til instrumentet i 2015, og EIB undertegnede ingen foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.38.

Kommissionen og EIB undertegnede aftalen om CEF-låneinstrumentet den 22. juli 2015, samme dag som de undertegnede EFSI-aftalen. Integreringen af LGTT- og PBI-porteføljerne blev udsat til 2016. Kommissionen betalte ingen bidrag til instrumentet i 2015, og EIB undertegnede ingen foranstaltninger.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2015

| 2.39. | Det stigende antal finansielle mekanismer, der ikke finansieres direkte over EU's budget og ikke revideres af Revisionsretten, udgør en risiko med hensyn til ansvarlighed og med hensyn til koordinering af EU's politikker og foranstaltninger (jf. punkt 2.4). |
| --- | --- |

2.39.

Det stigende antal finansielle mekanismer, der ikke finansieres direkte over EU's budget og ikke revideres af Revisionsretten, udgør en risiko med hensyn til ansvarlighed og med hensyn til koordinering af EU's politikker og foranstaltninger (jf. punkt 2.4).

| 2.40. | I 2015 indgik Kommissionen forpligtelser i stort omfang, delvis på grundlag af bevillinger, der var fremført fra 2014. De udestående forpligtelser kom tilbage på de tidligere niveauer (jf. punkt 2.5-2.9). De beløb. der skal finansieres over de fremtidige budgetter, steg til 339 milliarder euro. Kommissionen har ikke udarbejdet et likviditetsoverslag for de næste syv til ti år (jf. punkt 2.10). Et sådant overslag ville gøre det muligt for interessenterne at foregribe de fremtidige betalingsbehov og budgetprioriteringer og lægge konstruktive planer. |
| --- | --- |

2.40.

I 2015 indgik Kommissionen forpligtelser i stort omfang, delvis på grundlag af bevillinger, der var fremført fra 2014. De udestående forpligtelser kom tilbage på de tidligere niveauer (jf. punkt 2.5-2.9). De beløb. der skal finansieres over de fremtidige budgetter, steg til 339 milliarder euro. Kommissionen har ikke udarbejdet et likviditetsoverslag for de næste syv til ti år (jf. punkt 2.10). Et sådant overslag ville gøre det muligt for interessenterne at foregribe de fremtidige betalingsbehov og budgetprioriteringer og lægge konstruktive planer.

| 2.40. | FFR er det redskab, der på mellemlang til lang sigt sikrer stabilitet og forudsigelighed med hensyn til de fremtidige betalingsbehov og budgetprioriteringer.

  Langsigtede overslag kan derfor kun opstilles under hensyntagen til de gældende finansielle rammer. Det er umuligt præcist at forudse, hvad de fremtidige finansielle rammer komme til at indebære for betalingerne.


  Overslagene for tiden efter 2020 vil blive fremlagt i 2017 (jf. punkt 9 i den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning) og kommer til at indgå som en integrerende del af Kommissionens FFR-forslag for årene efter 2020 (som skal fremsættes før 1. januar 2018, jf. artikel 25 i FFR-forordningen).


  Kommissionen har allerede lovet at fremlægge et mellemsigtet betalingsoverslag (inden for rammerne af midtvejsgennemgangen af FFR), som vil indeholde en analyse af betalingslofterne og udviklingen i RAL og frigørelser frem til 2020. |
| --- | --- |

2.40.

Langsigtede overslag kan derfor kun opstilles under hensyntagen til de gældende finansielle rammer. Det er umuligt præcist at forudse, hvad de fremtidige finansielle rammer komme til at indebære for betalingerne.

Overslagene for tiden efter 2020 vil blive fremlagt i 2017 (jf. punkt 9 i den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning) og kommer til at indgå som en integrerende del af Kommissionens FFR-forslag for årene efter 2020 (som skal fremsættes før 1. januar 2018, jf. artikel 25 i FFR-forordningen).

Kommissionen har allerede lovet at fremlægge et mellemsigtet betalingsoverslag (inden for rammerne af midtvejsgennemgangen af FFR), som vil indeholde en analyse af betalingslofterne og udviklingen i RAL og frigørelser frem til 2020.

| 2.41. | Der blev indsendt færre omkostningsanmeldelser på samhørighedsområdet i 2015. Det førte til et fald i omfanget af anmeldte, men endnu ikke godtgjorte omkostninger, men reducerede ikke omfanget af de afholdte betalinger (jf. punkt 2.14 og 2.15). |
| --- | --- |

2.41.

Der blev indsendt færre omkostningsanmeldelser på samhørighedsområdet i 2015. Det førte til et fald i omfanget af anmeldte, men endnu ikke godtgjorte omkostninger, men reducerede ikke omfanget af de afholdte betalinger (jf. punkt 2.14 og 2.15).

| 2.42. | Der går stadig lang tid, fra den oprindelige forpligtelse indgås, til den endelige afregning af udgifterne, hvilket betyder, at udgiftsmønstrene reagerer langsomt på ændringer i budgetprioriteringerne, og at der er en øget risiko for, at der ikke foreligger dokumentation i forbindelse med afslutningen (jf. punkt 2.16 og 2.17). |
| --- | --- |

2.42.

Der går stadig lang tid, fra den oprindelige forpligtelse indgås, til den endelige afregning af udgifterne, hvilket betyder, at udgiftsmønstrene reagerer langsomt på ændringer i budgetprioriteringerne, og at der er en øget risiko for, at der ikke foreligger dokumentation i forbindelse med afslutningen (jf. punkt 2.16 og 2.17).

| 2.42. | Den tid, der går fra indgåelsen af forpligtelserne og til den endelige afregning af udgifterne, afspejler blot varigheden af de igangværende projekter. Nogle af projekterne er store infrastrukturprojekter i EU eller projekter i ret vanskelige tredjelande, og en gennemsnitlig tidsforskydning på 2,4 år bør ikke opfattes som værende unormal. Ifølge de gældende regler skal modtagerne opbevare den relevante dokumentation i en vis periode efter projektafslutningen. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | I nogle medlemsstater er de udestående forpligtelser (plus den udestående forfinansiering) vedrørende ESI-fondene under FFR for 2007-2013 stadig høje og svarer ofte til over 15 % af de offentlige udgifter (jf. punkt 2.19-2.21). |
| --- | --- |

2.43.

I nogle medlemsstater er de udestående forpligtelser (plus den udestående forfinansiering) vedrørende ESI-fondene under FFR for 2007-2013 stadig høje og svarer ofte til over 15 % af de offentlige udgifter (jf. punkt 2.19-2.21).

| 2.44. | Stadig større beløb står i finansielle instrumenter under indirekte forvaltning, og EIB-Gruppen er den foretrukne finansielle institution til at forvalte sådanne instrumenter (jf. punkt 2.23). |
| --- | --- |

2.44.

Stadig større beløb står i finansielle instrumenter under indirekte forvaltning, og EIB-Gruppen er den foretrukne finansielle institution til at forvalte sådanne instrumenter (jf. punkt 2.23).

| 2.45. | De uudnyttede beløb i finansielle instrumenter under delt forvaltning er stadig høje, og de er koncentreret i nogle få medlemsstater (jf. punkt 2.31). |
| --- | --- |

2.45.

De uudnyttede beløb i finansielle instrumenter under delt forvaltning er stadig høje, og de er koncentreret i nogle få medlemsstater (jf. punkt 2.31).

| 2.45. | Se svaret til punkt 2.31. |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Oprettelsen af EFSI indvirkede på iværksættelsen af CEF-programmet. Selv om dette påvirker antagelserne i Kommissionens forudgående vurdering af anvendelsen af finansielle instrumenter under CEF, blev vurderingen ikke reevalueret. EFSI vil også indvirke på anvendelsen af andre finansielle instrumenter (jf. punkt 2.32-2.38). |
| --- | --- |

2.46.

Oprettelsen af EFSI indvirkede på iværksættelsen af CEF-programmet. Selv om dette påvirker antagelserne i Kommissionens forudgående vurdering af anvendelsen af finansielle instrumenter under CEF, blev vurderingen ikke reevalueret. EFSI vil også indvirke på anvendelsen af andre finansielle instrumenter (jf. punkt 2.32-2.38).

| 2.46. | Oprettelsen af EFSI havde ingen indvirkning på CEF-programmets overordnede målsætninger, men skabte et yderligere redskab til EU's finansielle støtte til bl.a. infrastrukturprojekter, især via lånefinansiering. På baggrund af EFSI's oprettelse opstillede styregruppen for CEF's lånefinansieringsinstrument på sit første møde hovedprincipperne for ydelse af CEF- og EFSI-støtte, bl.a. med det formål at fremme dens komplementaritet. Desuden er man i færd med at udarbejde et tillæg til den forudgående CEF-vurdering under hensyntagen til i) de seneste analyser af mulighederne for at lancere et CEF-egenkapitalinstrument i CEF-sektorerne og ii) udviklingen på markedet efter oprettelsen af EFSI. Dette tillæg skal ses som et supplement til den hidtidige forudgående vurdering og ikke som en revision heraf. En vurdering af, hvordan CEF-lånefinansieringsinstrumentet fungerer sammen med andre EU-initiativer, bl.a. EFSI, kommer til at indgå i midtvejsrevisionen af CEF. |
| --- | --- |

2.46.

Anbefalinger

| 2.47. | Vi anbefaler, at: |
| --- | --- |

2.47.

Vi anbefaler, at:

| — | Anbefaling 1: Kommissionen træffer foranstaltninger til at nedbringe omfanget af udestående forpligtelser, f.eks. ved at forpligtelser frigøres hurtigere, hvor det er relevant, at programmerne for 2007-2013 afsluttes hurtigere, hvor det er relevant, at der i større omfang anvendes nettokorrektioner på samhørighedsområdet, at kontantbeholdningen hos tilsynsførende reduceres, og at der udarbejdes betalingsplaner og prognoser på de områder, hvor omfanget af udestående forpligtelser og andre forpligtelser er væsentligt (jf. punkt 2.5-2.9, 2.19 og 2.28) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Kommissionen træffer foranstaltninger til at nedbringe omfanget af udestående forpligtelser, f.eks. ved at forpligtelser frigøres hurtigere, hvor det er relevant, at programmerne for 2007-2013 afsluttes hurtigere, hvor det er relevant, at der i større omfang anvendes nettokorrektioner på samhørighedsområdet, at kontantbeholdningen hos tilsynsførende reduceres, og at der udarbejdes betalingsplaner og prognoser på de områder, hvor omfanget af udestående forpligtelser og andre forpligtelser er væsentligt (jf. punkt 2.5-2.9, 2.19 og 2.28)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Ved ethvert skridt, som Kommissionen tager over for medlemsstaterne, bl.a. for at nedbringe omfanget af udestående forpligtelser og gøre større brug af nettokorrektioner inden for samhørighedspolitikken, må den naturligvis holde sig inden for de gældende regler.

| — | Anbefaling 2: Kommissionen udarbejder og offentliggør et årligt ajourført likviditetsoverslag med en tidshorisont på syv til ti år, som omfatter budgetlofter, betalingsbehov, kapacitetsbegrænsninger og potentielle frigørelser (jf. punkt 2.10) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: Kommissionen udarbejder og offentliggør et årligt ajourført likviditetsoverslag med en tidshorisont på syv til ti år, som omfatter budgetlofter, betalingsbehov, kapacitetsbegrænsninger og potentielle frigørelser (jf. punkt 2.10)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Overslagene for tiden efter 2020 vil blive fremlagt i 2017 (jf. punkt 9 i den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning) og indgå som en integrerende del af Kommissionens FFR-forslag for årene efter 2020 (som skal fremsættes før 1. januar 2018, jf. artikel 25 i FFR-forordningen).

Desuden vil Kommissionen som led i midtvejsrevisionen af FFR fremlægge et midtvejsbetalingsoverslag med en vurdering af holdbarheden af de nuværende betalingslofter frem til udløbet af den nuværende FFR.

| — | Anbefaling 3: Kommissionen i sin budgetmæssige og økonomiske forvaltning tager de kapacitetsmæssige begrænsninger i visse medlemsstater i betragtning med henblik på at sikre en produktiv anvendelse af midlerne (jf. punkt 2.19-2.21) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Kommissionen i sin budgetmæssige og økonomiske forvaltning tager de kapacitetsmæssige begrænsninger i visse medlemsstater i betragtning med henblik på at sikre en produktiv anvendelse af midlerne (jf. punkt 2.19-2.21)

Kommissionen accepterer anbefalingen inden for rammerne af FFR og de relevante regler.

Kommissionen har allerede oprettet en taskforce for bedre gennemførelse for at optimere udnyttelsen af ESI-midlerne i nogle af medlemsstaterne under fuld overholdelse af principperne for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (jf. også Kommissionens svar på punkt 2.19 og 2.20). Kommissionen har til hensigt at sikre, at man får det fulde udbytte af denne taskforces arbejde, og den vil følge en proaktiv og målrettet tilgang over for medlemsstaterne for at optimere udnyttelsen af samhørighedsmidlerne i 2014-2020.

| — | Anbefaling 4: Kommissionen inddriver de uudnyttede kontantbeløb i finansielle instrumenter under delt forvaltning (jf. punkt 2.31) og de resterende uudnyttede midler i finansielle instrumenter under indirekte forvaltning vedrørende tidligere FFR'er, hvis støtteberettigelsesperiode er udløbet (45) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: Kommissionen inddriver de uudnyttede kontantbeløb i finansielle instrumenter under delt forvaltning (jf. punkt 2.31) og de resterende uudnyttede midler i finansielle instrumenter under indirekte forvaltning vedrørende tidligere FFR'er, hvis støtteberettigelsesperiode er udløbet (45)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

For de indirekte forvaltede finansielle instrumenter vedtog Kommissionen i november 2015 sammen med EIF en procedure for »tilbageførsel og frigørelse af midler til EU«, bl.a. med overførsel af GIF-indtægter og -tilbagebetalinger til Horisont 2020 og Cosme, som nu er ved at blive indført. Den vil blive fulgt op af overvågningsbesøg i EIF.

For instrumenterne under delt forvaltning vil alle uudnyttede tildelinger blive fratrukket ved programafslutningen i overensstemmelse med reglerne for programmer under delt forvaltning.

| — | Anbefaling 5: Kommissionen reevaluerer den forudgående vurdering af CEF-låneinstrumentet i lyset af oprettelsen af EFSI og overvejer EFSI's indvirkning på andre EU-programmer og finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: Kommissionen reevaluerer den forudgående vurdering af CEF-låneinstrumentet i lyset af oprettelsen af EFSI og overvejer EFSI's indvirkning på andre EU-programmer og finansielle instrumenter.

Kommissionen accepterer delvis anbefalingen.

En vurdering af, hvordan CEF-lånefinansieringsinstrumentet fungerer sammen med andre EU-initiativer, bl.a. EFSI, kommer til at indgå i midtvejsrevisionen af CEF.

Desuden er man i færd med at udarbejde et tillæg til den forudgående CEF-vurdering under hensyntagen til i) de seneste analyser af mulighederne for at lancere et CEF-egenkapitalinstrument i CEF-sektorerne og ii) udviklingen på markedet efter oprettelsen af EFSI. Dette tillæg skal ses som et supplement til den hidtidige forudgående vurdering og ikke som en revision heraf.

CEF-instrumenternes supplerende karakter i forhold til EFSI er baseret på det princip, at CEF er rettet mod finansiering af innovative projekter, demonstrationsprojekter og pilotprojekter samt initiativer, der er støtteberettigede i henhold til de gældende forordninger i CEF-sektorerne, mens EFSI har et bredere sigte og bredere kriterier for støtteberettigelse.

---

(1)  Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884). De grænser, der anføres i dette punkt, er angivet i løbende priser.

(2)  Beløbene er angivet i løbende priser.

(3)  Ifølge artikel 5 i forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 skal Kommissionen hvert år justere lofterne for betaling opad med et beløb svarende til differencen mellem betalingerne og betalingslofterne for FFR'en for det foregående år. I 2018, 2019 og 2020 må disse årlige justeringer ikke overstige et maksimumsbeløb på henholdsvis 7, 9 og 10 milliarder euro (i 2011-priser).

(4)  Ifølge artikel 14 i forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 skal disponible margener under FFR-lofterne for forpligtelsesbevillinger for årene 2014-2017 udgøre en samlet FFR-margen for forpligtelser, der stilles til rådighed ud over de i FFR'en fastsatte lofter for årene 2016-2020 til politiske mål vedrørende vækst og beskæftigelse, navnlig ungdomsbeskæftigelse.

(5)  Tale af Vítor Caldeira, formand for Den Europæiske Revisionsret, for Europa-Parlamentets Budgetkontroludvalg (CONT) den 10. november 2015. (http://www.eca.europa.eu/da/Pages/AR2014.aspx)

(6)  I 2015 udbetalte EIB 57,4 milliarder euro i EU (EIB 2015 Statistical Report, s. 2).

(7)  Blandingsfaciliteterne anvendes inden for EU's eksterne politikker som supplement til andre bistandsmetoder. Princippet består i at kombinere EU-tilskud med lån eller egenkapitalinvesteringer fra offentlige og private finansieringsinstitutter.

(8)  I 2015 udbetalte de europæiske udviklingsfonde 3 088 millioner euro.

(9)  Jf. punkt 13-17 i Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2015 i denne udgave af EU-Tidende.

(10)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/623 (EUT L 103 af 22.4.2015, s. 1) omprogrammerede i alt 21,1 milliard euro fra 2014 til de efterfølgende år. (2015-16,5 milliarder euro, 2016-4,5 milliarder euro og 2017-0,1 milliard euro). Ændringsbudget nr. 1 for 2015 var også en nødvendig forudsætning for denne overførsel.

(11)  Fremførsler er tilladt i henhold til artikel 13, stk. 2, i finansforordningen — Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1) (http://ec.europa.eu/budget/explained/glossary/glossary_en.cfm).

(12)  Formålsbestemte indtægter er øremærket til specifikke aktiviteter. De formålsbestemte indtægter kom primært fra landbrugsbøder og andre inddrivelser samt fra tredjeparter, herunder EFTA-lande og kandidatlande.

(13)  Heraf vedrører 19,1 milliard euro (2014: 33 milliarder euro) forpligtelser over for landbrugere, som normalt afvikles i det følgende års to første måneder.

(14)  Årsberetningen for 2014, punkt 2.22, årsberetningen for 2013, punkt 1.50, og årsberetningen for 2012, punkt 1.59.

(15)  Finansforordningens artikel 17.

(16)  Forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013.

(17)  Som ændret ved meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om teknisk justering af den finansielle ramme for 2016 på grundlag af udviklingen i BNI (COM(2015) 320 final).

(18)  Bemærkning 2.12 til regnskabet. De ubetalte omkostningsanmeldelser, som Kommissionen havde kontrolleret og fundet korrekte og registreret i sit regnskabssystem som klar til betaling før årets udgang, beløb sig til 3,3 milliarder euro (2014: 1,3 milliarder euro).

(19)  23,1 milliard euro fra perioden 2007-2013 og 9,6 milliarder euro fra perioden 2014-2020.

(20)  I forbindelse med samhørighedsudgifter vedrørende operationelle programmer under FFR for 2007-2013 foretages den automatiske frigørelse efter N+2-reglen for alle medlemsstater undtagen Kroatien, Rumænien og Slovakiet (hvor N+3-reglen gælder).

(21)  ESI-fondene omfatter Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF). Under FFR for 2007-2013 var ELFUL og EHFF ikke klassificeret sammen med samhørighedsfondene (ESF, EFRU og Samhørighedsfonden).

(22)  ELFUL's årlige foranstaltninger er medregnet for at sikre sammenlignelighed med ESI-fondene under den aktuelle FFR.

(23)  Den Tjekkiske Republik, Spanien, Italien, Polen og Rumænien tegner sig for 27,9 milliarder euro af de 45,4 milliarder euro i uudnyttede forpligtelser under ESI-fondene.

(24)  Dette omfatter både det udestående bidrag fra FFR for 2007-2013 og de årlige trancher under det aktuelle FFR for 2014-2020.

(25)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/task-force-better-implementation

(26)  »Finansielle instrumenter« er foranstaltninger, der kan »have form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, lån eller garantier eller andre risikodelingsinstrumenter«. Definition i finansforordningens artikel 2, litra p).

(27)  Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Kreditanstalt für Wiederaufbau og Europarådets Udviklingsbank.

(28)  Med EBRD om en finansieringsfacilitet for SMV'er i Armenien (15 millioner euro) og om et program vedrørende kvinders erhvervsdeltagelse i det østlige partnerskab (5 millioner euro), indgået den 29. december 2015.

(29)  SMV-garantifaciliteten fra 1998.

(30)  Projektobligationsinitiativet (PBI) og lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT), der skal integreres i CEF-låneinstrumentet i 2016.

(31)  EU's program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder.

(32)  EFRU — Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, ELFUL — Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.

(33)  EIB-Gruppen omfatter Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond.

(34)  Bidragene til garantifonden beløb sig til 1,2 milliarder euro ved årets udgang, hvilket var en stigning på 144 millioner euro i 2015. For at nå målbeløbet på 9 % af de samlede forpligtelser blev et ekstra bidrag på 257 millioner euro fra EU-budgettet tildelt i 2015 til udbetaling i 2016.

(35)  Jf. punkt 2.24 i årsberetningen for 2014.

(36)  I overensstemmelse med artikel 140, stk. 6, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.

(37)  De seneste disponible tal vedrører udgangen af 2014 og findes i Kommissionens rapport »Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006« dateret september 2015.

(38)  Jf. punkt 6.41 og 6.42 samt punkt 29-45 i særberetning nr. 19/2016 (»Gennemførelse af EU's budget gennem finansielle instrumenter — hvad man kan lære af programperioden 2007-2013«).

(39)  Resten var fordelt på Spanien: 0,9 milliarder euro (13 %), Grækenland: 0,9 milliarder euro (13 %), Det Forenede Kongerige: 0,5 milliarder euro (7 %), Tyskland: 0,3 milliarder euro (4 %) og andre medlemsstater: 1,2 milliarder euro (18 %).

(40)  Artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) 2015/1017.

(41)  Bilag I til EFSI-forordningen ændrer finansieringsrammerne for Horisont 2020 og CEF.

(42)  Dette beløb blev overført fra budgetposterne for CEF (790 millioner euro), Horisont 2020 (70 millioner euro) og ITER (490 millioner euro).

(43)  Jf. bemærkning 5.2.1 på s. 75 i regnskabet.

(44)  55 millioner euro til InnovFins SMV-garantifacilitet og 39 millioner euro til foranstaltninger under Cosmes lånegarantifacilitet.

(45)  Jf. punkt 6.46-6.52 i vores årsberetning for 2014.

(46)  Kilde: Årsregnskabet for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2015, tabel 2.5 i »Den konsoliderede beretning om gennemførelsen af budgettet og forklarende bemærkninger«.

(47)  Kilde: Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret 2015, afsnit A.7.2.

(48)  De udestående budgetforpligtelser omfatter ikke 570 millioner euro fra andre institutioner.

(49)  Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra Kommissionen.

(50)  Forfinansiering udbetalt pr. 31.12.2015 divideret med betalinger fra årets bevillinger.

(51)  Jf. Europa-Kommissionens årsregnskab for 2015, bemærkning 2.5.1.

(52)  I tillæg til det budget, der er fastsat i basisrektsakten, vil finansielle instrumenter under Cosme og Horisont 2020 få bidrag i form af indtægter og tilbagebetalinger fra finansielle instrumenter under programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og syvende rammeprogram (RP7).

(53)  Inklusive EU's Horisont 2020-bidrag til SMV-initiativet.

(54)  Ved udgangen af 2015 var delegationsaftalen ikke blevet undertegnet.

Kilder: SWD(2015) 206 final, delegationsaftalerne og ABAC Workflow.

---

KAPITEL 3

Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet

INDHOLDSFORTEGNELSE

| Indledning | 3.1-3.5 |
| --- | --- |

| Del 1 — Horisont 2020 (2014-2020) | 3.6-3.59 |
| --- | --- |

| Afsnit 1—- Forbindelserne mellem Europa 2020, Kommissionens nye prioriteter og Horisont 2020 gør det ikke altid nemmere at sætte fokus på resultater og bør præciseres | 3.7-3.21 |
| --- | --- |

| Afsnit 2 — Synergi og komplementaritet med ESI-fondene og de nationale programmer | 3.22-3.23 |
| --- | --- |

| Afsnit 3 — Mekanismerne i Horisont 2020 sikrer ikke, at der konsekvent sættes fokus på resultater | 3.24-3.59 |
| --- | --- |

| Del 2 — Resultatplanlægning og -rapportering i generaldirektoraterne: GD'erne på naturressourceområdet | 3.60-3.65 |
| --- | --- |

| Del 3 — Resultaterne af Rettens revision vedrørende performance | 3.66-3.85 |
| --- | --- |

| Særberetninger og andre publikationer om performance i 2015 | 3.66-3.77 |
| --- | --- |

| Opfølgning af anbefalingerne i særberetninger | 3.78-3.85 |
| --- | --- |

| Konklusioner og anbefalinger | 3.86-3.95 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 3.86-3.93 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 3.94-3.95 |
| --- | --- |

| Bilag 3.1 — | Særberetninger vedtaget af Den Europæiske Revisionsret i 2015 |
| --- | --- |

Bilag 3.1 —

| Bilag 3.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger om performancespørgsmål |
| --- | --- |

Bilag 3.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | Dette kapitel handler om performance (jf.
  figur 3.1
  ). Dermed viderefører vi den praksis, vi har fulgt siden 2010, med at have et kapitel i årsberetningen, hvor vi vurderer forskellige aspekter ved de systemer, som Kommissionen har indført for at sikre, at EU's midler anvendes fornuftigt og ikke blot i overensstemmelse med den relevante lovgivning. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

3.1.

Dette kapitel handler om performance (jf.
  figur 3.1
  ). Dermed viderefører vi den praksis, vi har fulgt siden 2010, med at have et kapitel i årsberetningen, hvor vi vurderer forskellige aspekter ved de systemer, som Kommissionen har indført for at sikre, at EU's midler anvendes fornuftigt og ikke blot i overensstemmelse med den relevante lovgivning.

| 3.2. | Siden 2010 har vi analyseret Kommissionens vurdering af sin egen performance, som den fremgår af de årlige aktivitetsrapporter fra et udvalg af Kommissionens generaldirektører, og gennemgået nogle af de vigtigste temaer i Revisionsrettens særberetninger om forvaltningsrevision. Blandt de andre elementer i relation til performance, vi har undersøgt, skal nævnes de udvalgte generaldirektoraters (GD'ers) forvaltningsplaner og Kommissionens rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet, herunder også de første få udgaver af Kommissionens evalueringsrapporter (1). |
| --- | --- |

3.2.

Siden 2010 har vi analyseret Kommissionens vurdering af sin egen performance, som den fremgår af de årlige aktivitetsrapporter fra et udvalg af Kommissionens generaldirektører, og gennemgået nogle af de vigtigste temaer i Revisionsrettens særberetninger om forvaltningsrevision. Blandt de andre elementer i relation til performance, vi har undersøgt, skal nævnes de udvalgte generaldirektoraters (GD'ers) forvaltningsplaner og Kommissionens rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet, herunder også de første få udgaver af Kommissionens evalueringsrapporter (1).

Figur 3.1 —   Performance i EU

Performance i EU vurderes på grundlag af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (sparsommelighed, produktivitet og effektivitet) (2) og dækker:

| a) | input — de finansielle, menneskelige, materielle og organisatoriske ressourcer samt de reguleringstiltag, som det kræver at gennemføre et program |
| --- | --- |

a)

input — de finansielle, menneskelige, materielle og organisatoriske ressourcer samt de reguleringstiltag, som det kræver at gennemføre et program

| b) | output — programmets produkter |
| --- | --- |

b)

output — programmets produkter

| c) | resultater — programmets umiddelbare virkninger for de direkte adressater eller modtagere |
| --- | --- |

c)

resultater — programmets umiddelbare virkninger for de direkte adressater eller modtagere

| d) | virkninger — de langsigtede ændringer i samfundet, som i det mindste delvis kan tilskrives EU's indsats. |
| --- | --- |

d)

virkninger — de langsigtede ændringer i samfundet, som i det mindste delvis kan tilskrives EU's indsats.

| 3.3. | I det tilsvarende kapitel i sidste års årsberetning så vi især på EU's langsigtede strategi, Europa 2020. Vi undersøgte EU's overvågning på højt plan af og rapportering om strategien, og — med hensyn til de europæiske struktur- og investeringsfonde (3) (ESI-fondene) — hvordan strategien slår igennem i de partnerskabsaftaler og finansieringsprogrammer, som Kommissionen og medlemsstaterne er blevet enige om. I år fortsætter vi med dette tema og koncentrerer vores undersøgelse af Kommissionens performance om Horisont 2020, Kommissionens forsknings- og innovationsprogram, der, som det vil fremgå i det følgende, er en meget betydelig post på EU's budget. |
| --- | --- |

3.3.

I det tilsvarende kapitel i sidste års årsberetning så vi især på EU's langsigtede strategi, Europa 2020. Vi undersøgte EU's overvågning på højt plan af og rapportering om strategien, og — med hensyn til de europæiske struktur- og investeringsfonde (3) (ESI-fondene) — hvordan strategien slår igennem i de partnerskabsaftaler og finansieringsprogrammer, som Kommissionen og medlemsstaterne er blevet enige om. I år fortsætter vi med dette tema og koncentrerer vores undersøgelse af Kommissionens performance om Horisont 2020, Kommissionens forsknings- og innovationsprogram, der, som det vil fremgå i det følgende, er en meget betydelig post på EU's budget.

| 3.4. | Dette kapitel består derfor af tre dele: Performance i relation til Horisont 2020 er emnet for kapitlets første del. De to andre dele handler om emner, som vi har undersøgt i tidligere år: dels i hvilket omfang performance indgår i de vigtigste årlige planlægnings- og rapporteringsdokumenter, som Kommissionens generaldirektører udarbejder, dels nogle af hovedtemaerne i vores særberetninger fra 2015, herunder opfølgning af en stikprøve af anbefalinger fra tidligere særberetninger og — for første gang — medlemsstaternes svar på en spørgeundersøgelse om deres opfølgning af vores anbefalinger. |
| --- | --- |

3.4.

Dette kapitel består derfor af tre dele: Performance i relation til Horisont 2020 er emnet for kapitlets første del. De to andre dele handler om emner, som vi har undersøgt i tidligere år: dels i hvilket omfang performance indgår i de vigtigste årlige planlægnings- og rapporteringsdokumenter, som Kommissionens generaldirektører udarbejder, dels nogle af hovedtemaerne i vores særberetninger fra 2015, herunder opfølgning af en stikprøve af anbefalinger fra tidligere særberetninger og — for første gang — medlemsstaternes svar på en spørgeundersøgelse om deres opfølgning af vores anbefalinger.

| 3.5. | I årsberetningen for 2014 anførte vi på grundlag af oplysninger fra Kommissionen, at midtvejsgennemgangen af Europa 2020, som Rådet burde have haft adgang til i marts 2015, var blevet forsinket til begyndelsen af 2016 (4). I juni 2016 informerede Kommissionen os om, at midtvejsgennemgangen var færdig, og at der ikke ville foreligge noget formelt slutdokument. I dette kapitel er vi derfor ikke i stand til at redegøre for, hvordan denne gennemgang blev udført, men vi vil eventuelt vende tilbage til dette spørgsmål i fremtidige beretninger. |
| --- | --- |

3.5.

I årsberetningen for 2014 anførte vi på grundlag af oplysninger fra Kommissionen, at midtvejsgennemgangen af Europa 2020, som Rådet burde have haft adgang til i marts 2015, var blevet forsinket til begyndelsen af 2016 (4). I juni 2016 informerede Kommissionen os om, at midtvejsgennemgangen var færdig, og at der ikke ville foreligge noget formelt slutdokument. I dette kapitel er vi derfor ikke i stand til at redegøre for, hvordan denne gennemgang blev udført, men vi vil eventuelt vende tilbage til dette spørgsmål i fremtidige beretninger.

DEL 1 — HORISONT 2020 (2014-2020)

| 3.6. | Vores analyse af Horisont 2020 har tre elementer. Først beskriver vi programmets vigtigste karakteristika og undersøger de strategiske rammer, som det fungerer inden for, særlig dets forbindelser til andre EU-strategier. Det andet element er en vurdering af fordelene og de potentielle risici, der er ved at samle forsknings- og innovationsaktiviteter. Til slut analyserer vi, i hvilken udstrækning der sættes fokus på resultater i Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.6.

Vores analyse af Horisont 2020 har tre elementer. Først beskriver vi programmets vigtigste karakteristika og undersøger de strategiske rammer, som det fungerer inden for, særlig dets forbindelser til andre EU-strategier. Det andet element er en vurdering af fordelene og de potentielle risici, der er ved at samle forsknings- og innovationsaktiviteter. Til slut analyserer vi, i hvilken udstrækning der sættes fokus på resultater i Horisont 2020.

Afsnit 1 — Forbindelserne mellem Europa 2020, Kommissionens nye prioriteter og Horisont 2020 gør det ikke altid nemmere at sætte fokus på resultater og bør præciseres

Europa 2020 og Horisont 2020

| 3.7. | Europa 2020 er EU's tiårsstrategi for beskæftigelse og vækst. Den blev lanceret i 2010 for at skabe betingelserne for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. EU og dets 28 medlemsstater deler ansvaret for at gennemføre Europa 2020-strategien. Til de fem overordnede mål i strategien (5) er der derfor et tilhørende nationalt mål, der afspejler de forskelige forhold i hver enkelt medlemsstat. |
| --- | --- |

3.7.

Europa 2020 er EU's tiårsstrategi for beskæftigelse og vækst. Den blev lanceret i 2010 for at skabe betingelserne for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. EU og dets 28 medlemsstater deler ansvaret for at gennemføre Europa 2020-strategien. Til de fem overordnede mål i strategien (5) er der derfor et tilhørende nationalt mål, der afspejler de forskelige forhold i hver enkelt medlemsstat.

| 3.8. | Horisont 2020 har et budget på ca. 75 milliarder euro i 2014-2020. Det er EU's program for støtte til forskning og innovation og har som overordnet mål at »bidrage til at opbygge et samfund og en økonomi baseret på viden og innovation i hele Unionen« (6). Det støtter Europa 2020-strategien og EU's mål om at skabe et europæisk forskningsrum (7). Det samler tidligere særskilte udgiftsprogrammer for forskning og innovation (8). |
| --- | --- |

3.8.

Horisont 2020 har et budget på ca. 75 milliarder euro i 2014-2020. Det er EU's program for støtte til forskning og innovation og har som overordnet mål at »bidrage til at opbygge et samfund og en økonomi baseret på viden og innovation i hele Unionen« (6). Det støtter Europa 2020-strategien og EU's mål om at skabe et europæisk forskningsrum (7). Det samler tidligere særskilte udgiftsprogrammer for forskning og innovation (8).

| 3.9. | Støtten ydes primært i form af tilskud, selv om der også er adgang til andre former for finansiering, f.eks. finansielle instrumenter. Kommissionen forvalter størstedelen af udgifterne under Horisont 2020, enten selv eller gennem agenturer og andre organer. Modtagerne af støtte under Horisont 2020 er enkeltpersoner, hold, universiteter, forskningsinstitutter samt SMV'er og større virksomheder i og uden for EU. Mange af de finansierede projekter er samarbejdsprojekter. |
| --- | --- |

3.9.

Støtten ydes primært i form af tilskud, selv om der også er adgang til andre former for finansiering, f.eks. finansielle instrumenter. Kommissionen forvalter størstedelen af udgifterne under Horisont 2020, enten selv eller gennem agenturer og andre organer. Modtagerne af støtte under Horisont 2020 er enkeltpersoner, hold, universiteter, forskningsinstitutter samt SMV'er og større virksomheder i og uden for EU. Mange af de finansierede projekter er samarbejdsprojekter.

| 3.10. | Figur 3.2
  viser Horisont 2020's struktur. Det overordnede mål er udmøntet i tre prioriteter (1. Videnskabelig topkvalitet, 2. Industrielt lederskab og 3. Samfundsmæssige udfordringer). Disse prioriteter skal opfyldes ved hjælp af 14 »specifikke mål« suppleret med hovedlinjerne i aktiviteterne, som giver dem det videnskabelige og teknologiske indhold. Det overordnede mål søges også opfyldt ved hjælp af to specifikke mål (»Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen« og »Videnskab med og for samfundet«), samtidig med at to andre organisationer, JRC og EIT, også bidrager til at opfylde det overordnede mål og prioriteterne ved at forfølge deres egne specifikke mål. Horisont 2020 omfatter også flere forskningsforanstaltninger, som f.eks. »Den hurtige vej til innovation«, der skal fremme innovationsaktiviteter tæt på markedet. |
| --- | --- |

3.10.

Figur 3.2
  viser Horisont 2020's struktur. Det overordnede mål er udmøntet i tre prioriteter (1. Videnskabelig topkvalitet, 2. Industrielt lederskab og 3. Samfundsmæssige udfordringer). Disse prioriteter skal opfyldes ved hjælp af 14 »specifikke mål« suppleret med hovedlinjerne i aktiviteterne, som giver dem det videnskabelige og teknologiske indhold. Det overordnede mål søges også opfyldt ved hjælp af to specifikke mål (»Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen« og »Videnskab med og for samfundet«), samtidig med at to andre organisationer, JRC og EIT, også bidrager til at opfylde det overordnede mål og prioriteterne ved at forfølge deres egne specifikke mål. Horisont 2020 omfatter også flere forskningsforanstaltninger, som f.eks. »Den hurtige vej til innovation«, der skal fremme innovationsaktiviteter tæt på markedet.

Figur 3.2 —   Horisont 2020's struktur

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Der er forbindelser på højt niveau mellem Horisont 2020 og Europa 2020, men de bør styrkes for at sikre, at de gør det lettere at sætte større fokus på resultater

| 3.11. | Ifølge lovgivningen har Horisont 2020 tre resultatindikatorer, der vurderer fremskridt i forhold til det overordnede mål: |
| --- | --- |

3.11.

Ifølge lovgivningen har Horisont 2020 tre resultatindikatorer, der vurderer fremskridt i forhold til det overordnede mål:

| a) | indikatoren for forsknings-og udviklingsintensiteten, ifølge hvilken investeringer skal udgøre mindst 3 % af BNP senest i 2020 — en pendant til et af de fem overordnede mål for Europa 2020 |
| --- | --- |

a)

indikatoren for forsknings-og udviklingsintensiteten, ifølge hvilken investeringer skal udgøre mindst 3 % af BNP senest i 2020 — en pendant til et af de fem overordnede mål for Europa 2020

| b) | en outputindikator for innovation |
| --- | --- |

b)

en outputindikator for innovation

| c) | andelen af forskere i den aktive befolkning (9). Denne indikator har ingen direkte forbindelse med de overordnede mål for Europa 2020. |
| --- | --- |

c)

andelen af forskere i den aktive befolkning (9). Denne indikator har ingen direkte forbindelse med de overordnede mål for Europa 2020.

| 3.12. | Indikatoren om 3 % af BNP måler tilførslen af midler til forskning og udvikling. Den blev ikke udformet med henblik på at måle output, resultater eller virkninger. Med Horisont 2020 tilføjes der for første gang i lovgivningen et krav om, at private — i modsætning til offentlige — investeringer i forskning og udvikling bør udgøre to tredjedele af de samlede investeringer (10). I forhold til disse mål udgjorde sådanne investeringer i Europa kun lidt over 2 % af BNP i 2014, og den private sektor tegnede sig for ca. 64 % heraf. De sammenlignelige tal var 2,8  % for USA i 2012, 3,5  % for Japan og 4,2  % for Sydkorea (for begge landes vedkommende i 2013). |
| --- | --- |

3.12.

Indikatoren om 3 % af BNP måler tilførslen af midler til forskning og udvikling. Den blev ikke udformet med henblik på at måle output, resultater eller virkninger. Med Horisont 2020 tilføjes der for første gang i lovgivningen et krav om, at private — i modsætning til offentlige — investeringer i forskning og udvikling bør udgøre to tredjedele af de samlede investeringer (10). I forhold til disse mål udgjorde sådanne investeringer i Europa kun lidt over 2 % af BNP i 2014, og den private sektor tegnede sig for ca. 64 % heraf. De sammenlignelige tal var 2,8  % for USA i 2012, 3,5  % for Japan og 4,2  % for Sydkorea (for begge landes vedkommende i 2013).

| 3.12. | FoU-intensitetsindikatoren på 3 % måler input af midler i forskning og udvikling, men afspejler også effektiviteten af de politiske foranstaltninger, der træffes for at fremme en videnskabsbase af høj kvalitet i medlemsstaterne og skabe bedre rammebetingelser for forskning og innovation i den private sektor. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | De udgifter, der afholdes under Horisont 2020, udgør et relativt beskedent bidrag til opfyldelsen af dette mål. Det har altid været tanken, at medlemsstaterne skulle levere de fleste af midlerne på dette område. I 2014, som var det første gennemførelsesår, lå EU-institutionernes udgifter under Horisont 2020 på lidt under 10 % af de samlede offentlige budgetter til FoU. I sidste års årsberetning noterede vi, at opfyldelse af samtlige nationale mål for forskning og udvikling ville give en investering på i alt 2,6  % af BNP i 2020, et stykke under målet på 3,0  % (11). |
| --- | --- |

3.13.

De udgifter, der afholdes under Horisont 2020, udgør et relativt beskedent bidrag til opfyldelsen af dette mål. Det har altid været tanken, at medlemsstaterne skulle levere de fleste af midlerne på dette område. I 2014, som var det første gennemførelsesår, lå EU-institutionernes udgifter under Horisont 2020 på lidt under 10 % af de samlede offentlige budgetter til FoU. I sidste års årsberetning noterede vi, at opfyldelse af samtlige nationale mål for forskning og udvikling ville give en investering på i alt 2,6  % af BNP i 2020, et stykke under målet på 3,0  % (11).

| 3.13. | Inden for forskning samt Horisont 2020 gøres der bestræbelser på at koordinere og forbedre medlemsstaternes investeringer i forskning og innovation samt udvikle rammebetingelser, der får innovation i den private sektor til at trives (åben innovation). Dette er afgørende for at kunne gøre betydelige fremskridt i forhold til at slå bro over innovationskløften mellem EU og dets største konkurrenter.

  Andre vigtige mål i forskningspolitikken er også en større virkning og videnskabelig topkvalitet gennem åbenhed (åben forskning) og et digitalt indre marked, der indlejrer det digitale aspekt i de store samfundsmæssige udfordringer, gennemfører forsknings-, innovations- og konkurrenceevnedimensionen af energiunionen sammen med en fremsynet klimaforandringspolitik og omsætter Europas styrker inden for videnskab og teknologi til en førende global stemme (åben for hele verden).


  Investeringer i forskning og innovation inden for rammerne af samhørighedspolitikkens programmer for 2007-2013 bidrog også til udviklingen i retning af målet på 3 %. Dette bidrag er fortsat i programmeringsperioden 2014-2020 takket være den tematiske koncentration af EFRU og vil styrke både virkningen og løftestangseffekten takket være de gældende forhåndsbetingelser for »intelligent specialisering« for forskning og innovation.


  Horisont 2020's bidrag til at nå Europa 2020-strategien styrkes af samspillet med andre foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan. |
| --- | --- |

3.13.

Andre vigtige mål i forskningspolitikken er også en større virkning og videnskabelig topkvalitet gennem åbenhed (åben forskning) og et digitalt indre marked, der indlejrer det digitale aspekt i de store samfundsmæssige udfordringer, gennemfører forsknings-, innovations- og konkurrenceevnedimensionen af energiunionen sammen med en fremsynet klimaforandringspolitik og omsætter Europas styrker inden for videnskab og teknologi til en førende global stemme (åben for hele verden).

Investeringer i forskning og innovation inden for rammerne af samhørighedspolitikkens programmer for 2007-2013 bidrog også til udviklingen i retning af målet på 3 %. Dette bidrag er fortsat i programmeringsperioden 2014-2020 takket være den tematiske koncentration af EFRU og vil styrke både virkningen og løftestangseffekten takket være de gældende forhåndsbetingelser for »intelligent specialisering« for forskning og innovation.

Horisont 2020's bidrag til at nå Europa 2020-strategien styrkes af samspillet med andre foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan.

| 3.14. | Den anden resultatindikator for Horisont 2020 — innovationsindikatoren — er en sammensat outputindikator. Den blev oprindelig udviklet med henblik på Europa 2020-flagskibsinitiativet »Innovation i EU« (12). Den indsamler oplysninger om fire elementer: patenter, beskæftigelse inden for videnintensive aktiviteter, videnintensive varers og tjenesteydelsers konkurrenceevne samt beskæftigelse i hurtigt voksende virksomheder i innovative sektorer. Composite Indicators Research Group (der finansieres af EU) har påpeget, at der både er fordele og ulemper ved sådanne indikatorer, der er baseret på delindikatorer uden nogen fælles brugbar målingsenhed, og uden at der en indlysende metode til vægtning. De giver det store billede, men anvendt isoleret er der er en risiko for, at de kan føre til forenklede politiske konklusioner, og de bør derfor anvendes sammen med delindikatorerne. Kommissionen rapporterede om denne indikator og delindikatorerne i marts 2016 (13). |
| --- | --- |

3.14.

Den anden resultatindikator for Horisont 2020 — innovationsindikatoren — er en sammensat outputindikator. Den blev oprindelig udviklet med henblik på Europa 2020-flagskibsinitiativet »Innovation i EU« (12). Den indsamler oplysninger om fire elementer: patenter, beskæftigelse inden for videnintensive aktiviteter, videnintensive varers og tjenesteydelsers konkurrenceevne samt beskæftigelse i hurtigt voksende virksomheder i innovative sektorer. Composite Indicators Research Group (der finansieres af EU) har påpeget, at der både er fordele og ulemper ved sådanne indikatorer, der er baseret på delindikatorer uden nogen fælles brugbar målingsenhed, og uden at der en indlysende metode til vægtning. De giver det store billede, men anvendt isoleret er der er en risiko for, at de kan føre til forenklede politiske konklusioner, og de bør derfor anvendes sammen med delindikatorerne. Kommissionen rapporterede om denne indikator og delindikatorerne i marts 2016 (13).

| 3.15. | Outputindikatoren for innovation har den fordel, at den sætter fokus på at skabe de rette betingelser for innovation, og at den giver et mål for vurderingen af fremskridt med hensyn til innovation i EU's økonomi. Den har imidlertid også en række mangler, som begrænser dens brugbarhed i forbindelse med overvågningen af Horisont 2020's bidrag til opfyldelsen af målene for Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

3.15.

Outputindikatoren for innovation har den fordel, at den sætter fokus på at skabe de rette betingelser for innovation, og at den giver et mål for vurderingen af fremskridt med hensyn til innovation i EU's økonomi. Den har imidlertid også en række mangler, som begrænser dens brugbarhed i forbindelse med overvågningen af Horisont 2020's bidrag til opfyldelsen af målene for Europa 2020-strategien.

3.15.

| — | Kommissionen har endnu ikke opstillet et kvantificeret mål, der skal være opfyldt på en bestemt dato (14) |
| --- | --- |

—

Kommissionen har endnu ikke opstillet et kvantificeret mål, der skal være opfyldt på en bestemt dato (14)

| — | For at et kvantificeret mål kan påvirke den politiske beslutningsproces og stimulere til fremskridt, skal det være aftalt i fællesskab, være berettiget på grundlag af dokumentation og benchmarking samt være letforståeligt og let at kommunikere.


  Dette er mere vanskeligt at opnå for sammensatte indikatorer som innovationsoutputindikatoren, da de samlede point, som de resulterer i, pr. definition er abstrakte. Ved sammensatte indikatorer angives derfor typisk ikke målniveauer. Et andet eksempel på dette er det sammenfattende indeks for resultattavlen for innovation i EU, som heller ikke har noget målniveau, men stadig har en klar indvirkning på medlemsstaternes politiske beslutningsproces.


  Endvidere er de tilgængelige tidsserier for nogle af de sammensatte indikatorer stadig for korte til at kunne fastslå tendenser og identificere meningsfulde EU-målniveauer (komponenten for vækstvirksomheder var baseret på en ny dataindsamling fra Eurostat). Derudover vil fastsættelse af et EU-målniveau kræve benchmarking i forhold til resultaterne i ikke-EU-lande, hvilket ikke var muligt på det tidspunkt, hvor indikatoren blev lanceret. |
| --- | --- |

—

For at et kvantificeret mål kan påvirke den politiske beslutningsproces og stimulere til fremskridt, skal det være aftalt i fællesskab, være berettiget på grundlag af dokumentation og benchmarking samt være letforståeligt og let at kommunikere.

Dette er mere vanskeligt at opnå for sammensatte indikatorer som innovationsoutputindikatoren, da de samlede point, som de resulterer i, pr. definition er abstrakte. Ved sammensatte indikatorer angives derfor typisk ikke målniveauer. Et andet eksempel på dette er det sammenfattende indeks for resultattavlen for innovation i EU, som heller ikke har noget målniveau, men stadig har en klar indvirkning på medlemsstaternes politiske beslutningsproces.

Endvidere er de tilgængelige tidsserier for nogle af de sammensatte indikatorer stadig for korte til at kunne fastslå tendenser og identificere meningsfulde EU-målniveauer (komponenten for vækstvirksomheder var baseret på en ny dataindsamling fra Eurostat). Derudover vil fastsættelse af et EU-målniveau kræve benchmarking i forhold til resultaterne i ikke-EU-lande, hvilket ikke var muligt på det tidspunkt, hvor indikatoren blev lanceret.

| — | Kommissionen har ikke omsat det til nationale mål for at afspejle den særlige situation i hver enkelt medlemsstat — som det anbefales af eksperter inden for indikatorer til måling af innovation (15). |
| --- | --- |

—

Kommissionen har ikke omsat det til nationale mål for at afspejle den særlige situation i hver enkelt medlemsstat — som det anbefales af eksperter inden for indikatorer til måling af innovation (15).

| — | Målet for forskningsintensitet fastsættes af medlemsstaten, og innovationsoutputindikatoren supplerer den ved at give et politisk billede af innovationsoutput. Disse forskellige elementer skal ses sammen. |
| --- | --- |

—

Målet for forskningsintensitet fastsættes af medlemsstaten, og innovationsoutputindikatoren supplerer den ved at give et politisk billede af innovationsoutput. Disse forskellige elementer skal ses sammen.

| 3.16. | De specifikke mål, der er opstillet i Horisont 2020, er næste trin i det hierarki af målsætninger, hvor der knyttes forbindelser til Europa 2020-strategien. Det største element (38 %) i budgettet for Horisont 2020 er afsat til prioriteten »Samfundsmæssige udfordringer«, som er udformet med henblik på de politiske prioriteringer i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

3.16.

De specifikke mål, der er opstillet i Horisont 2020, er næste trin i det hierarki af målsætninger, hvor der knyttes forbindelser til Europa 2020-strategien. Det største element (38 %) i budgettet for Horisont 2020 er afsat til prioriteten »Samfundsmæssige udfordringer«, som er udformet med henblik på de politiske prioriteringer i Europa 2020-strategien.

| 3.17. | I mange tilfælde henviser beskrivelsen af de specifikke mål til de flagskibsinitiativer, som de er beregnet på at støtte. Men selv om de er en nyttig angivelse af de generiske forbindelser mellem Horisont 2020 og Europa 2020-strategien, omsættes de ikke på de lavere niveauer til mere specifikke og operationelle forbindelser, der kunne anvendes som grundlag for overvågning af og rapportering om Horisont 2020's bidrag til de enkelte flagskibsinitiativer og dermed til Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

3.17.

I mange tilfælde henviser beskrivelsen af de specifikke mål til de flagskibsinitiativer, som de er beregnet på at støtte. Men selv om de er en nyttig angivelse af de generiske forbindelser mellem Horisont 2020 og Europa 2020-strategien, omsættes de ikke på de lavere niveauer til mere specifikke og operationelle forbindelser, der kunne anvendes som grundlag for overvågning af og rapportering om Horisont 2020's bidrag til de enkelte flagskibsinitiativer og dermed til Europa 2020-strategien.

| 3.17. | Med hensyn til udarbejdelsen af budgettet er Horisont 2020's årlige bidrag til hvert enkelt flagskibsinitiativ angivet i Horisont 2020's programerklæring efter en metode, som blev udviklet i forbindelse med lanceringen af programmet. |
| --- | --- |

3.17.

Forbindelserne mellem Kommissionens 10 politiske prioriteter og Europa 2020/Horisont 2020 bør præciseres nærmere

| 3.18. | I 2013 opstillede forordningen om Horisont 2020 prioriteterne samt de overordnede og specifikke mål for perioden 2014-2020. Disse prioriteter og mål skulle afstemmes med og bidrage til at nå målene for Europa 2020-strategien (16). Henimod slutningen af 2014 opstillede den nuværende Kommission 10 prioriteter for Kommissionen som helhed i perioden 2014-2019 (17). Disse prioriteter fremhæver visse nye områder (f.eks. en frihandelsaftale med USA), men der er også, som det kunne forventes, en høj grad af overlapning med Europa 2020-strategien, herunder også med hensyn til dennes overordnede mål og flagskibsinitiativerne. For eksempel spiller spørgsmål som beskæftigelse og klimaforandringer en fremtrædende rolle i dem begge. På trods af overlapninger og komplementaritet har det været vanskeligt at fastslå, om de 10 politiske prioriteter udgør en helt ny strategi, eller om Kommissionen blot ser dem som en ny måde at inddrage og anvende Europa 2020 i sit arbejde på. |
| --- | --- |

3.18.

I 2013 opstillede forordningen om Horisont 2020 prioriteterne samt de overordnede og specifikke mål for perioden 2014-2020. Disse prioriteter og mål skulle afstemmes med og bidrage til at nå målene for Europa 2020-strategien (16). Henimod slutningen af 2014 opstillede den nuværende Kommission 10 prioriteter for Kommissionen som helhed i perioden 2014-2019 (17). Disse prioriteter fremhæver visse nye områder (f.eks. en frihandelsaftale med USA), men der er også, som det kunne forventes, en høj grad af overlapning med Europa 2020-strategien, herunder også med hensyn til dennes overordnede mål og flagskibsinitiativerne. For eksempel spiller spørgsmål som beskæftigelse og klimaforandringer en fremtrædende rolle i dem begge. På trods af overlapninger og komplementaritet har det været vanskeligt at fastslå, om de 10 politiske prioriteter udgør en helt ny strategi, eller om Kommissionen blot ser dem som en ny måde at inddrage og anvende Europa 2020 i sit arbejde på.

| 3.18. | Europa 2020-strategien er vækststrategien for et årti for EU og på EU-plan. I overensstemmelse med Europa 2020-strategien giver Kommissionens ti politiske prioriteter en klar og fokuseret dagsorden/strategi for Kommissionens aktiviteter frem mod Europa 2020, og de stemmer fuldstændig overens med de overordnede mål i Europa 2020. Samtidig giver de større klarhed og fokus i Kommissionens overordnede politiske strategi og tager højde for den seneste udvikling. Siden etableringen af Europa 2020-strategien har EU f.eks. oplevet statsgældskriser, øgede offentlige underskud, krig i Ukraine og Syrien, en massiv strøm af migranter til Unionen og COP 21-klimaaftalen.

  Disse ti politiske prioriteter er også blevet fremlagt for Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet i forbindelse med udnævnelsen af den nye Kommission. Målene og indikatorerne i Europa 2020-strategien er også målene og indikatorerne for prioriteterne. |
| --- | --- |

3.18.

Disse ti politiske prioriteter er også blevet fremlagt for Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet i forbindelse med udnævnelsen af den nye Kommission. Målene og indikatorerne i Europa 2020-strategien er også målene og indikatorerne for prioriteterne.

| 3.19. | Det er normalt, at strategiske prioriteter ændres, efterhånden som omstændighederne forandrer sig. Men som Kommissionens interne revisionstjeneste har påpeget, har Kommissionen indtil videre ikke kortlagt sammenhængen mellem de to strategier, selv om de har fælles grundlag. Da forholdet mellem de to strategier ikke er blevet afklaret, eksisterer de efter vores opfattelse side om side og anvendes til forskelige formål: |
| --- | --- |

3.19.

Det er normalt, at strategiske prioriteter ændres, efterhånden som omstændighederne forandrer sig. Men som Kommissionens interne revisionstjeneste har påpeget, har Kommissionen indtil videre ikke kortlagt sammenhængen mellem de to strategier, selv om de har fælles grundlag. Da forholdet mellem de to strategier ikke er blevet afklaret, eksisterer de efter vores opfattelse side om side og anvendes til forskelige formål:

| 3.19. | Kommissionen mener, at dens prioriteter giver en klar og fokuseret politisk dagsorden for Kommissionen, som stemmer overens med Europa 2020-strategien for EU som helhed.

  De anvendes således helt naturligt til forskellige formål. Dette betyder imidlertid ikke, at de på nogen måde er uforenelige eller usammenhængende, men at de er fuldstændig komplementære.


  Se også Kommissionens svar på punkt 3.18. |
| --- | --- |

3.19.

De anvendes således helt naturligt til forskellige formål. Dette betyder imidlertid ikke, at de på nogen måde er uforenelige eller usammenhængende, men at de er fuldstændig komplementære.

Se også Kommissionens svar på punkt 3.18.

| — | Tildelingen af midler fra EU-budgettet til udgiftsprogrammer (som f.eks. Horisont 2020) sker blandt andet på grundlag af programmernes bidrag til opfyldelsen af de overordnede mål for Europa 2020 og flagskibsinitiativerne. Overvågningen og evalueringen af udgiftsprogrammerne er også baseret på mål, der er udformet med henblik på at afspejle Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

—

Tildelingen af midler fra EU-budgettet til udgiftsprogrammer (som f.eks. Horisont 2020) sker blandt andet på grundlag af programmernes bidrag til opfyldelsen af de overordnede mål for Europa 2020 og flagskibsinitiativerne. Overvågningen og evalueringen af udgiftsprogrammerne er også baseret på mål, der er udformet med henblik på at afspejle Europa 2020-strategien.

| — | I forhold til Horisont 2020 blev dette implementeret i de første arbejdsprogrammer for 2014-2015. I resten af programmet vil arbejdsprogrammerne og budgettet for særlige dele af arbejdsprogrammet i stigende grad blive påvirket af de politiske prioriteter, som den nuværende Kommission har fastlagt som reaktion på den nye politiske, økonomiske og teknologiske kontekst. |
| --- | --- |

—

I forhold til Horisont 2020 blev dette implementeret i de første arbejdsprogrammer for 2014-2015. I resten af programmet vil arbejdsprogrammerne og budgettet for særlige dele af arbejdsprogrammet i stigende grad blive påvirket af de politiske prioriteter, som den nuværende Kommission har fastlagt som reaktion på den nye politiske, økonomiske og teknologiske kontekst.

| — | Kommissionens årlige arbejdsprogram er nu koncentreret om de 10 politiske prioriteter. Fra 2016 har Kommissionen også indført en ny metode til strategisk planlægning, som betyder, at GD'erne skal udarbejde femårige strategiplaner, der også er baseret på de 10 politiske prioriteter. De femårige strategiplaner vil blive udgangspunktet for udarbejdelsen af de årlige forvaltningsplaner for udførelsen af GD'ernes opgaver (herunder også gennemførelsen af udgiftsprogrammer som Horisont 2020). Eftersom rapporteringen i de årlige aktivitetsrapporter er stærkt knyttet til forvaltningsplanerne, kan det også forventes, at de årlige aktivitetsrapporter fra og med 2016 primært vil komme til at afspejle de 10 politiske prioriteter. |
| --- | --- |

—

Kommissionens årlige arbejdsprogram er nu koncentreret om de 10 politiske prioriteter. Fra 2016 har Kommissionen også indført en ny metode til strategisk planlægning, som betyder, at GD'erne skal udarbejde femårige strategiplaner, der også er baseret på de 10 politiske prioriteter. De femårige strategiplaner vil blive udgangspunktet for udarbejdelsen af de årlige forvaltningsplaner for udførelsen af GD'ernes opgaver (herunder også gennemførelsen af udgiftsprogrammer som Horisont 2020). Eftersom rapporteringen i de årlige aktivitetsrapporter er stærkt knyttet til forvaltningsplanerne, kan det også forventes, at de årlige aktivitetsrapporter fra og med 2016 primært vil komme til at afspejle de 10 politiske prioriteter.

| — | Kommissionens årlige arbejdsprogram omfatter foranstaltninger, som Kommissionen vil træffe for at hjælpe med at nå de politiske prioriteter og bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien.


  De nye flerårige strategiske planer, som er udarbejdet for de enkelte tjenestegrene i Kommissionen, er opbygget omkring de ti politiske prioriteter, der udtrykkes som generelle mål. Som led heri blev GD'erne pålagt at forklare, hvordan deres aktiviteter bidrager til Europa 2020-strategien. For at gøre dette lettere vises de overordnede mål i Europa 2020-strategien som effektindikatorer knyttet til de relevante generelle mål. De ledsagende årlige forvaltningsplaner indeholdt de planlagte output for hver tjenestegren, samt hvordan disse vil bidrage til målene.


  Kommissionens tjenestegrene vil aflægge rapport om deres resultater gennem deres årlige aktivitetsrapporter, som vil afspejle strukturen i strategi- og forvaltningsplanerne. Kommissionen vil dog fortsat rapportere om fremskridt i forhold til Europa 2020-målene som led i det europæiske semester og om budgettets bidrag til Europa 2020 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport. |
| --- | --- |

—

Kommissionens årlige arbejdsprogram omfatter foranstaltninger, som Kommissionen vil træffe for at hjælpe med at nå de politiske prioriteter og bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien.

De nye flerårige strategiske planer, som er udarbejdet for de enkelte tjenestegrene i Kommissionen, er opbygget omkring de ti politiske prioriteter, der udtrykkes som generelle mål. Som led heri blev GD'erne pålagt at forklare, hvordan deres aktiviteter bidrager til Europa 2020-strategien. For at gøre dette lettere vises de overordnede mål i Europa 2020-strategien som effektindikatorer knyttet til de relevante generelle mål. De ledsagende årlige forvaltningsplaner indeholdt de planlagte output for hver tjenestegren, samt hvordan disse vil bidrage til målene.

Kommissionens tjenestegrene vil aflægge rapport om deres resultater gennem deres årlige aktivitetsrapporter, som vil afspejle strukturen i strategi- og forvaltningsplanerne. Kommissionen vil dog fortsat rapportere om fremskridt i forhold til Europa 2020-målene som led i det europæiske semester og om budgettets bidrag til Europa 2020 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport.

| 3.20. | For Horisont 2020's vedkommende fører dette til en situation, hvor programmets retsgrundlag og budgetbevilling afspejler Europa 2020-strategien, hvorimod de dele af Kommissionen, der gennemfører Horisont 2020, har foretaget en nyorientering af den strategiske planlægning og forvaltningsordningerne med henblik på de 10 politiske prioriteter. For eksempel er de nøgleprioriteter, der skal defineres i arbejdsprogrammerne for Horisont 2020 for 2016-2017, baseret på syv af de ti politikområder på den nye Kommissions dagsorden. Under disse omstændigheder er det uklart, hvilke strategiske mål Horisont 2020 bør koncentrere sig om. GD for Forskning og Innovation har udvalgt fire politiske prioriteter, som GD'et kan medvirke til at opfylde (18). At forfølge disse prioriteter vil imidlertid kræve et nyt fokus for indsatsen i forhold til den oprindelige målretning som beskrevet i lovgivningen vedrørende Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.20.

For Horisont 2020's vedkommende fører dette til en situation, hvor programmets retsgrundlag og budgetbevilling afspejler Europa 2020-strategien, hvorimod de dele af Kommissionen, der gennemfører Horisont 2020, har foretaget en nyorientering af den strategiske planlægning og forvaltningsordningerne med henblik på de 10 politiske prioriteter. For eksempel er de nøgleprioriteter, der skal defineres i arbejdsprogrammerne for Horisont 2020 for 2016-2017, baseret på syv af de ti politikområder på den nye Kommissions dagsorden. Under disse omstændigheder er det uklart, hvilke strategiske mål Horisont 2020 bør koncentrere sig om. GD for Forskning og Innovation har udvalgt fire politiske prioriteter, som GD'et kan medvirke til at opfylde (18). At forfølge disse prioriteter vil imidlertid kræve et nyt fokus for indsatsen i forhold til den oprindelige målretning som beskrevet i lovgivningen vedrørende Horisont 2020.

| 3.20. | Kommissionen mener, at der ikke mangler klarhed over, hvilke strategiske mål Horisont 2020 bør sigte mod. Disse mål er Europa 2020-målene som fastsat i retsgrundlaget. De ti politiske prioriteter bruges til at overveje, hvordan Kommissionen bedst kan hjælpe med at nå Europa 2020-prioriteterne.

  Eksempelvis vil gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked (DSM) føre til opdaterede prioriteter i arbejdsprogrammet for 2017-2018 for ikt-delen af Horisont 2020 på linje med både Europa 2020 og Kommissionens prioritering af det digitale indre marked inden for den fleksibilitet, som findes i Horisont 2020. De enkelte sæt foranstaltninger og initiativer af 18. april 2016 (DSM-pakken) viser allerede denne tilpasning af Horisont 2020 og DSM-prioriteten. |
| --- | --- |

3.20.

Eksempelvis vil gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked (DSM) føre til opdaterede prioriteter i arbejdsprogrammet for 2017-2018 for ikt-delen af Horisont 2020 på linje med både Europa 2020 og Kommissionens prioritering af det digitale indre marked inden for den fleksibilitet, som findes i Horisont 2020. De enkelte sæt foranstaltninger og initiativer af 18. april 2016 (DSM-pakken) viser allerede denne tilpasning af Horisont 2020 og DSM-prioriteten.

| 3.21. | I sidste års årsberetning påpegede vi den ringe tilpasning mellem Europa 2020 og EU's syvårige budgetcyklus (19). Den samme komplikation vil kunne berøre de 10 politiske prioriteter, eftersom den nuværende Kommissions mandat slutter i 2019 — et år før slutdatoen for Europa 2020 og Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.21.

I sidste års årsberetning påpegede vi den ringe tilpasning mellem Europa 2020 og EU's syvårige budgetcyklus (19). Den samme komplikation vil kunne berøre de 10 politiske prioriteter, eftersom den nuværende Kommissions mandat slutter i 2019 — et år før slutdatoen for Europa 2020 og Horisont 2020.

| 3.21. | FFR-perioden 2007-2013 har måske ikke været helt sammenfaldende med den periode, der er omfattet af Europa 2020-strategien. Men Kommissionen fastholder alligevel sin holdning, som fremgår af svaret på punkt 3.7-3.11 og 3.87 i Rettens årsberetning for 2014, nemlig at dette ikke indebærer en manglende tilpasning til den generelle strategi. Desuden ligger hele FFR-perioden 2014-2020 inden for den aktuelle Europa 2020-strategiperiode og har samme slutdato som denne. FFR-perioden 2014-2020 er udformet med henblik på at give mulighed for at fokusere på at gennemføre Europa 2020-strategien. Kommissionen overvåger og rapporterer om EU-budgettets bidrag til EU's overordnede mål og til Europa 2020-strategien i særdeleshed.

  Den nuværende flerårige finansielle ramme, Horisont 2020 og Europa 2020-strategien, er fuldt ud tilpasset og har en fælles slutdato i 2020. Disse rammer påvirkes ikke af, at den nuværende Kommissions mandat udløber i 2019. |
| --- | --- |

3.21.

Den nuværende flerårige finansielle ramme, Horisont 2020 og Europa 2020-strategien, er fuldt ud tilpasset og har en fælles slutdato i 2020. Disse rammer påvirkes ikke af, at den nuværende Kommissions mandat udløber i 2019.

Afsnit 2 — Synergi og komplementaritet med ESI-fondene og de nationale programmer

Begrænsede oplysninger om synergi med ESI-fondene

| 3.22. | Et af de primære mål for Europa 2020-strategien og dets initiativ »Innovation i EU« er gennemførelsen af det fælles forskningsrum med fri bevægelighed for forskere, videnskabelig viden og teknologi. EU-budgettet bidrager til dette mål via Horisont 2020 og ESI-fondene. På den baggrund og i overensstemmelse med lovgivningen forestillede Kommissionen sig et system, der kunne tilskynde og finde frem til synergier mellem Horisont 2020 og ESI-fondene. Klassificeringen af projekterne under Horisont 2020 ifølge ESI-fondenes tematiske mål vil sammen med indførelsen af specifikke referencer til potentielle synergier på planlægnings-og rapporteringsstadiet kunne danne grundlag for et sådant system. I den første overvågningsrapport om Horisont 2020 er der imidlertid kun meget begrænsede oplysninger om udnyttelsen og effekten af synergier mellem Horisont 2020 og ESI-fondene. Kommissionen har planer om at analysere effekten af synergier mellem Horisont 2020 og ESI-fondene i forbindelse med midtvejsevalueringen af Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.22.

Et af de primære mål for Europa 2020-strategien og dets initiativ »Innovation i EU« er gennemførelsen af det fælles forskningsrum med fri bevægelighed for forskere, videnskabelig viden og teknologi. EU-budgettet bidrager til dette mål via Horisont 2020 og ESI-fondene. På den baggrund og i overensstemmelse med lovgivningen forestillede Kommissionen sig et system, der kunne tilskynde og finde frem til synergier mellem Horisont 2020 og ESI-fondene. Klassificeringen af projekterne under Horisont 2020 ifølge ESI-fondenes tematiske mål vil sammen med indførelsen af specifikke referencer til potentielle synergier på planlægnings-og rapporteringsstadiet kunne danne grundlag for et sådant system. I den første overvågningsrapport om Horisont 2020 er der imidlertid kun meget begrænsede oplysninger om udnyttelsen og effekten af synergier mellem Horisont 2020 og ESI-fondene. Kommissionen har planer om at analysere effekten af synergier mellem Horisont 2020 og ESI-fondene i forbindelse med midtvejsevalueringen af Horisont 2020.

| 3.22. | Kommissionen har skabt de lovgivningsmæssige forhold, som kan muliggøre synergier mellem fondene gennem øget koordinering og harmonisering af det relevante retsgrundlag. Gennemførelsen af synergier kræver imidlertid en fortsat indsats, både fra de organer, som er ansvarlige for Horisont 2020, og myndighederne i medlemsstaterne og regionerne. Der blev gjort en stor indsats i medlemsstaterne og regionerne, navnlig inden for rammerne af udviklingen af intelligente specialiseringsstrategier, med henblik på at udvikle politiske foranstaltninger, der giver mulighed for at gennemføre de forskellige synergityper, som er identificeret i Kommissionens vejledning, og fokusere FoI-indsatsen på de områder, hvor medlemsstaten eller regionen har størst chance for succes i videnskabs- og erhvervskonkurrencen. Disse områder giver også de største chancer for at blive udvalgt i Horisont 2020-indkaldelser.

  Også i forhold til Horisont 2020-forvaltningen bliver der gjort en omfattende indsats for at fremme og udvikle synergier, f.eks. gennem oprettelsen af et aftalememorandum mellem fællesforetagender eller initiativet med et kvalitetsstempel (»Seal of Excellence«), som blev iværksat på kommissær Moedas' og Creţus initiativ i oktober 2015. En række regioner og medlemsstater deltager allerede i dette initiativ. Kommissionen gennemfører også initiativet »Vejen til topkvalitet« (»Stairway to Excellence«), der hjælper EU-13-medlemsstaterne med at forbedre deres adgang til Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.22.

Også i forhold til Horisont 2020-forvaltningen bliver der gjort en omfattende indsats for at fremme og udvikle synergier, f.eks. gennem oprettelsen af et aftalememorandum mellem fællesforetagender eller initiativet med et kvalitetsstempel (»Seal of Excellence«), som blev iværksat på kommissær Moedas' og Creţus initiativ i oktober 2015. En række regioner og medlemsstater deltager allerede i dette initiativ. Kommissionen gennemfører også initiativet »Vejen til topkvalitet« (»Stairway to Excellence«), der hjælper EU-13-medlemsstaterne med at forbedre deres adgang til Horisont 2020.

Eksempler på komplementaritet mellem nationale forskningsprogrammer og EU-forskningsprogrammer

| 3.23. | I lovgivningen vedrørende Horisont 2020 anerkendes betydningen af at skabe »synergier og komplementaritet mellem nationale og europæiske forskningsprogrammer« (20).
  Figur 3.3
  indeholder nøglebudskaberne fra vores samarbejde (21) med de overordnede revisionsorganer (OR) i Bulgarien og Portugal: Der er områder, hvor de nationale forskningsprogrammer og EU-forskningsprogrammerne supplerer hinanden, men vores partnere konstaterede også visse problemer på nationalt niveau. |
| --- | --- |

3.23.

I lovgivningen vedrørende Horisont 2020 anerkendes betydningen af at skabe »synergier og komplementaritet mellem nationale og europæiske forskningsprogrammer« (20).
  Figur 3.3
  indeholder nøglebudskaberne fra vores samarbejde (21) med de overordnede revisionsorganer (OR) i Bulgarien og Portugal: Der er områder, hvor de nationale forskningsprogrammer og EU-forskningsprogrammerne supplerer hinanden, men vores partnere konstaterede også visse problemer på nationalt niveau.

Figur 3.3 —   Eksempler på komplementaritet med nationale programmer og visse konstaterede svagheder på nationalt niveau

Figur 3.3 —
     
  Eksempler på komplementaritet med nationale programmer og visse konstaterede svagheder på nationalt niveau

Bulgarien (ifølge en revision udført af Bulgariens rigsrevision (BNAO) offentliggjort i juli 2016

Bulgarien (ifølge en revision udført af Bulgariens rigsrevision (BNAO) offentliggjort i juli 2016)

Forbindelsen mellem EU-prioriteterne inden for rammerne af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, herunder også Horisont 2020, og Bulgariens nationale prioriteter kommer til udtryk i de otte prioriteter, der er fastsat i Bulgariens nationale udviklingsprogram 2020. Tre af disse prioriteter vedrører videnskab og innovation:

| — | forbedring af adgangen til uddannelse og højnelse af uddannelsens kvalitet samt forbedring af arbejdsstyrkens kvalitetsegenskaber |
| --- | --- |

—

forbedring af adgangen til uddannelse og højnelse af uddannelsens kvalitet samt forbedring af arbejdsstyrkens kvalitetsegenskaber

| — | støtte til innovations- og investeringsaktiviteter med henblik på at styrke økonomiens konkurrenceevne |
| --- | --- |

—

støtte til innovations- og investeringsaktiviteter med henblik på at styrke økonomiens konkurrenceevne

| — | energisikkerhed og større ressourceeffektivitet, særlig for SMV'er. |
| --- | --- |

—

energisikkerhed og større ressourceeffektivitet, særlig for SMV'er.

Ud over det nationale udviklingsprogram, som er et integreret dokument for Bulgariens socioøkonomiske udvikling frem til 2020, er Horisont 2020-målene også synkroniseret og opdelt i operationelle mål og planer i:

| — | den nationale strategi for videnskabelig forskning frem til 2020, som er udformet med henblik på at støtte den videnskabelige udvikling i Bulgarien og gøre den til en faktor for udviklingen af en økonomi baseret på viden- og innovationsaktiviteter |
| --- | --- |

—

den nationale strategi for videnskabelig forskning frem til 2020, som er udformet med henblik på at støtte den videnskabelige udvikling i Bulgarien og gøre den til en faktor for udviklingen af en økonomi baseret på viden- og innovationsaktiviteter

| — | innovationsstrategien for intelligent specialisering, hvis strategiske mål er, at Bulgarien senest i 2020 skal være ude af gruppen af »innovationssvage lande« og rykke op i gruppen af »moderate innovationslande«. |
| --- | --- |

—

innovationsstrategien for intelligent specialisering, hvis strategiske mål er, at Bulgarien senest i 2020 skal være ude af gruppen af »innovationssvage lande« og rykke op i gruppen af »moderate innovationslande«.

De nationale strategier har fastsat et nationalt mål om, at udgifterne til forsknings-og udviklingsaktiviteter skal øges og udgøre 1,5  % af BNP senest i 2020. De foranstaltninger og aktiviteter, der skal iværksættes for at nå det nationale mål, angives i de handlingsplaner, der skal sikre, at de nationale strategidokumenter gennemføres. BNAO konstaterede imidlertid, at handlingsplanerne for det nationale udviklingsprogram hverken omfattede kvantitative resultatindikatorer eller årlige målværdier for de aktiviteter, der vedrører Horisont 2020. Der var heller ingen kvantitative indikatorer pr. aktivitet i handlingsplanen for den nationale strategi for videnskabelig forskning. BNAO har også peget på problemer med hensyn til samordning og interaktion mellem de deltagere, der beskæftiger sig med Horisont 2020 på nationalt niveau, og at bedre interaktion mellem alle deltagere ville stimulere Bulgariens deltagelse i programmet.

Kommissionen støtter aktivt Bulgarien, både via pilotprojektet »Vejen til topkvalitet« (se ovenfor) og det nye initiativ om regioner, der »halter bagud« (1), for at forbedre landets innovationsøkosystem og deltagelse i Horisont 2020 via gennemførelsen og udviklingen af den bulgarske intelligente specialiseringsstrategi.

Kommissionen fremlagde i oktober 2015 centrale politiske henstillinger med det formål at modernisere forsknings- og innovationssektoren i Bulgarien. Dette var første gang, en EU-medlemsstat frivilligt benyttede den politiske støttefacilitet under Horisont 2020 (PSF), et nyt instrument, der giver regeringer praktisk støtte til at identificere, gennemføre og evaluere de nødvendige reformer til at øge kvaliteten af deres offentlige forsknings- og innovationsstrukturer.

Portugal (på grundlag af specifikt revisionsarbejde udført af Portugals Tribunal de Contas i første kvartal af 2016)

Det vigtigste nationale strategidokument på forsknings- og innovationsområdet er forsknings-og innovationsstrategien for intelligent specialisering, der som tidsramme har perioden 2014-2020, og således matcher med tidsrammen for Horisont 2020 og slutdatoen for Europa 2020. Et af kapitlerne heri etablerer forbindelser mellem Europa 2020 og partnerskabsaftalen 2020, som er indgået mellem Portugal og Kommissionen på området FoU og innovation, og som tilvejebringer midler både fra samhørighedspolitikkerne og fra Horisont 2020.

Portugals Tribunal de Contas bemærkede, at forsknings- og innovationsstrategien for intelligent specialisering omfattede to scenarier for, hvordan indikatoren vedrørende den andel af BNP, der investeres i forskning og udvikling, vil udvikle sig: et »konservativt« scenarie med 2 % i 2020 og et »ændringsscenarie« med 2,7  % i 2020. Med reference til indikatorerne i Europa 2020 og Horisont 2020 og indikatorerne vedrørende »Innovation i EU« konstaterede den også, at visse spørgsmål ikke var dækket af indikatorerne i den nationale strategi, f.eks. forskernes køn, det bidrag, der vedrører bæredygtig udvikling og klimaforandringer, samt deltagelse af SMV'er.

Tribunal de Contas bemærkede også, at der er indikatorer, som er stort set ens på nationalt niveau og EU-niveau — som for eksempel indikatorer vedrørende videnskabelige publikationer eller innovative produkter og processer — men som ikke kan sammenlignes, for eksempel fordi der anvendes forskellige nævnere.

Afsnit 3 — Mekanismerne i Horisont 2020 sikrer ikke, at der konsekvent sættes fokus på resultater

| 3.24. | At måle resultater på forskningsområdet er i sagens natur vanskeligt. Resultaterne og virkningerne af forskning er i kraft af deres karakter vanskelige at forudsige, de er normalt ret langsigtede, og ofte følger de ikke en lineær vej. EU har imidlertid stadig brug for at få pålidelige oplysninger om videnskabelige fremskridt, produktivitet og kvalitet i forbindelse med den forskning, den finansierer, så den kan måle de videnskabelige præstationer med henblik på at træffe gode beslutninger. Dette behov anerkendes i rammeforordningen for Horisont 2020, hvori det hedder: »En effektiv resultatorienteret forvaltning, herunder evaluering og overvågning, forudsætter, at der udvikles særlige resultatindikatorer [...], som er relevante for det pågældende hierarki af mål og aktiviteter« (22). |
| --- | --- |

3.24.

At måle resultater på forskningsområdet er i sagens natur vanskeligt. Resultaterne og virkningerne af forskning er i kraft af deres karakter vanskelige at forudsige, de er normalt ret langsigtede, og ofte følger de ikke en lineær vej. EU har imidlertid stadig brug for at få pålidelige oplysninger om videnskabelige fremskridt, produktivitet og kvalitet i forbindelse med den forskning, den finansierer, så den kan måle de videnskabelige præstationer med henblik på at træffe gode beslutninger. Dette behov anerkendes i rammeforordningen for Horisont 2020, hvori det hedder: »En effektiv resultatorienteret forvaltning, herunder evaluering og overvågning, forudsætter, at der udvikles særlige resultatindikatorer [...], som er relevante for det pågældende hierarki af mål og aktiviteter« (22).

| 3.25. | På den baggrund undersøges det i dette afsnit, om |
| --- | --- |

3.25.

På den baggrund undersøges det i dette afsnit, om

| a) | der er fokus på resultater — herunder en klar og operationel forbindelse til Europa 2020 — i Horisont 2020's forvaltning af tilskud |
| --- | --- |

a)

der er fokus på resultater — herunder en klar og operationel forbindelse til Europa 2020 — i Horisont 2020's forvaltning af tilskud

| b) | overvågnings- og rapporteringssystemet i forbindelse med Horisont 2020 giver Kommissionen mulighed for at overvåge og rapportere resultater |
| --- | --- |

b)

overvågnings- og rapporteringssystemet i forbindelse med Horisont 2020 giver Kommissionen mulighed for at overvåge og rapportere resultater

| c) | vigtige grundbegreber i forbindelse med overvågning og rapportering af resultater anvendes konsekvent og korrekt af Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

vigtige grundbegreber i forbindelse med overvågning og rapportering af resultater anvendes konsekvent og korrekt af Kommissionen.

Tilskudsforvaltningen er ikke fuldt ud udformet til at sikre, at der sættes fokus på resultater

| 3.26. | For at vurdere, hvorvidt der i tilskudsforvaltningen under Horisont 2020 var sat passende fokus på resultater, særlig i forbindelserne til Europa 2020, undersøgte vi, hvordan retsgrundlaget for Horisont 2020 var udformet, om der var fokus på resultater i arbejdsprogrammerne og indkaldelserne og — for hvert af de fem arbejdsprogrammer i vores stikprøve (23) — ét af de forslag fra modtagerne, der var blevet udvalgt. |
| --- | --- |

3.26.

For at vurdere, hvorvidt der i tilskudsforvaltningen under Horisont 2020 var sat passende fokus på resultater, særlig i forbindelserne til Europa 2020, undersøgte vi, hvordan retsgrundlaget for Horisont 2020 var udformet, om der var fokus på resultater i arbejdsprogrammerne og indkaldelserne og — for hvert af de fem arbejdsprogrammer i vores stikprøve (23) — ét af de forslag fra modtagerne, der var blevet udvalgt.

Retsgrundlaget for Horisont 2020 indfører flere vigtige elementer med henblik på resultatstyring, men der er visse svagheder i udformningen, særlig med hensyn til anvendelsen af resultatindikatorer

| 3.27. | De mål og indikatorer, som lovgivningsmyndigheden har vedtaget for Horisont 2020, udgør en reel forbedring i forhold til tidligere rammeprogrammer. Som vi tidligere har konstateret, kan de mål, der er defineret i lovgivningen, være for generelle og formuleret på for højt et niveau til, at ledelsen kan anvende dem i praksis (24). Dette gælder også de overordnede Horisont 2020-mål — selv dem, der i forordningen henvises til som specifikke mål, hvoraf de fleste ikke er formuleret som egentlige mål, men som udfordringer og/eller områder. To af de specifikke mål for prioriteten »Samfundsmæssige udfordringer« er f.eks. »Sundhed, demografisk udvikling og trivsel« og »Sikker, ren og effektiv energi«. I det næste afsnit vurderes det, i hvilken udstrækning det er lykkedes ledelsen at omsætte disse overordnede målsætninger til mål på et lavere niveau. |
| --- | --- |

3.27.

De mål og indikatorer, som lovgivningsmyndigheden har vedtaget for Horisont 2020, udgør en reel forbedring i forhold til tidligere rammeprogrammer. Som vi tidligere har konstateret, kan de mål, der er defineret i lovgivningen, være for generelle og formuleret på for højt et niveau til, at ledelsen kan anvende dem i praksis (24). Dette gælder også de overordnede Horisont 2020-mål — selv dem, der i forordningen henvises til som specifikke mål, hvoraf de fleste ikke er formuleret som egentlige mål, men som udfordringer og/eller områder. To af de specifikke mål for prioriteten »Samfundsmæssige udfordringer« er f.eks. »Sundhed, demografisk udvikling og trivsel« og »Sikker, ren og effektiv energi«. I det næste afsnit vurderes det, i hvilken udstrækning det er lykkedes ledelsen at omsætte disse overordnede målsætninger til mål på et lavere niveau.

| 3.27-3.28. | For Horisont 2020 var inddragelsen af målene i lovteksten for første gang et ufortøvet skridt fremad. Det førte til en omfattende debat med den lovgivende myndighed om programmets mål og de indikatorer, som skal overvåges. |
| --- | --- |

3.27-3.28.

| 3.28. | Ud over at give en nærmere beskrivelse af programmålene indfører lovgivningen vedrørende Horisont 2020 også tre resultatindikatorer til brug ved vurderingen af de fremskridt, der er gjort i forhold til det generelle mål, jf. punkt 3.10. På næste niveau i retsgrundlaget indfører særprogrammet (25) flere vigtige elementer med henblik på resultatstyring. Det definerer 18 nøgleindikatorer til vurdering af resultaterne og indvirkningen af de specifikke mål i Horisont 2020-programmet (26). Kommissionen har endvidere valgt yderligere fem nøgleresultatindikatorer, så der nu i alt er 23 (27). Indførelsen af resultatindikatorer i lovgivningen er et positivt skridt. Vi konstaterede imidlertid en række mangler med hensyn til programindikatorerne, som beskrives i de følgende punkter. |
| --- | --- |

3.28.

Ud over at give en nærmere beskrivelse af programmålene indfører lovgivningen vedrørende Horisont 2020 også tre resultatindikatorer til brug ved vurderingen af de fremskridt, der er gjort i forhold til det generelle mål, jf. punkt 3.10. På næste niveau i retsgrundlaget indfører særprogrammet (25) flere vigtige elementer med henblik på resultatstyring. Det definerer 18 nøgleindikatorer til vurdering af resultaterne og indvirkningen af de specifikke mål i Horisont 2020-programmet (26). Kommissionen har endvidere valgt yderligere fem nøgleresultatindikatorer, så der nu i alt er 23 (27). Indførelsen af resultatindikatorer i lovgivningen er et positivt skridt. Vi konstaterede imidlertid en række mangler med hensyn til programindikatorerne, som beskrives i de følgende punkter.

| 3.29. | Af disse 23 nøgleresultatindikatorer måler mere end halvdelen input eller output og ikke resultater og virkninger (jf. også
  figur 3.4
  ). Hertil kommer, at nogle af indikatorerne er tvetydigt formuleret, hvilket gør det vanskeligt at fortolke dem uden yderligere præcisering. Som eksempler kan nævnes »antallet af aktioner om institutionelle ændringer, der har modtaget støtte fra programmet« eller »antallet af konkrete specifikke virkninger for europæiske politikker som følge af teknisk og videnskabelig støtte fra Det Fælles Forskningscenter« (28). |
| --- | --- |

3.29.

Af disse 23 nøgleresultatindikatorer måler mere end halvdelen input eller output og ikke resultater og virkninger (jf. også
  figur 3.4
  ). Hertil kommer, at nogle af indikatorerne er tvetydigt formuleret, hvilket gør det vanskeligt at fortolke dem uden yderligere præcisering. Som eksempler kan nævnes »antallet af aktioner om institutionelle ændringer, der har modtaget støtte fra programmet« eller »antallet af konkrete specifikke virkninger for europæiske politikker som følge af teknisk og videnskabelig støtte fra Det Fælles Forskningscenter« (28).

| 3.29. | Uklarheder i formuleringen kan altid findes, navnlig i lovgivningen, så der er ofte yderligere præciseringer. Eksempelvis er »antallet af konkrete specifikke virkninger for europæiske politikker som følge af teknisk og videnskabelig støtte fra Det Fælles Forskningscenter« defineret yderligere i en indikatoroversigt, som også omfatter en henvisning til den metode, der anvendes til at måle indikatoren. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | For en tredjedel af nøgleresultatindikatorerne i Horisont 2020 har Kommissionen hverken fastsat referencescenarier, milepæle eller mål med den begrundelse, at disse indikatorer udgør en »ny metode«, og der derfor ikke kan opstilles mål, før de første resultater, der skal oplyses i begyndelsen af 2018, foreligger. Kun fem af de 23 nøgleresultatindikatorer i Horisont 2020 har både et referencescenarie og et mål. Efter vores opfattelse er 2018 alt for sent til, at det kan være til nytte for et program, der varer fra 2014 til 2020. Hvor der findes mål, er disse sommetider uambitiøse. Målene er i nogle tilfælde fastsat under niveauet for de resultater, der var opnået under RP7. Vi fandt endvidere fem Horisont 2020-indikatorer (29) i programredegørelserne for 2015, hvor målet var sat lavere end referencescenariet. |
| --- | --- |

3.30.

For en tredjedel af nøgleresultatindikatorerne i Horisont 2020 har Kommissionen hverken fastsat referencescenarier, milepæle eller mål med den begrundelse, at disse indikatorer udgør en »ny metode«, og der derfor ikke kan opstilles mål, før de første resultater, der skal oplyses i begyndelsen af 2018, foreligger. Kun fem af de 23 nøgleresultatindikatorer i Horisont 2020 har både et referencescenarie og et mål. Efter vores opfattelse er 2018 alt for sent til, at det kan være til nytte for et program, der varer fra 2014 til 2020. Hvor der findes mål, er disse sommetider uambitiøse. Målene er i nogle tilfælde fastsat under niveauet for de resultater, der var opnået under RP7. Vi fandt endvidere fem Horisont 2020-indikatorer (29) i programredegørelserne for 2015, hvor målet var sat lavere end referencescenariet.

| 3.30. | Selv om den ledsagende finansieringsoversigt til Kommissionens forslag til Horisont 2020 generelt indeholder basislinjer og mål for indikatorer, omfattede lovgivningsprocessen en række nye indikatorer, og for disse var der ingen basislinje for et rimeligt mål. Fastsættelse af et mål uden tilstrækkelig dokumentation kan medføre, at det mangler relevans og troværdighed (to af RACER-kriterierne).

  De Horisont 2020-mål, der ligger under RP7-resultaterne, forklares. Antallet af forskere, som har adgang til forskningsinfrastrukturer gennem støtte fra Unionen, er f.eks. blevet reduceret, fordi »nye infrastrukturer samt målretning af nye fællesskaber (opstartsfællesskaber), hvis infrastrukturer normalt ikke er i stand til at give lige så stor adgang som bestående netvæk (Advanced Communities), vil blive prioriteret« (GD RTD's årsberetning, side 33).


  På mange områder er målene ambitiøse og udbygget i forhold til RP7 — f.eks. SMV-inddragelse, klimaforandringsrelaterede udgifter, udgifter til vedvarende energi, medgået tid til underskrivelse af tilskud for blot at nævne nogle få eksempler. |
| --- | --- |

3.30.

De Horisont 2020-mål, der ligger under RP7-resultaterne, forklares. Antallet af forskere, som har adgang til forskningsinfrastrukturer gennem støtte fra Unionen, er f.eks. blevet reduceret, fordi »nye infrastrukturer samt målretning af nye fællesskaber (opstartsfællesskaber), hvis infrastrukturer normalt ikke er i stand til at give lige så stor adgang som bestående netvæk (Advanced Communities), vil blive prioriteret« (GD RTD's årsberetning, side 33).

På mange områder er målene ambitiøse og udbygget i forhold til RP7 — f.eks. SMV-inddragelse, klimaforandringsrelaterede udgifter, udgifter til vedvarende energi, medgået tid til underskrivelse af tilskud for blot at nævne nogle få eksempler.

| 3.31. | For flere indikatorers vedkommende vil der ikke foreligge relevante data til rapportering før i 2018/2019. Med hensyn til en fjerdedel af nøgleresultatindikatorerne i Horisont 2020 mener Kommissionen ikke, at det vil give mening at rapportere resultater før i 2019, fordi den kritiske masse af projekter først vil være nået på dette tidspunkt. Disse indikatorer kan være nyttige i forbindelse med den efterfølgende evaluering af Horisont 2020, men de egner sig ikke til midtvejsevalueringer eller til årlig overvågning før 2018. Dette bekræftes i »Horizon 2020 Annual Monitoring Report 2014«. |
| --- | --- |

3.31.

For flere indikatorers vedkommende vil der ikke foreligge relevante data til rapportering før i 2018/2019. Med hensyn til en fjerdedel af nøgleresultatindikatorerne i Horisont 2020 mener Kommissionen ikke, at det vil give mening at rapportere resultater før i 2019, fordi den kritiske masse af projekter først vil være nået på dette tidspunkt. Disse indikatorer kan være nyttige i forbindelse med den efterfølgende evaluering af Horisont 2020, men de egner sig ikke til midtvejsevalueringer eller til årlig overvågning før 2018. Dette bekræftes i »Horizon 2020 Annual Monitoring Report 2014«.

| 3.31. | Sammenlignet med andre finansieringsområder kan der være en betydelig forsinkelse mellem det tidspunkt, hvor forskningsmidlerne uddeles, det tidspunkt, hvor forskningen giver output, og det tidspunkt, hvor disse output giver resultater (under og efter projektets levetid). På tidspunktet for den efterfølgende evaluering af RP7, som blev offentliggjort i januar 2016 (det vil sige to år efter afslutningen af RP7), var over halvdelen af RP7-projekterne stadig i gang.

  Kommissionen vil derfor fortsat rapportere om RP7-resultater i et særligt afsnit i overvågningsrapporterne under Horisont 2020. Endvidere vil den foreløbige evaluering af Horisont 2020 omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer.


  Denne fremgangsmåde vil fortsætte og med tiden mindske dette problem. |
| --- | --- |

3.31.

Kommissionen vil derfor fortsat rapportere om RP7-resultater i et særligt afsnit i overvågningsrapporterne under Horisont 2020. Endvidere vil den foreløbige evaluering af Horisont 2020 omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer.

Denne fremgangsmåde vil fortsætte og med tiden mindske dette problem.

| 3.32. | Et praktisk eksempel på de problemer, der skyldes den dårlige anvendelse af indikatorer, gives i vores særberetning om EIT. Vi bemærkede, at organisationens centrale indikatorer fortsat havde større fokus på input og output end på resultater eller virkninger, og konkluderede, at det var svært at vurdere de resultater, EIT har opnået, siden det begyndte sin virksomhed i 2010. Der manglede robuste og relevante rapporterings- og overvågningsprocesser, og der var kun få synlige virkninger (30). |
| --- | --- |

3.32.

Et praktisk eksempel på de problemer, der skyldes den dårlige anvendelse af indikatorer, gives i vores særberetning om EIT. Vi bemærkede, at organisationens centrale indikatorer fortsat havde større fokus på input og output end på resultater eller virkninger, og konkluderede, at det var svært at vurdere de resultater, EIT har opnået, siden det begyndte sin virksomhed i 2010. Der manglede robuste og relevante rapporterings- og overvågningsprocesser, og der var kun få synlige virkninger (30).

| 3.32. | Som anført i Kommissionens og EIT's svar på særberetning nr. 4/2016 gennemfører EIT omfattende analyser for at sammenligne videns- og innovationsfællesskaber baseret på flere faktorer, ikke kun på grundlag af de centrale KPI'er. VIF'ernes gennemførelse af deres forretningsplaner vurderes ved brug af både kvantitative resultatindikatorer og kvalitative gennemgange, som foretages af eksterne eksperter og EIT-personale. I et bredere perspektiv foretager EIT desuden tilsyn hos VIF'erne og emnerelaterede gennemgange af deres aktiviteter. Samlet set giver disse initiativer et meget informativt billede af forskellene på VIF'erne. |
| --- | --- |

3.32.

Der er ikke tilstrækkelig fokus på resultater i arbejdsprogrammerne og indkaldelserne

| 3.33. | Arbejdsprogrammerne og de dertil knyttede indkaldelser er et vigtigt element i Horisont 2020's funktionsmåde. De giver Kommissionen mulighed for at omsætte de overordnede generelle og specifikke mål i Horisont 2020 til mål på et lavere niveau, der kan bruges i forbindelse med operationel resultatstyring. |
| --- | --- |

3.33.

Arbejdsprogrammerne og de dertil knyttede indkaldelser er et vigtigt element i Horisont 2020's funktionsmåde. De giver Kommissionen mulighed for at omsætte de overordnede generelle og specifikke mål i Horisont 2020 til mål på et lavere niveau, der kan bruges i forbindelse med operationel resultatstyring.

| 3.34. | På grundlag af særprogrammet udarbejder Kommissionen toårige arbejdsprogrammer, som beskriver de specifikke mål og de forventede virkninger, og fremsætter finansieringsmuligheder via indkaldelser af forslag: 15 milliarder euro i 2014-2015 og 14,5  milliarder euro i 2016-2017. Horisont 2020's »hovedarbejdsprogram« har en del om hvert af de specifikke mål i særprogrammet. Det suppleres med særskilte arbejdsprogrammer for EFR (et årligt program), JRC (toårige programmer) og EIT (et treårigt program med en årlig opdeling). |
| --- | --- |

3.34.

På grundlag af særprogrammet udarbejder Kommissionen toårige arbejdsprogrammer, som beskriver de specifikke mål og de forventede virkninger, og fremsætter finansieringsmuligheder via indkaldelser af forslag: 15 milliarder euro i 2014-2015 og 14,5  milliarder euro i 2016-2017. Horisont 2020's »hovedarbejdsprogram« har en del om hvert af de specifikke mål i særprogrammet. Det suppleres med særskilte arbejdsprogrammer for EFR (et årligt program), JRC (toårige programmer) og EIT (et treårigt program med en årlig opdeling).

| 3.34. | Efter Rettens observationer har Kommissionen indført en strategisk planlægningsproces, der stadig foregik, da arbejdsprogrammerne for 2016-2017 blev afsluttet. Dette er en strategisk gennemgang af prioriteringer og behov, som gennemføres med medlemsstaterne og andre interessenter for at sikre en sammenhæng mellem de særlige mål i Horisont 2020 og de arbejdsprogrammer, som de gennemføres med. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Lovgivningen om Horisont 2020 blev vedtaget, kort tid inden gennemførelsen af programmet startede, hvilket begrænsede mulighederne for strategisk planlægning. Der henvises til Europa 2020-strategien, »Innovation i EU« og andre flagskibsinitiativer i de overordnede strategiske rammer for arbejdsprogrammerne for 2014-2015, men referencerne er fortsat generiske og usystematiske og præciserer ikke de enkelte arbejdsprogrammers bidrag til bestemte strategiske mål. Med hensyn til 2016-2017 var den strategiske programmering blevet bedre, og processen var dokumenteret ved hjælp af et overordnet strategisk planlægningsdokument og afgrænsningsdokumenter. |
| --- | --- |

3.35.

Lovgivningen om Horisont 2020 blev vedtaget, kort tid inden gennemførelsen af programmet startede, hvilket begrænsede mulighederne for strategisk planlægning. Der henvises til Europa 2020-strategien, »Innovation i EU« og andre flagskibsinitiativer i de overordnede strategiske rammer for arbejdsprogrammerne for 2014-2015, men referencerne er fortsat generiske og usystematiske og præciserer ikke de enkelte arbejdsprogrammers bidrag til bestemte strategiske mål. Med hensyn til 2016-2017 var den strategiske programmering blevet bedre, og processen var dokumenteret ved hjælp af et overordnet strategisk planlægningsdokument og afgrænsningsdokumenter.

| 3.35. | Udarbejdelsen af Horisont 2020-lovgivningen foregik parallelt med udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne for 2014-2015. Der var en klar sammenhæng mellem de enkelte arbejdsprogrammer og de specifikke mål i Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | I alle de arbejdsprogrammer, vi undersøgte, er målene i overensstemmelse med de specifikke mål, der er defineret i særprogrammet. Men i stikprøven af arbejdsprogrammer var de overordnede mål fra lovgivningen ikke omsat til operationelle mål, som kan overvåges og rapporteres: Tre af de fem arbejdsprogrammer bruger nøjagtig den samme formulering som i lovgivningen, og ingen opfylder SMART (31)-kriterierne. Målene har ikke indikatorer med mål og milepæle. Operationelle mål og relevante indikatorer ville gøre det nemmere at sætte det nødvendige fokus på resultater og foretage overvågning og resultatrapportering på arbejdsprogramniveau. |
| --- | --- |

3.36.

I alle de arbejdsprogrammer, vi undersøgte, er målene i overensstemmelse med de specifikke mål, der er defineret i særprogrammet. Men i stikprøven af arbejdsprogrammer var de overordnede mål fra lovgivningen ikke omsat til operationelle mål, som kan overvåges og rapporteres: Tre af de fem arbejdsprogrammer bruger nøjagtig den samme formulering som i lovgivningen, og ingen opfylder SMART (31)-kriterierne. Målene har ikke indikatorer med mål og milepæle. Operationelle mål og relevante indikatorer ville gøre det nemmere at sætte det nødvendige fokus på resultater og foretage overvågning og resultatrapportering på arbejdsprogramniveau.

| 3.36-3.38. | Det accepteres, at de »forventede virkninger« i arbejdsprogrammer kan forbedres, og dette startede allerede i arbejdsprogrammerne for 2016-2017.

  Det primære fokus for arbejdsprogrammet er imidlertid at give ansøgerne de oplysninger, de skal bruge for at kunne udarbejde forslag af høj kvalitet.


  Arbejdsprogrammerne behøver ikke at identificere deres bidrag i forhold til Europa 2020-målene. De bør i stedet knyttes til de specifikke mål i Horisont 2020, og disse mål er formuleret, så de overholder Europa 2020.


  Resultaterne vurderes først og fremmest gennem de indikatorer, som fremgår af lovgivningen. Dette fremgår tydeligt af artikel 5 i Horisont 2020-lovgivningen:


  »Det første sæt relevante resultatindikatorer til vurdering af fremskridtene i forhold til det overordnede mål er anført i [bilaget til forordningen]«.


  Dette vil være de vigtigste oplysninger, som vurderingen af resultaterne foretages på grundlag af. |
| --- | --- |

3.36-3.38.

Det primære fokus for arbejdsprogrammet er imidlertid at give ansøgerne de oplysninger, de skal bruge for at kunne udarbejde forslag af høj kvalitet.

Arbejdsprogrammerne behøver ikke at identificere deres bidrag i forhold til Europa 2020-målene. De bør i stedet knyttes til de specifikke mål i Horisont 2020, og disse mål er formuleret, så de overholder Europa 2020.

Resultaterne vurderes først og fremmest gennem de indikatorer, som fremgår af lovgivningen. Dette fremgår tydeligt af artikel 5 i Horisont 2020-lovgivningen:

»Det første sæt relevante resultatindikatorer til vurdering af fremskridtene i forhold til det overordnede mål er anført i [bilaget til forordningen]«.

Dette vil være de vigtigste oplysninger, som vurderingen af resultaterne foretages på grundlag af.

| 3.37. | Hvert arbejdsprogram indeholder forslagsindkaldelser svarende til hovedlinjerne i aktiviteterne under det specifikke mål (som repræsenterer det videnskabelige og teknologiske indhold). Forslagsindkaldelserne i stikprøven fastlægger mål, som er i overensstemmelse med de specifikke hovedlinjer i aktiviteterne, hvor det er relevant (32). Selv om målene i indkaldelserne generelt er mere specifikke end målene i arbejdsprogrammerne, opfylder de ikke samtlige SMART-kriterier. Ud over mål har hver indkaldelse også et afsnit om de forventede virkninger. De forventede virkninger er imidlertid sjældent kvantificeret, og der er normalt ingen indikatorer. Det vil derfor blive svært for Kommissionen at måle indkaldelsernes succes, når der ikke er operationelle mål og indikatorer med mål. |
| --- | --- |

3.37.

Hvert arbejdsprogram indeholder forslagsindkaldelser svarende til hovedlinjerne i aktiviteterne under det specifikke mål (som repræsenterer det videnskabelige og teknologiske indhold). Forslagsindkaldelserne i stikprøven fastlægger mål, som er i overensstemmelse med de specifikke hovedlinjer i aktiviteterne, hvor det er relevant (32). Selv om målene i indkaldelserne generelt er mere specifikke end målene i arbejdsprogrammerne, opfylder de ikke samtlige SMART-kriterier. Ud over mål har hver indkaldelse også et afsnit om de forventede virkninger. De forventede virkninger er imidlertid sjældent kvantificeret, og der er normalt ingen indikatorer. Det vil derfor blive svært for Kommissionen at måle indkaldelsernes succes, når der ikke er operationelle mål og indikatorer med mål.

| 3.38. | Arbejdsprogrammerne i stikprøven fastlægger ikke deres langsigtede bidrag til de strategiske mål, selv om der ifølge vejledningen om arbejdsprogrammer bør redegøres herfor. Ingen af de eksempler, vi analyserede, forklarer, hvordan arbejdsprogrammet bidrager til at opfylde specifikke Europa 2020-mål. I ét tilfælde knytter målet i arbejdsprogrammet de støttede aktiviteter sammen med et af flagskibsinitiativerne, men forklarer ikke nærmere, hvori forbindelsen består. |
| --- | --- |

3.38.

Arbejdsprogrammerne i stikprøven fastlægger ikke deres langsigtede bidrag til de strategiske mål, selv om der ifølge vejledningen om arbejdsprogrammer bør redegøres herfor. Ingen af de eksempler, vi analyserede, forklarer, hvordan arbejdsprogrammet bidrager til at opfylde specifikke Europa 2020-mål. I ét tilfælde knytter målet i arbejdsprogrammet de støttede aktiviteter sammen med et af flagskibsinitiativerne, men forklarer ikke nærmere, hvori forbindelsen består.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Der er fokus på resultater i forslag, evalueringer og tilskudsaftaler, men der er svagheder, som kan give problemer, når resultaterne vurderes

| 3.39. | I forbindelse med indkaldelserne indsender ansøgerne forslag med henblik på finansiering. Kommissionen evaluerer forslagene og underskriver tilskudsaftaler med de ansøgere, hvis forslag den vælger at finansiere. I dette afsnit vurderer vi, hvorvidt der er fokus på resultater i disse stadier i forvaltningsprocessen. |
| --- | --- |

3.39.

I forbindelse med indkaldelserne indsender ansøgerne forslag med henblik på finansiering. Kommissionen evaluerer forslagene og underskriver tilskudsaftaler med de ansøgere, hvis forslag den vælger at finansiere. I dette afsnit vurderer vi, hvorvidt der er fokus på resultater i disse stadier i forvaltningsprocessen.

Evaluering af forslag

| 3.40. | Forslagene evalueres normalt af eksperter på vegne af Kommissionen på grundlag af kriterierne topkvalitet, virkning samt gennemførelsens kvalitet og effektivitet (33). Når der ses bort fra EFR, som kun anvender kriteriet topkvalitet, indeholdt alle de forslag, vi undersøgte, afsnit, der var bygget op omkring disse tre evalueringskriterier, hvor virkning var vægtet mindst lige så højt som de to andre kriterier. Kvaliteten af denne evaluering afhænger imidlertid af kvaliteten af de forventede virkninger, der er defineret i de indkaldelser, Kommissionen har offentliggjort. |
| --- | --- |

3.40.

Forslagene evalueres normalt af eksperter på vegne af Kommissionen på grundlag af kriterierne topkvalitet, virkning samt gennemførelsens kvalitet og effektivitet (33). Når der ses bort fra EFR, som kun anvender kriteriet topkvalitet, indeholdt alle de forslag, vi undersøgte, afsnit, der var bygget op omkring disse tre evalueringskriterier, hvor virkning var vægtet mindst lige så højt som de to andre kriterier. Kvaliteten af denne evaluering afhænger imidlertid af kvaliteten af de forventede virkninger, der er defineret i de indkaldelser, Kommissionen har offentliggjort.

| 3.41. | Med hensyn til kriteriet topkvalitet er der modeller i forslagene, som viser, hvordan målene skal defineres. Ifølge modellerne i tre af de fem forslag i stikprøven skulle ansøgerne definere SMART-mål og forklare, hvordan disse forholder sig til emnet for det relevante arbejdsprogram. Målene i disse tre forslag er generelt SMART. Men i de to andre forslag, som vedrørte EFR og Marie Curie, omfattede forslagene i stikprøven ikke SMART-mål, eftersom dette ikke var et krav. |
| --- | --- |

3.41.

Med hensyn til kriteriet topkvalitet er der modeller i forslagene, som viser, hvordan målene skal defineres. Ifølge modellerne i tre af de fem forslag i stikprøven skulle ansøgerne definere SMART-mål og forklare, hvordan disse forholder sig til emnet for det relevante arbejdsprogram. Målene i disse tre forslag er generelt SMART. Men i de to andre forslag, som vedrørte EFR og Marie Curie, omfattede forslagene i stikprøven ikke SMART-mål, eftersom dette ikke var et krav.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Tilskudsaftaler

| 3.42. | Midlerne fra Horisont 2020, der skal sikre, at programmålene nås, tildeles hovedsagelig via tilskudsaftaler. Målene i tilskudsaftalerne i stikprøven var de samme som i forslagene. |
| --- | --- |

3.42.

Midlerne fra Horisont 2020, der skal sikre, at programmålene nås, tildeles hovedsagelig via tilskudsaftaler. Målene i tilskudsaftalerne i stikprøven var de samme som i forslagene.

| 3.43. | Tilskudsaftalerne har et afsnit om »baggrundsviden og resultater«. Med resultater menes her »ethvert materielt eller immaterielt resultat af aktionen« som defineret i deltagelsesreglerne (34). Der er en vigtig bestemmelse i tilskudsaftalerne, som betyder, at modtagerne skal indberette oplysninger til Kommissionen med henblik på aggregering af nøgleresultatindikatorerne i Horisont 2020. Dette er derfor en vigtig kilde til alle resultatoplysninger i forbindelse med Horisont 2020. Vi har i de foregående punkter gjort opmærksom på problemer med hensyn til at vurdere resultaterne på højere niveau (arbejdsprogrammer og indkaldelser). |
| --- | --- |

3.43.

Tilskudsaftalerne har et afsnit om »baggrundsviden og resultater«. Med resultater menes her »ethvert materielt eller immaterielt resultat af aktionen« som defineret i deltagelsesreglerne (34). Der er en vigtig bestemmelse i tilskudsaftalerne, som betyder, at modtagerne skal indberette oplysninger til Kommissionen med henblik på aggregering af nøgleresultatindikatorerne i Horisont 2020. Dette er derfor en vigtig kilde til alle resultatoplysninger i forbindelse med Horisont 2020. Vi har i de foregående punkter gjort opmærksom på problemer med hensyn til at vurdere resultaterne på højere niveau (arbejdsprogrammer og indkaldelser).

| 3.43. | Se Kommissionens svar på punkt 3.36 til 3.38. Der kan og vil blive indsamlet oplysninger om de indikatorer, som fremgår af retsgrundlaget, for at gøre det muligt at vurdere resultaterne. |
| --- | --- |

3.43.

Udformningen af overvågnings- og rapporteringssystemet i Horisont 2020 begrænser Kommissionens mulighed for at overvåge og rapportere resultater

| 3.44. | Dette afsnit har fokus på overvågnings- og rapporteringssystemet i Horisont 2020. Vi undersøgte, om: |
| --- | --- |

3.44.

Dette afsnit har fokus på overvågnings- og rapporteringssystemet i Horisont 2020. Vi undersøgte, om:

| a) | den nuværende struktur giver Kommissionen mulighed for at overvåge og rapportere om udgifterne til forskning og udvikling særskilt fra innovation |
| --- | --- |

a)

den nuværende struktur giver Kommissionen mulighed for at overvåge og rapportere om udgifterne til forskning og udvikling særskilt fra innovation

| b) | der kan redegøres for Horisont 2020's bidrag til Europa 2020 |
| --- | --- |

b)

der kan redegøres for Horisont 2020's bidrag til Europa 2020

| c) | Kommissionen vil være i stand til at evaluere programmet i dets løbetid. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen vil være i stand til at evaluere programmet i dets løbetid.

Udgifterne til forskning overvåges ikke særskilt fra innovationsudgifterne

| 3.45. | Horisont 2020 samler tidligere adskilte instrumenter til finansiering af forskning og innovation i en fælles strategisk ramme (35). I overensstemmelse med denne tilgang er de innovationsrelaterede dele af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (36) og EIT blevet samlet under Horisont 2020's paraply. |
| --- | --- |

3.45.

Horisont 2020 samler tidligere adskilte instrumenter til finansiering af forskning og innovation i en fælles strategisk ramme (35). I overensstemmelse med denne tilgang er de innovationsrelaterede dele af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (36) og EIT blevet samlet under Horisont 2020's paraply.

| 3.46. | Vi har tidligere pointeret, at den foreslåede lovgivning om Horisont 2020 ikke klart definerede, hvad der skal forstås ved innovation, og at der, hvis omfanget af finansieringsberettigede innovationsaktiviteter ikke blev begrænset, var risiko for, at et stort antal innovationsprojekter ville forringe finansieringen (37). Det er vores opfattelse, at denne risiko fortsat er til stede. Rammeprogrammet og særprogrammerne under Horisont 2020 giver ikke klare kriterier for, hvordan der skal skelnes mellem »forskning og udvikling« og »innovation« (38), eller hvordan resultaterne vedrørende disse kan overvåges og rapporteres særskilt. |
| --- | --- |

3.46.

Vi har tidligere pointeret, at den foreslåede lovgivning om Horisont 2020 ikke klart definerede, hvad der skal forstås ved innovation, og at der, hvis omfanget af finansieringsberettigede innovationsaktiviteter ikke blev begrænset, var risiko for, at et stort antal innovationsprojekter ville forringe finansieringen (37). Det er vores opfattelse, at denne risiko fortsat er til stede. Rammeprogrammet og særprogrammerne under Horisont 2020 giver ikke klare kriterier for, hvordan der skal skelnes mellem »forskning og udvikling« og »innovation« (38), eller hvordan resultaterne vedrørende disse kan overvåges og rapporteres særskilt.

| 3.46-3.47. | Et af de vigtigste mål i Horisont 2020, som blev fastsat allerede fra starten af drøftelserne om rammeprogrammet, var at indsnævre forskellen mellem forskning og innovation. Lovgivningen indeholder ingen særskilt definition af forskning og innovation, men følgende fremgår:

  »»forsknings- og innovationsaktiviteter«: hele spektret af aktiviteter inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, herunder fremme af samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidlingen og udnyttelsen af resultater og stimuleringen af uddannelse af høj kvalitet og mobilitet blandt forskerne i Unionen«.


  Kommissionen mener, at det ikke er nødvendigt at skelne mellem forsknings- og innovationsaktiviteter, at det ikke har nogen klar merværdi, og at man risikerer at modarbejde indsatsen for at indsnævre forskellen mellem forskning og innovation i Europa. |
| --- | --- |

3.46-3.47.

»»forsknings- og innovationsaktiviteter«: hele spektret af aktiviteter inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, herunder fremme af samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidlingen og udnyttelsen af resultater og stimuleringen af uddannelse af høj kvalitet og mobilitet blandt forskerne i Unionen«.

Kommissionen mener, at det ikke er nødvendigt at skelne mellem forsknings- og innovationsaktiviteter, at det ikke har nogen klar merværdi, og at man risikerer at modarbejde indsatsen for at indsnævre forskellen mellem forskning og innovation i Europa.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.47. | EU har fastsat en intensitetsindikator på 3 % for forskning og udvikling. Det er ikke alle de innovationsaktiviteter, der finansieres af Horisont 2020, der falder ind under kategorien forskning og udvikling som defineret med henblik på dette mål (39). Der er således aktiviteter i Horisont 2020, som specifikt har til formål at fremme innovation (40) til forskel fra forskning og udvikling, og som derfor ikke medregnes i målet om 3 %. |
| --- | --- |

3.47.

EU har fastsat en intensitetsindikator på 3 % for forskning og udvikling. Det er ikke alle de innovationsaktiviteter, der finansieres af Horisont 2020, der falder ind under kategorien forskning og udvikling som defineret med henblik på dette mål (39). Der er således aktiviteter i Horisont 2020, som specifikt har til formål at fremme innovation (40) til forskel fra forskning og udvikling, og som derfor ikke medregnes i målet om 3 %.

Horisont 2020's bidrag til Europa 2020 er opført i budgettet, men vil tidligst blive rapporteret på en meningsfuld måde i 2018

| 3.48. | Programredegørelserne, der anvendes i budgetproceduren som begrundelse for aktionsudgifterne, oplyser om forbindelserne mellem udgiftsprogrammerne og Europa 2020-strategien ved at angive de overordnede mål, der forfølges, og ved at anslå programmernes finansielle bidrag til flagskibsinitiativerne. Midlerne til Europa 2020-strategien fra EU-budgettet beregnes derfor på grundlag af udgiftsprogrammernes anslåede finansielle bidrag til flagskibsinitiativerne ifølge programredegørelserne. |
| --- | --- |

3.48.

Programredegørelserne, der anvendes i budgetproceduren som begrundelse for aktionsudgifterne, oplyser om forbindelserne mellem udgiftsprogrammerne og Europa 2020-strategien ved at angive de overordnede mål, der forfølges, og ved at anslå programmernes finansielle bidrag til flagskibsinitiativerne. Midlerne til Europa 2020-strategien fra EU-budgettet beregnes derfor på grundlag af udgiftsprogrammernes anslåede finansielle bidrag til flagskibsinitiativerne ifølge programredegørelserne.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.49. | Med hensyn til budgetproceduren knytter Horisont 2020 over 90 % af sit budget for 2015 sammen med flagskibsinitiativerne via programredegørelserne. Næsten halvdelen af denne sum (4,3  milliarder euro ud af 9,5  milliarder euro) blev tildelt til aktioner, der vedrørte flagskibsinitiativet »Innovation i EU«. |
| --- | --- |

3.49.

Med hensyn til budgetproceduren knytter Horisont 2020 over 90 % af sit budget for 2015 sammen med flagskibsinitiativerne via programredegørelserne. Næsten halvdelen af denne sum (4,3  milliarder euro ud af 9,5  milliarder euro) blev tildelt til aktioner, der vedrørte flagskibsinitiativet »Innovation i EU«.

| 3.50. | Med henblik på budgetproceduren etableres der forbindelser mellem Horisont 2020 og Europa 2020, men disse er ikke afspejlet i resultatrapporteringen om Horisont 2020. Ifølge lovgivningen om Horisont 2020 skal tilsynet omfatte oplysninger om tværgående emner, herunder om bidraget til alle relevante flagskibsinitiativer under Europa 2020 (41). »Horizon 2020 Annual Monitoring Report 2014« (offentliggjort i april 2016) behandler imidlertid ikke Horisont 2020's bidrag til de relevante flagskibsinitiativer. Forbindelserne mellem Horisont 2020 og Europa 2020 vil først blive evalueret i den foreløbige evalueringsrapport om Horisont 2020, der forventes at foreligge i 2017. Og ingen af Kommissionens evalueringsrapporter fra de seneste år, der skal udarbejdes i henhold til artikel 318 i TEUF, har redegjort for dette bidrag på en hensigtsmæssig måde. |
| --- | --- |

3.50.

Med henblik på budgetproceduren etableres der forbindelser mellem Horisont 2020 og Europa 2020, men disse er ikke afspejlet i resultatrapporteringen om Horisont 2020. Ifølge lovgivningen om Horisont 2020 skal tilsynet omfatte oplysninger om tværgående emner, herunder om bidraget til alle relevante flagskibsinitiativer under Europa 2020 (41). »Horizon 2020 Annual Monitoring Report 2014« (offentliggjort i april 2016) behandler imidlertid ikke Horisont 2020's bidrag til de relevante flagskibsinitiativer. Forbindelserne mellem Horisont 2020 og Europa 2020 vil først blive evalueret i den foreløbige evalueringsrapport om Horisont 2020, der forventes at foreligge i 2017. Og ingen af Kommissionens evalueringsrapporter fra de seneste år, der skal udarbejdes i henhold til artikel 318 i TEUF, har redegjort for dette bidrag på en hensigtsmæssig måde.

| 3.50. | Forbindelserne mellem Horisont 2020 og Europa 2020-strategien vil blive vurderet indgående i den foreløbige evaluering af Horisont 2020. Den foreløbige evaluering af Horisont 2020 vil også indeholde en vurdering af den eventuelle løftestangseffekt.

  Kommissionen mener, at artikel 31 i forordningen om oprettelse af Horisont 2020 om omfanget af den årlige overvågningsrapport ikke kræver, at den omhandler Horisont 2020's bidrag til de relevante flagskibsinitiativer i Europa 2020-strategien. Overvågningsrapporten er udelukkende en rapport om gennemførelsen af Horisont 2020.


  Ifølge artikel 32 i forordningen om oprettelse af Horisont 2020 vil der i den foreløbige evaluering af Horisont 2020 blive taget hensyn til Horisont 2020's bidrag til målene for Europa 2020-strategien.


  Kommissionen kan i sine evalueringsrapporter i henhold til artikel 318 i TEUF kun rapportere om Horisont 2020's bidrag til Europa 2020, hvis disse oplysninger foreligger efter den foreløbige evaluering. |
| --- | --- |

3.50.

Kommissionen mener, at artikel 31 i forordningen om oprettelse af Horisont 2020 om omfanget af den årlige overvågningsrapport ikke kræver, at den omhandler Horisont 2020's bidrag til de relevante flagskibsinitiativer i Europa 2020-strategien. Overvågningsrapporten er udelukkende en rapport om gennemførelsen af Horisont 2020.

Ifølge artikel 32 i forordningen om oprettelse af Horisont 2020 vil der i den foreløbige evaluering af Horisont 2020 blive taget hensyn til Horisont 2020's bidrag til målene for Europa 2020-strategien.

Kommissionen kan i sine evalueringsrapporter i henhold til artikel 318 i TEUF kun rapportere om Horisont 2020's bidrag til Europa 2020, hvis disse oplysninger foreligger efter den foreløbige evaluering.

Visse iboende vanskeligheder i forbindelse med den efterfølgende evaluering af RP7 vil også kunne gøre sig gældende for Horisont 2020

| 3.51. | Der er iboende vanskeligheder med hensyn til timing forbundet med at evaluere forskningsrammeprogrammer. Ifølge rammeprogrammet for Horisont 2020 skal evalueringen foretages »i så god tid, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen«. Dette krav er svært at opfylde, når det gælder forskning, hvor det kan tage mange år, før resultaterne og virkningerne viser sig. Ikke desto mindre fastsætter lovgivningen frister for forskellige evalueringer: en midtvejsevaluering, der typisk skal foretages i det 4. af rammeprogrammets 7 år (2017 for Horisont 2020), og en efterfølgende evaluering, der skal foretages 2-3 år efter programmet (2023). Disse frister er udformet med henblik på at støtte beslutningsprocessen, men risikoen er, at de resulterer i evalueringer, som ikke registrerer programmernes resultater og virkninger på en hensigtsmæssig måde. |
| --- | --- |

3.51.

Der er iboende vanskeligheder med hensyn til timing forbundet med at evaluere forskningsrammeprogrammer. Ifølge rammeprogrammet for Horisont 2020 skal evalueringen foretages »i så god tid, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen«. Dette krav er svært at opfylde, når det gælder forskning, hvor det kan tage mange år, før resultaterne og virkningerne viser sig. Ikke desto mindre fastsætter lovgivningen frister for forskellige evalueringer: en midtvejsevaluering, der typisk skal foretages i det 4. af rammeprogrammets 7 år (2017 for Horisont 2020), og en efterfølgende evaluering, der skal foretages 2-3 år efter programmet (2023). Disse frister er udformet med henblik på at støtte beslutningsprocessen, men risikoen er, at de resulterer i evalueringer, som ikke registrerer programmernes resultater og virkninger på en hensigtsmæssig måde.

| 3.51-3.53. | Kommissionen har anerkendt, at der er iboende vanskeligheder med hensyn til at foretage meningsfulde evalueringer inden for en fast tidsramme på syv år for hvert rammeprogram. Derfor vil den foreløbige Horisont 2020-evaluering indeholde en ajourført vurdering af resultaterne af RP7. Dette vil mindske de identificerede problemer.

  Kommissionen anerkender også, at det er nødvendigt at skabe balance mellem behovet for at give rettidige input til den nye lovgivning og behovet for at evaluere de langsigtede virkninger af merværdien af forskningsudgifterne. Det afspejles i lovgivningen.


  Kommissionen er enig i, at en foreløbig evaluering af et forskningsrammeprogram vil stå over for visse iboende vanskeligheder, både med hensyn til output og med hensyn til datatilgængelighed. Hvis det imidlertid udskydes, vil det også forsinke de vigtige erfaringer, som kan vurderes på tidspunktet for den foreløbige evaluering.


  Dette anerkendes i lovgivningen, eftersom mange af de konkrete elementer i artikel 32, stk. 3, som den foreløbige evaluering skal omhandle, kan vurderes på et relativt tidligt tidspunkt i programmet, f.eks. ved at vurdere:







  — | deltagelsen af deltagere, der råder over avanceret forskningsinfrastruktur, eller som tidligere har foretaget en beregning af de samlede omkostninger inden for det syvende rammeprogram |
| --- | --- | --- |

3.51-3.53.

Kommissionen anerkender også, at det er nødvendigt at skabe balance mellem behovet for at give rettidige input til den nye lovgivning og behovet for at evaluere de langsigtede virkninger af merværdien af forskningsudgifterne. Det afspejles i lovgivningen.

Kommissionen er enig i, at en foreløbig evaluering af et forskningsrammeprogram vil stå over for visse iboende vanskeligheder, både med hensyn til output og med hensyn til datatilgængelighed. Hvis det imidlertid udskydes, vil det også forsinke de vigtige erfaringer, som kan vurderes på tidspunktet for den foreløbige evaluering.

Dette anerkendes i lovgivningen, eftersom mange af de konkrete elementer i artikel 32, stk. 3, som den foreløbige evaluering skal omhandle, kan vurderes på et relativt tidligt tidspunkt i programmet, f.eks. ved at vurdere:

—

deltagelsen af deltagere, der råder over avanceret forskningsinfrastruktur, eller som tidligere har foretaget en beregning af de samlede omkostninger inden for det syvende rammeprogram

| — | forenklingen for deltagere, der råder over avanceret forskningsinfrastruktur, eller som tidligere har foretaget en beregning af de samlede omkostninger inden for det syvende rammeprogram |
| --- | --- |

—

forenklingen for deltagere, der råder over avanceret forskningsinfrastruktur, eller som tidligere har foretaget en beregning af de samlede omkostninger inden for det syvende rammeprogram

| — | i hvilket omfang yderligere vederlag til personale, jf. artikel 27 i forordning (EU) nr. 1290/2013, anvendes. |
| --- | --- |

—

i hvilket omfang yderligere vederlag til personale, jf. artikel 27 i forordning (EU) nr. 1290/2013, anvendes.

Kommissionen mener derfor, at lovgivningen og evalueringerne så vidt muligt mindsker de iboende vanskeligheder, som Retten anerkender.

| 3.52. | Den efterfølgende evaluering af RP7 (2007-2013) blev afsluttet ved slutningen af 2015, da mere end halvdelen af RP7-projekterne stadig var i gang, og to år efter vedtagelsen af efterfølgerprogrammet, Horisont 2020. Det påvirkede evalueringen, at der var forsinkelser i mange RP7-projekter, og at modtagernes forpligtelse til at aflægge rapport ophørte, da projekterne sluttede. Endvidere stoppede indsamlingen af data til visse resultatindikatorer for RP7 i 2013, da programperioden udløb. |
| --- | --- |

3.52.

Den efterfølgende evaluering af RP7 (2007-2013) blev afsluttet ved slutningen af 2015, da mere end halvdelen af RP7-projekterne stadig var i gang, og to år efter vedtagelsen af efterfølgerprogrammet, Horisont 2020. Det påvirkede evalueringen, at der var forsinkelser i mange RP7-projekter, og at modtagernes forpligtelse til at aflægge rapport ophørte, da projekterne sluttede. Endvidere stoppede indsamlingen af data til visse resultatindikatorer for RP7 i 2013, da programperioden udløb.

| 3.53. | Midtvejsevalueringen af Horisont 2020, som skal udføres i 2017, vil blive problematisk, fordi der for flere af resultatindikatorernes vedkommende ikke vil foreligge brugbare resultater (jf. punkt 3.31). Og evalueringen af Horisont 2020 generelt vil sandsynligvis blive påvirket af de mangler, der er identificeret i forbindelse med rapporteringen af resultater af indkaldelser og arbejdsprogrammer (når de data, der er indsamlet fra projekterne, ikke kan aggregeres for at give feedback om indkaldelser og arbejdsprogrammer — jf. punkt 3.33-3.38), og af Kommissionens problemer med at indsamle resultatoplysninger fra støttemodtagerne efter projekternes afslutning. Kommissionen kan eventuelt evaluere virkningerne, når projekterne er færdige, men i de sager, vi undersøgte, konstaterede vi, at der ikke var nogen bestemmelser om, at støttemodtagerne skulle aflægge rapport efter projekternes afslutning. |
| --- | --- |

3.53.

Midtvejsevalueringen af Horisont 2020, som skal udføres i 2017, vil blive problematisk, fordi der for flere af resultatindikatorernes vedkommende ikke vil foreligge brugbare resultater (jf. punkt 3.31). Og evalueringen af Horisont 2020 generelt vil sandsynligvis blive påvirket af de mangler, der er identificeret i forbindelse med rapporteringen af resultater af indkaldelser og arbejdsprogrammer (når de data, der er indsamlet fra projekterne, ikke kan aggregeres for at give feedback om indkaldelser og arbejdsprogrammer — jf. punkt 3.33-3.38), og af Kommissionens problemer med at indsamle resultatoplysninger fra støttemodtagerne efter projekternes afslutning. Kommissionen kan eventuelt evaluere virkningerne, når projekterne er færdige, men i de sager, vi undersøgte, konstaterede vi, at der ikke var nogen bestemmelser om, at støttemodtagerne skulle aflægge rapport efter projekternes afslutning.

| 3.53. | Kommissionen kan samle oplysninger til at vurdere de 23 indikatorer i retsgrundlaget, og dette er hjørnestenen i resultatrammen som fastlagt i artikel 5 i Horisont 2020-forordningen:

  »Det første sæt relevante resultatindikatorer til vurdering af fremskridtene i forhold til det overordnede mål er anført i [bilaget til lovgivningen]«. |
| --- | --- |

3.53.

»Det første sæt relevante resultatindikatorer til vurdering af fremskridtene i forhold til det overordnede mål er anført i [bilaget til lovgivningen]«.

Kommissionen anvender ikke altid de centrale præstationsbegreber konsekvent, og det skaber risiko for, at resultatstyringssystemet undermineres

| 3.54. | Figur 3.1
  beskriver, hvordan EU-indsatsen kan medføre fordele: »output«, »resultater« og »virkninger«. »Udfald« omfatter både resultater og virkninger. Disse termer anvendes i Kommissionens overvågnings- og rapporteringssystem til at definere mål og indikatorer. Enhver inkonsekvens eller svaghed i den måde, begreberne anvendes på, risikerer at underminere et resultatstyringssystem. |
| --- | --- |

3.54.

Figur 3.1
  beskriver, hvordan EU-indsatsen kan medføre fordele: »output«, »resultater« og »virkninger«. »Udfald« omfatter både resultater og virkninger. Disse termer anvendes i Kommissionens overvågnings- og rapporteringssystem til at definere mål og indikatorer. Enhver inkonsekvens eller svaghed i den måde, begreberne anvendes på, risikerer at underminere et resultatstyringssystem.

| 3.55. | Kommissionen anvender stort set disse termer i overensstemmelse med definitionerne (42). Men i Horisont 2020 definerer reglerne for støttemodtagernes deltagelse resultater som »ethvert materielt eller immaterielt resultat af aktionen såsom data, viden eller oplysninger, som frembringes under aktionen«. Denne definition ville normalt blive anvendt om »output« og ikke om »resultater«. |
| --- | --- |

3.55.

Kommissionen anvender stort set disse termer i overensstemmelse med definitionerne (42). Men i Horisont 2020 definerer reglerne for støttemodtagernes deltagelse resultater som »ethvert materielt eller immaterielt resultat af aktionen såsom data, viden eller oplysninger, som frembringes under aktionen«. Denne definition ville normalt blive anvendt om »output« og ikke om »resultater«.

| 3.55-3.57. | Horisont 2020-forordningerne (december 2013) blev vedtaget inden retningslinjerne for bedre regulering (maj 2015). Dette har ført til nogle uoverensstemmelser som bemærket af Retten. Siden vedtagelsen af retningslinjerne for bedre regulering er terminologien for bedre regulering konsekvent blevet brugt i overvågningen og evalueringen af resultaterne af Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.55-3.57.

| 3.56. | En anden inkonsekvens i anvendelsen af disse termer i Horisont 2020 er, at de enkelte arbejdsprogrammer, som er drivkraften bag Horisont 2020, ifølge lovgivningen skal omfatte »de forventede resultater« (43), hvorimod det kriterium, der anvendes i deltagelsesreglerne (44), er »virkning«. Den term, Kommissionen anvender i arbejdsprogrammerne og indkaldelserne af forslag, er imidlertid »de forventede virkninger«. |
| --- | --- |

3.56.

En anden inkonsekvens i anvendelsen af disse termer i Horisont 2020 er, at de enkelte arbejdsprogrammer, som er drivkraften bag Horisont 2020, ifølge lovgivningen skal omfatte »de forventede resultater« (43), hvorimod det kriterium, der anvendes i deltagelsesreglerne (44), er »virkning«. Den term, Kommissionen anvender i arbejdsprogrammerne og indkaldelserne af forslag, er imidlertid »de forventede virkninger«.

| 3.57. | Resultater måler de umiddelbare virkninger, der direkte kan tilskrives en aktion, og egner sig derfor langt bedre end virkninger som kriterium for udvælgelse af projekter, der er længeresigtede og kan omfatte elementer, der ikke kan behandles på projektniveau. |
| --- | --- |

3.57.

Resultater måler de umiddelbare virkninger, der direkte kan tilskrives en aktion, og egner sig derfor langt bedre end virkninger som kriterium for udvælgelse af projekter, der er længeresigtede og kan omfatte elementer, der ikke kan behandles på projektniveau.

| 3.58. | Vores stikprøve på fem igangværende projekter under Horisont 2020 viser, at begrebet »forventede virkninger« blev fortolket forskelligt i forbindelse med de forskellige indkaldelser. Én modtager af støtte under ordningen for små og mellemstore virksomheder skulle indsende en markedsanalyse og en forretningsplan. Disse dokumenter var en del af forslaget, og evaluatorerne vurderede dem i forhold til virkningskriteriet. En anden støttemodtager gav en kort kvalitativ beskrivelse af forbindelsen mellem projektet og de forskellige forventede virkninger, for eksempel flere innovationsmuligheder for tjenesteleverandører, herunder SMV'er og offentlige forvaltninger. En tredje støttemodtager beskrev fordelene ved en ny behandlingsprotokol, der ville blive stillet til rådighed som følge af projektet, og bekræftede, at resultaterne burde bidrage til at realisere den virkning, der var defineret i den relevante indkaldelse. Den forskellige fortolkning af »forventede virkninger« i forbindelse med indkaldelserne og de forskellige argumenter, deltagerne fremførte som begrundelse for deres bidrag, skaber risiko for, at projekternes resultater set i forhold til indkaldelsernes overordnede mål og arbejdsprogrammerne ikke vil blive vurderet tilfredsstillende. |
| --- | --- |

3.58.

Vores stikprøve på fem igangværende projekter under Horisont 2020 viser, at begrebet »forventede virkninger« blev fortolket forskelligt i forbindelse med de forskellige indkaldelser. Én modtager af støtte under ordningen for små og mellemstore virksomheder skulle indsende en markedsanalyse og en forretningsplan. Disse dokumenter var en del af forslaget, og evaluatorerne vurderede dem i forhold til virkningskriteriet. En anden støttemodtager gav en kort kvalitativ beskrivelse af forbindelsen mellem projektet og de forskellige forventede virkninger, for eksempel flere innovationsmuligheder for tjenesteleverandører, herunder SMV'er og offentlige forvaltninger. En tredje støttemodtager beskrev fordelene ved en ny behandlingsprotokol, der ville blive stillet til rådighed som følge af projektet, og bekræftede, at resultaterne burde bidrage til at realisere den virkning, der var defineret i den relevante indkaldelse. Den forskellige fortolkning af »forventede virkninger« i forbindelse med indkaldelserne og de forskellige argumenter, deltagerne fremførte som begrundelse for deres bidrag, skaber risiko for, at projekternes resultater set i forhold til indkaldelsernes overordnede mål og arbejdsprogrammerne ikke vil blive vurderet tilfredsstillende.

| 3.58. | Behovet for at styrke de forventede erklæringer om virkninger blev identificeret som et problem i det andet arbejdsprogram, og de eksisterende retningslinjer blev forbedret. Kvaliteten af evalueringsprocessen vil fortsat sikre, at de bedste projekter udvælges.

  Med hensyn til den støttemodtager, som skulle fremsende en markedsanalyse og en forretningsplan, gælder dette SMV-ordningen, og betingelserne for at modtage støtte omfatter en markedsanalyse og en forretningsplan.


  Hovedvægten i Horisont 2020 er på innovation og langsigtede virkninger. Det er derfor, de »forventede virkninger« er blevet brugt i indkaldelserne og vurderes i evalueringerne. Brugen af ordet »resultater« i lovgivningen opstår, fordi Horisont 2020-lovgivningen blev vedtaget før retningslinjerne for bedre regulering.


  Bidrag fra projekter på forskellige områder vurderes ved hjælp af en række indikatorer, som fremgår af lovgivningen om Horisont 2020 og andre dokumenter. Og indikatorer er eneste informationskilde. Til overvågning og evaluering af resultaterne bruger Kommissionen en lang række data til at vurdere dette (f.eks. gennem eksterne studier, undersøgelser, casestudier, kontrafaktisk analyse mv.). |
| --- | --- |

3.58.

Med hensyn til den støttemodtager, som skulle fremsende en markedsanalyse og en forretningsplan, gælder dette SMV-ordningen, og betingelserne for at modtage støtte omfatter en markedsanalyse og en forretningsplan.

Hovedvægten i Horisont 2020 er på innovation og langsigtede virkninger. Det er derfor, de »forventede virkninger« er blevet brugt i indkaldelserne og vurderes i evalueringerne. Brugen af ordet »resultater« i lovgivningen opstår, fordi Horisont 2020-lovgivningen blev vedtaget før retningslinjerne for bedre regulering.

Bidrag fra projekter på forskellige områder vurderes ved hjælp af en række indikatorer, som fremgår af lovgivningen om Horisont 2020 og andre dokumenter. Og indikatorer er eneste informationskilde. Til overvågning og evaluering af resultaterne bruger Kommissionen en lang række data til at vurdere dette (f.eks. gennem eksterne studier, undersøgelser, casestudier, kontrafaktisk analyse mv.).

| 3.59. | Et andet problem, der skyldes Kommissionens manglende klarhed på dette område, er, at nogle af indikatorerne beskrev resultat- eller virkningsindikatorer, som konkret beskæftiger sig med input og output og derfor begrænser Kommissionens evne til at vurdere projekternes performance. I
  figur 3.4
  gives et par eksempler på, hvordan disse risici har materialiseret sig. |
| --- | --- |

3.59.

Et andet problem, der skyldes Kommissionens manglende klarhed på dette område, er, at nogle af indikatorerne beskrev resultat- eller virkningsindikatorer, som konkret beskæftiger sig med input og output og derfor begrænser Kommissionens evne til at vurdere projekternes performance. I
  figur 3.4
  gives et par eksempler på, hvordan disse risici har materialiseret sig.

| 3.59. | Indikatorerne i forordningen måler input, output, resultater og virkninger. Kommissionen mener, at overvågning af disse indikatorer, støtte af en evaluering, giver et godt grundlag for at vurdere resultaterne. |
| --- | --- |

3.59.

Figur 3.4 —   Inkonsekvent anvendelse af indikatorer

Som det fremgår af punkt 3.28, er der 23 nøgleresultatindikatorer i Horisont 2020 til »vurdering af resultaterne og indvirkningen af de specifikke mål i Horisont 2020«. Syv af disse indikatorer er knyttet til publikationer, f.eks. »Leadership in enabling and industrial technologies (LEIT) — Number of joint public-private publications«. At frembringe sådanne output kan være et gyldigt mål for programmet, men indikatorer for publikationer måler hverken resultater eller virkninger.

Der er endvidere fire andre indikatorer, som vedrører input i stedet for resultater eller virkninger. Blandt eksempler herpå kan nævnes »Adgang til risikokapital — De samlede investeringer, der mobiliseres via gældsfinansiering og venturekapitalinvesteringer« og »Den procentdel af de samlede midler til energiudfordringer, der tildeles til følgende forskningsaktiviteter: vedvarende energi, slutbrugerenergieffektivitet, intelligente net og energilagringsaktiviteter«.

Vi behandlede også dette spørgsmål i kapitel 3 i sidste års årsberetning — i forbindelse med ESI-fondene (45).

Figur 3.4 —
     
  Inkonsekvent anvendelse af indikatorer

Kommissionens retningslinjer for bedre regulering har fastsat en standarddefinition af disse termer, og disse definitioner vil nu blive anvendt konsekvent.

Selv om publikationerne i sig selv er output, mener Kommissionen, at de i visse tilfælde kan være resultatindikatorer, f.eks. publikationer i fagfællebedømte tidsskrifter.

Kommissionen mener, at dens resultatramme og navnlig de indikatorer, der anvendes til Horisont 2020, giver en passende balance mellem forskellige typer indikatorer. Inden for denne balance er et vist antal inputindikatorer acceptabelt for at sikre, at forskellige prioriteter vurderes tilstrækkeligt.

DEL 2 — RESULTATPLANLÆGNING OG -RAPPORTERING I GENERALDIREKTORATERNE: GD'ERNE PÅ NATURRESSOURCEOMRÅDET

| 3.60. | Denne del af kapitlet behandler resultatrapporteringen i Kommissionens GD'er. Vi gennemgik programredegørelserne for 2015 (46), forvaltningsplanerne (47) og de årlige aktivitetsrapporter (48) fra fire GD'er (49) på grundlag af bestemmelserne i finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og dens interne instrukser vedrørende forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

3.60.

Denne del af kapitlet behandler resultatrapporteringen i Kommissionens GD'er. Vi gennemgik programredegørelserne for 2015 (46), forvaltningsplanerne (47) og de årlige aktivitetsrapporter (48) fra fire GD'er (49) på grundlag af bestemmelserne i finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og dens interne instrukser vedrørende forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter.

| 3.61. | Ifølge Kommissionens instrukser vedrørende forvaltningsplanerne for 2015 skulle GD'erne opstille generelle målsætninger med resultatindikatorer (langsigtede) og specifikke målsætninger med resultatindikatorer (kort-/mellemsigtede). Ifølge finansforordningen skal GD'ernes målsætninger være SMART (50). |
| --- | --- |

3.61.

Ifølge Kommissionens instrukser vedrørende forvaltningsplanerne for 2015 skulle GD'erne opstille generelle målsætninger med resultatindikatorer (langsigtede) og specifikke målsætninger med resultatindikatorer (kort-/mellemsigtede). Ifølge finansforordningen skal GD'ernes målsætninger være SMART (50).

| 3.62. | For alle fire GD'ers vedkommende konstaterede vi — ligesom vi i de foregående år havde konstateret med hensyn til andre GD'er — at mange af de målsætninger (generelle og specifikke), der blev anvendt i forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter, var taget direkte fra politikdokumenter eller lovtekster og dermed var formuleret på et så højt niveau, at de ikke kunne bruges som forvaltningsinstrumenter (jf.
  figur 3.5
  ). |
| --- | --- |

3.62.

For alle fire GD'ers vedkommende konstaterede vi — ligesom vi i de foregående år havde konstateret med hensyn til andre GD'er — at mange af de målsætninger (generelle og specifikke), der blev anvendt i forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter, var taget direkte fra politikdokumenter eller lovtekster og dermed var formuleret på et så højt niveau, at de ikke kunne bruges som forvaltningsinstrumenter (jf.
  figur 3.5
  ).

| 3.62. | Efter Rettens observation i forhold til forvaltningsplanerne for 2015 har Kommissionen indført ændringer for SPP-cyklussen, navnlig for at sikre en tydeligere ramme for Kommissionens ansvarlighed og dens tjenester. Med den nye tilgang er det hensigten, at planlægningsdokumenterne fra og med 2016 skal være mere strømlinede og fokuseret på Kommissionens prioriteter samt GD'ernes kompetencer, hvilket hjælper GD'erne med at opstille prioriteter og fortælle en sammenhængende effektivitetshistorie med en klar sondring mellem tildeling (for resultater og output, der er en direkte konsekvens af Kommissionens tjenestegrenes aktiviteter) og bidrag (hvor Kommissionens tjenestegrenes aktiviteter spiller en rolle for opnåelsen af et givet resultat eller en given virkning) til EU's politikker på højt plan og udgiftsprogrammernes resultater.

  Med den strategiske plan indføres en ny tilgang, hvor fokus skifter fra kortsigtet planlægning til et langsigtet strategisk perspektiv, der hjælper GD'erne med at ensrette deres specifikke mål med de langsigtede mål, som Kommissionen har defineret. De operationelle planlagte output for hvert generaldirektorat for det kommende år er angivet i forvaltningsplanen. |
| --- | --- |

3.62.

Med den strategiske plan indføres en ny tilgang, hvor fokus skifter fra kortsigtet planlægning til et langsigtet strategisk perspektiv, der hjælper GD'erne med at ensrette deres specifikke mål med de langsigtede mål, som Kommissionen har defineret. De operationelle planlagte output for hvert generaldirektorat for det kommende år er angivet i forvaltningsplanen.

Figur 3.5 —   Eksempler på målsætninger, der ikke er egnede til forvaltningsformål

GD CLIMA: Målet om at sikre investeringer til klimarelaterede spørgsmål er ikke specifikt, da det ikke angiver omfanget af de investeringer, der skal sikres, og det er ikke tidsbestemt, da der ikke er nogen frist for, hvornår det skal være opfyldt.

GD ENV: At gøre EU til en ressourceeffektiv, grøn og konkurrencedygtig økonomi er fastsat som et specifikt mål. De anvendte begreber er ikke defineret præcist, og det siges heller ikke, hvordan målet skal opfyldes.

Figur 3.5 —
     
  Eksempler på målsætninger, der ikke er egnede til forvaltningsformål

GD CLIMA — Beløbet og fristen defineres implicit, eftersom målet og måleindikatorerne tydeligvis relaterer til (underprogrammet om klimaindsatsen i) LIFE-programmet for 2014-2020.

GD ENV — Kommissionen bemærker, at den måde, dette mål skal nås på, er angivet på side 9 og 10 i den strategiske plan for 2016-2020 for Generaldirektoratet for Miljø, og de indikatorer, som skal måle fremskridtet, fremgår af side 19-21 i samme dokument.

| 3.63. | Vi gennemgik i alt 19 mål, hvoraf kun de fire opfyldte alle SMART-kriterierne. Dette resultat svarer stort set til, hvad vi tidligere har konstateret. De undersøgte målsætninger var relevante for det politikområde, som GD'erne beskæftiger sig med, men i mange tilfælde måler de indikatorer, der ledsager målsætningen, ikke på udtømmende vis alle aspekter på det relevante niveau. |
| --- | --- |

3.63.

Vi gennemgik i alt 19 mål, hvoraf kun de fire opfyldte alle SMART-kriterierne. Dette resultat svarer stort set til, hvad vi tidligere har konstateret. De undersøgte målsætninger var relevante for det politikområde, som GD'erne beskæftiger sig med, men i mange tilfælde måler de indikatorer, der ledsager målsætningen, ikke på udtømmende vis alle aspekter på det relevante niveau.

| 3.64. | Valget af indikatorer bør baseres på overvejelser med hensyn til relevans og målelighed samt på, om der foreligger rettidige og pålidelige resultatoplysninger. Indikatorerne bør så vidt muligt opfylde RACER-kriterierne (51). Indikatorer, der måler udfald, som GD'erne kun har begrænset indflydelse på, bør suppleres med andre indikatorer, der direkte måler GD'ernes aktiviteter. |
| --- | --- |

3.64.

Valget af indikatorer bør baseres på overvejelser med hensyn til relevans og målelighed samt på, om der foreligger rettidige og pålidelige resultatoplysninger. Indikatorerne bør så vidt muligt opfylde RACER-kriterierne (51). Indikatorer, der måler udfald, som GD'erne kun har begrænset indflydelse på, bør suppleres med andre indikatorer, der direkte måler GD'ernes aktiviteter.

| 3.65. | Alle fire GD'er har mindst én resultatindikator pr. målsætning, der skal hjælpe ledelsen med at overvåge, evaluere og rapportere resultater. Af de 58 indikatorer i de GD'er, vi undersøgte, opfyldte 28 alle RACER-kriterierne. Det er en forbedring i forhold til, hvad vi konstaterede i de foregående år. Men som i de foregående år konstaterede vi visse mangler i de anvendte indikatorer (jf.
  figur 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.65.

Alle fire GD'er har mindst én resultatindikator pr. målsætning, der skal hjælpe ledelsen med at overvåge, evaluere og rapportere resultater. Af de 58 indikatorer i de GD'er, vi undersøgte, opfyldte 28 alle RACER-kriterierne. Det er en forbedring i forhold til, hvad vi konstaterede i de foregående år. Men som i de foregående år konstaterede vi visse mangler i de anvendte indikatorer (jf.
  figur 3.6
  ).

Figur 3.6 —   Eksempel på problemer med indikatorer

Indikatorer, der blev præsenteret som resultatindikatorer var i stedet inputorienterede. Det gælder f.eks. indikatoren »Samlede investeringer i vedvarende energiproduktion« i GD AGRI. Denne indikator måler den aktivitet, der direkte gennemføres ved hjælp af interventionen, i stedet for at koncentrere sig om den stigning i produktionen af vedvarende energi, som investeringerne har medført.

Figur 3.6 —
     
  Eksempler på problemer med indikatorer

Denne indikator tager ikke blot hensyn til ELFUL-input, men også de nationale og private bidrag til operationer. Den giver derfor en indikation af de udløsende virkninger af EU's bidrag/de nationale bidrag for private bidrag i operationer, der direkte vedrører målet om vedvarende energi. Det kvantificerede mål for 2023 opstilles på forhånd af medlemsstaterne baseret på en behovsanalyse af programmeringsområdet og skal opnås gennem en konsekvent strategi. Derudover og frem for alt suppleres denne indikator af resultatindikatoren »vedvarende energi produceret i projekter, som modtager støtte«, som skal måles af evaluatorer i 2017, 2019 og i en efterfølgende evaluering (2024). Samlet set vil de to indikatorer give et fuldstændigt billede af de opnåede resultater.

RETTENS BEMÆRKNINGER

DEL 3 — RESULTATERNE AF RETTENS REVISION VEDRØRENDE PERFORMANCE

Særberetninger og andre publikationer om performance i 2015

| 3.66. | Vores særberetninger vurderer, om EU's udgifter er afholdt under overholdelse af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Inden for rammerne af vores strategi for 2013-2017 (52) udvælger vi hvert år en række prioriteter, som vi vil koncentrere os om (53). Vi vælger emnerne for vores særberetninger på grundlag af en række kriterier som f.eks. de pågældende indtægters eller udgifters omfang, risiciene med hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning og de berørte parters interesse i emnet. I 2015 vedtog vi 25 særberetninger (54), jf. listen i
  bilag 3.1
  . |
| --- | --- |

3.66.

Vores særberetninger vurderer, om EU's udgifter er afholdt under overholdelse af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Inden for rammerne af vores strategi for 2013-2017 (52) udvælger vi hvert år en række prioriteter, som vi vil koncentrere os om (53). Vi vælger emnerne for vores særberetninger på grundlag af en række kriterier som f.eks. de pågældende indtægters eller udgifters omfang, risiciene med hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning og de berørte parters interesse i emnet. I 2015 vedtog vi 25 særberetninger (54), jf. listen i
  bilag 3.1
  .

| 3.67. | Vores tilgang til forvaltningsrevision ændrer sig naturligvis i takt med de skiftende forhold, som EU fungerer under. I denne årsberetning giver vi eksempler på, hvordan vores særberetninger i 2015 tager hensyn til disse ændringer: Vi har udarbejdet en række beretninger, som gennemgår de forskellige aspekter af finanskrisen, udarbejdet en række beretninger om det kroniske problem, som ungdomsarbejdsløsheden udgør, og givet vores reaktion på udviklingen inden for klimaforandringer og miljø. |
| --- | --- |

3.67.

Vores tilgang til forvaltningsrevision ændrer sig naturligvis i takt med de skiftende forhold, som EU fungerer under. I denne årsberetning giver vi eksempler på, hvordan vores særberetninger i 2015 tager hensyn til disse ændringer: Vi har udarbejdet en række beretninger, som gennemgår de forskellige aspekter af finanskrisen, udarbejdet en række beretninger om det kroniske problem, som ungdomsarbejdsløsheden udgør, og givet vores reaktion på udviklingen inden for klimaforandringer og miljø.

EU's reaktion på finanskrisen

| 3.68. | Finanskrisen og den senere statsgældskrise i 2007-2008 har haft vidtrækkende konsekvenser for Europa og for EU's medlemsstater, og Unionen som helhed har taget en række skridt som reaktion herpå (55). |
| --- | --- |

3.68.

Finanskrisen og den senere statsgældskrise i 2007-2008 har haft vidtrækkende konsekvenser for Europa og for EU's medlemsstater, og Unionen som helhed har taget en række skridt som reaktion herpå (55).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.69. | I 2015 offentliggjorde vi tre særberetninger inden for dette område. Vores beretning om finansiel bistand til lande i vanskeligheder var en omfattende analyse af Kommissionens forvaltning af den finansielle bistand, der blev ydet til fem medlemsstater: Ungarn, Letland, Rumænien, Irland og Portugal (56). Vores konklusioner var vidtrækkende, og vi gjorde opmærksom på, at Kommissionen forud for krisen ikke havde opfanget visse advarselssignaler med det resultat, at den ikke var forberedt, da anmodningerne om finansiel bistand begyndte at komme. Kommissionens resultater med hensyn til at skaffe midler til at klare krisen var blandede, selv om det generelt lykkedes for den at udstede gæld på vegne af EU for at opfylde finansieringsbehovene. Konsekvenserne af Kommissionens indsats var, at medlemsstaterne i de fleste tilfælde opfyldte deres underskudsmål og generelt fortsatte med at gennemføre de reformer, som programbetingelserne havde givet anledning til. Vi fremsatte ni anbefalinger, som dækkede samtlige aspekter af dette spørgsmål. |
| --- | --- |

3.69.

I 2015 offentliggjorde vi tre særberetninger inden for dette område. Vores beretning om finansiel bistand til lande i vanskeligheder var en omfattende analyse af Kommissionens forvaltning af den finansielle bistand, der blev ydet til fem medlemsstater: Ungarn, Letland, Rumænien, Irland og Portugal (56). Vores konklusioner var vidtrækkende, og vi gjorde opmærksom på, at Kommissionen forud for krisen ikke havde opfanget visse advarselssignaler med det resultat, at den ikke var forberedt, da anmodningerne om finansiel bistand begyndte at komme. Kommissionens resultater med hensyn til at skaffe midler til at klare krisen var blandede, selv om det generelt lykkedes for den at udstede gæld på vegne af EU for at opfylde finansieringsbehovene. Konsekvenserne af Kommissionens indsats var, at medlemsstaterne i de fleste tilfælde opfyldte deres underskudsmål og generelt fortsatte med at gennemføre de reformer, som programbetingelserne havde givet anledning til. Vi fremsatte ni anbefalinger, som dækkede samtlige aspekter af dette spørgsmål.

| 3.69. | Den globale finansielle krise i 2007-2008 var af et hidtil uset omfang og en hidtil uset art. Krisen viste, at overvågningsrammen forud for krisen ikke var tilstrækkelig til at identificere risikoen ved den underliggende budgetstilling i en tid med økonomisk krise uden fortilfælde. Den fremhævede behovet for en bredere tilgang til overvågning i banksektoren og en bredere makroøkonomi. På det tidspunkt, hvor landene søgte om bistand, havde der bag kulisserne længe været overvågning af den forværrede situation undervejs, og Kommissionen var i tæt kontakt med de nationale myndigheder. Reaktionen på krisen kom omgående og var omfattende. Trods akutte begrænsninger af personaleressourcer og en stejl læringskurve lykkedes det Kommissionen hurtigt at påtage sig alle sine nye programforvaltningsopgaver, ikke kun med hensyn til at udstede gæld til opfyldelse af finansieringsbehovet i alle tilfælde. Dette anerkendes af Retten, hvilket kvalificerer det som et resultat. Alle programmer nåede deres centrale økonomiske mål. Revisionsanbefalingerne fokuserede på processer, beslutningstagning og registrering af Kommissionens programforvaltning, og Kommissionen accepterede, i hvert fald delvist, alle anbefalingerne. |
| --- | --- |

3.69.

| 3.70. | Grækenland var en af de medlemsstater, der var mest forbundet med den finansielle krise. Vi offentliggjorde derfor en beretning, som specifikt omhandlede den støtte, Kommissionen ydede for at hjælpe Grækenland med at gennemføre finansielle reformer (57). Vi konkluderede, at det organ, Kommissionen havde oprettet til at levere støtten, taskforcen for Grækenland, samlet set havde opfyldt sit mandat om at levere bistand i overensstemmelse med kravene i de økonomiske tilpasningsprogrammer for Grækenland. Der var imidlertid mangler og blandede resultater med hensyn til dens indflydelse på reformfremskridtene. |
| --- | --- |

3.70.

Grækenland var en af de medlemsstater, der var mest forbundet med den finansielle krise. Vi offentliggjorde derfor en beretning, som specifikt omhandlede den støtte, Kommissionen ydede for at hjælpe Grækenland med at gennemføre finansielle reformer (57). Vi konkluderede, at det organ, Kommissionen havde oprettet til at levere støtten, taskforcen for Grækenland, samlet set havde opfyldt sit mandat om at levere bistand i overensstemmelse med kravene i de økonomiske tilpasningsprogrammer for Grækenland. Der var imidlertid mangler og blandede resultater med hensyn til dens indflydelse på reformfremskridtene.

| 3.70. | Kommissionen anerkender, at den tekniske bistand havde en blandet indvirkning på de generelle fremskridt med reformerne. Dette skal ses i en bredere politisk kontekst og under hensyntagen til kompetencefordelingen mellem medlemsstaterne og EU's institutioner. Gennemførelsen af (struktur)reformerne var og er de græske myndigheders ansvar, hvorimod »taskforcen for Grækenland« rådgav/ydede bistand til de græske myndigheder, hvor der var behov for det. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Kreditvurderingsbureauernes rolle fik større betydning som følge af krisen, og det førte til oprettelsen af Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed (ESMA) i 2015. Vores beretning om EU's tilsyn med kreditvurderingsbureauer (58) var derfor et vigtigt bidrag til en mere effektiv forvaltning på dette område. Vi konkluderede, at ESMA inden for et kort tidsrum havde skabt et godt grundlag for at varetage sin tilsynsfunktion, men at der stadig var plads til forbedring, for eksempel med hensyn til at præcisere de metodologiske kriterier og sikre, at statistikoversigterne i ESMA's onlinedatabase og de kontroller, der udføres i relation til de data, der er registreret heri, er tilstrækkelige. |
| --- | --- |

3.71.

Kreditvurderingsbureauernes rolle fik større betydning som følge af krisen, og det førte til oprettelsen af Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed (ESMA) i 2015. Vores beretning om EU's tilsyn med kreditvurderingsbureauer (58) var derfor et vigtigt bidrag til en mere effektiv forvaltning på dette område. Vi konkluderede, at ESMA inden for et kort tidsrum havde skabt et godt grundlag for at varetage sin tilsynsfunktion, men at der stadig var plads til forbedring, for eksempel med hensyn til at præcisere de metodologiske kriterier og sikre, at statistikoversigterne i ESMA's onlinedatabase og de kontroller, der udføres i relation til de data, der er registreret heri, er tilstrækkelige.

Ungdomsarbejdsløshed

| 3.72. | Kronisk ungdomsarbejdsløshed er et stort problem i mange medlemsstater og var et af de emner, vi valgte som én af prioriteterne for vores arbejde i 2015. Som en reaktion på dette problem anbefalede Rådet i 2013, at medlemsstaterne indførte en »ungdomsgaranti« finansieret med en kombination af nationale midler og EU-midler. Garantien skulle sikre, at unge senest fire måneder efter, at de har forladt skolen eller har mistet deres job, får et »kvalitetstilbud« om beskæftigelse eller uddannelse, som skal hjælpe dem med senere at finde beskæftigelse. I vores særberetning om dette emne (59) konstaterede vi, at Kommissionen havde givet medlemsstaterne rettidig og hensigtsmæssig støtte i forbindelse med oprettelsen af deres garantiordninger, men pegede på tre potentielle risici, der vil kunne påvirke ordningernes succes: tilstrækkeligheden af den samlede finansiering, hvordan et kvalitetstilbud skal defineres, og Kommissionens overvågning og rapportering af resultaterne. |
| --- | --- |

3.72.

Kronisk ungdomsarbejdsløshed er et stort problem i mange medlemsstater og var et af de emner, vi valgte som én af prioriteterne for vores arbejde i 2015. Som en reaktion på dette problem anbefalede Rådet i 2013, at medlemsstaterne indførte en »ungdomsgaranti« finansieret med en kombination af nationale midler og EU-midler. Garantien skulle sikre, at unge senest fire måneder efter, at de har forladt skolen eller har mistet deres job, får et »kvalitetstilbud« om beskæftigelse eller uddannelse, som skal hjælpe dem med senere at finde beskæftigelse. I vores særberetning om dette emne (59) konstaterede vi, at Kommissionen havde givet medlemsstaterne rettidig og hensigtsmæssig støtte i forbindelse med oprettelsen af deres garantiordninger, men pegede på tre potentielle risici, der vil kunne påvirke ordningernes succes: tilstrækkeligheden af den samlede finansiering, hvordan et kvalitetstilbud skal defineres, og Kommissionens overvågning og rapportering af resultaterne.

| 3.72. | Med hensyn til de tre potentielle risici, som kan påvirke ungdomsgarantiordningens succes, og som Retten har identificeret, er Kommissionen enig og vil gerne påpege følgende:






  — | Det er vigtigt for EU at investere i ungdomsgarantien for at bevare sit fremtidige vækstpotentiale. Der findes allerede betydelig finansiel EU-støtte, men for at realisere ungdomsgarantien skal medlemsstaterne også prioritere ungdomsarbejdsløshedsforanstaltninger i deres nationale budgetter. |
| --- | --- | --- |

3.72.

—

Det er vigtigt for EU at investere i ungdomsgarantien for at bevare sit fremtidige vækstpotentiale. Der findes allerede betydelig finansiel EU-støtte, men for at realisere ungdomsgarantien skal medlemsstaterne også prioritere ungdomsarbejdsløshedsforanstaltninger i deres nationale budgetter.

| — | »God kvalitet« er et vigtigt element for at gennemføre ungdomsgarantien. Kommissionen vil yderligere stimulere overvejelserne omkring tilbud af »god kvalitet« og tilbyde medlemsstaterne yderligere vejledning. |
| --- | --- |

—

»God kvalitet« er et vigtigt element for at gennemføre ungdomsgarantien. Kommissionen vil yderligere stimulere overvejelserne omkring tilbud af »god kvalitet« og tilbyde medlemsstaterne yderligere vejledning.

| — | En langvarig konsensusopbygning var nødvendig for at definere en fælles overvågningsramme. Overvågningsaktiviteterne vil indgå i Kommissionens vurdering af gennemførelsen af ungdomsgarantien i fremtidige europæiske semestre og dens rapport for 2016 om gennemførelsen af ordningen til Europa-Parlamentet og Rådet gennem de relevante kanaler. |
| --- | --- |

—

En langvarig konsensusopbygning var nødvendig for at definere en fælles overvågningsramme. Overvågningsaktiviteterne vil indgå i Kommissionens vurdering af gennemførelsen af ungdomsgarantien i fremtidige europæiske semestre og dens rapport for 2016 om gennemførelsen af ordningen til Europa-Parlamentet og Rådet gennem de relevante kanaler.

| 3.73. | Senere i 2015 vendte vi tilbage til dette spørgsmål i vores særberetning om Kommissionens støtte til indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen (60), et initiativ, som samlede nationale eksperter og Kommissionens eksperter i de otte medlemsstater, der havde den højeste ungdomsarbejdsløshed (61). Vi konkluderede, at effektiviteten af Kommissionens rådgivningsbistand til medlemsstaterne i relation til indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen blev begrænset af niveauet for og kvaliteten af de oplysninger, den havde adgang til om, hvordan de eksisterende ESF-foranstaltninger eller nationale foranstaltninger for unge arbejdsløse fungerer i praksis. Herudover havde Kommissionens vurdering af de ændringer af de operationelle programmer, medlemsstaterne foreslog, navnlig fokus på budgetmæssige aspekter og ikke på den bedste udnyttelse af de ESF-midler, der var til rådighed. |
| --- | --- |

3.73.

Senere i 2015 vendte vi tilbage til dette spørgsmål i vores særberetning om Kommissionens støtte til indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen (60), et initiativ, som samlede nationale eksperter og Kommissionens eksperter i de otte medlemsstater, der havde den højeste ungdomsarbejdsløshed (61). Vi konkluderede, at effektiviteten af Kommissionens rådgivningsbistand til medlemsstaterne i relation til indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen blev begrænset af niveauet for og kvaliteten af de oplysninger, den havde adgang til om, hvordan de eksisterende ESF-foranstaltninger eller nationale foranstaltninger for unge arbejdsløse fungerer i praksis. Herudover havde Kommissionens vurdering af de ændringer af de operationelle programmer, medlemsstaterne foreslog, navnlig fokus på budgetmæssige aspekter og ikke på den bedste udnyttelse af de ESF-midler, der var til rådighed.

| 3.73. | Kommissionen benyttede proaktivt alle tilgængelige instrumenter inden for den gældende retlige ramme til at nå målene for initiativet vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen og rapportere herom.

  Efter Kommissionens opfattelse har initiativet vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen opfyldt de politiske forventninger, som Det Europæiske Råd gav udtryk for i sine konklusioner af 30. januar 2012. Det primære formål med de fælles indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen — et enkeltstående ad hoc-initiativ — var at mobilisere EU-instrumenter og nationale instrumenter, herunder strukturfonde, og at drøfte de politiske reformer, der skal inkluderes i ungdomsbeskæftigelsesplaner. Holdene skulle »ryste træet« ved at skabe fokus på højeste politiske niveau, skabe en forståelse for sagens hastende karakter og sikre en stærkere styring uden at indføre yderligere administrative og/eller retlige procedurer. |
| --- | --- |

3.73.

Efter Kommissionens opfattelse har initiativet vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen opfyldt de politiske forventninger, som Det Europæiske Råd gav udtryk for i sine konklusioner af 30. januar 2012. Det primære formål med de fælles indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen — et enkeltstående ad hoc-initiativ — var at mobilisere EU-instrumenter og nationale instrumenter, herunder strukturfonde, og at drøfte de politiske reformer, der skal inkluderes i ungdomsbeskæftigelsesplaner. Holdene skulle »ryste træet« ved at skabe fokus på højeste politiske niveau, skabe en forståelse for sagens hastende karakter og sikre en stærkere styring uden at indføre yderligere administrative og/eller retlige procedurer.

Miljø, energi og klimaændringer

| 3.74. | Miljø og klimaændringer samt konsekvenserne heraf for EU's politikker på en række andre områder, som for eksempel landbrug og energi, er en af de globale udfordringer, som vi sætter fokus på i vores strategi for 2013-2017. I vores beretning om EU-finansierede spildevandsrensningsanlæg i Donaus opland vurderede vi derfor, om EU-støtten hjalp medlemsstaterne med at opfylde deres spildevandspolitiske mål (62) — et centralt element i en vellykket miljøpolitik. Vi konkluderede, at EU's finansielle støtte havde spillet en vigtig rolle med hensyn til at fremme opsamling og rensning af spildevand, men at dette ikke havde været tilstrækkeligt til at overholde de relevante frister. |
| --- | --- |

3.74.

Miljø og klimaændringer samt konsekvenserne heraf for EU's politikker på en række andre områder, som for eksempel landbrug og energi, er en af de globale udfordringer, som vi sætter fokus på i vores strategi for 2013-2017. I vores beretning om EU-finansierede spildevandsrensningsanlæg i Donaus opland vurderede vi derfor, om EU-støtten hjalp medlemsstaterne med at opfylde deres spildevandspolitiske mål (62) — et centralt element i en vellykket miljøpolitik. Vi konkluderede, at EU's finansielle støtte havde spillet en vigtig rolle med hensyn til at fremme opsamling og rensning af spildevand, men at dette ikke havde været tilstrækkeligt til at overholde de relevante frister.

| 3.75. | I en senere beretning i 2015 undersøgte vi så et andet aspekt af vandkvaliteten i Donaus opland: de samme fire medlemsstaters fremskridt med hensyn til at opfylde kravene i vandrammedirektivet (63), hvis hovedmål fra 2000 var at opnå god vandkvalitet senest i 2015 (med visse mulige undtagelser). Vi konkluderede, at gennemførelsen af de EU-medfinansierede foranstaltninger kun i mindre grad havde forbedret vandkvaliteten. Indførelsen af vandområdeplanen som et redskab til integreret forvaltning af vandressourcerne var en af styrkerne ved direktivet, men i praksis var medlemsstaternes planer mangelfulde med hensyn til kortlægning af forureningsbelastninger og definition af afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.75.

I en senere beretning i 2015 undersøgte vi så et andet aspekt af vandkvaliteten i Donaus opland: de samme fire medlemsstaters fremskridt med hensyn til at opfylde kravene i vandrammedirektivet (63), hvis hovedmål fra 2000 var at opnå god vandkvalitet senest i 2015 (med visse mulige undtagelser). Vi konkluderede, at gennemførelsen af de EU-medfinansierede foranstaltninger kun i mindre grad havde forbedret vandkvaliteten. Indførelsen af vandområdeplanen som et redskab til integreret forvaltning af vandressourcerne var en af styrkerne ved direktivet, men i praksis var medlemsstaternes planer mangelfulde med hensyn til kortlægning af forureningsbelastninger og definition af afhjælpende foranstaltninger.

| 3.76. | I forbindelse med et andet tema undersøgte vi EU's emissionshandelssystem (ETS) (64). Ordningen udgør et væsentligt element i EU's politik for bekæmpelse af klimaændringer og er udformet med henblik på at fremme reduktionen af drivhusgasemissioner på en omkostningseffektiv og økonomisk produktiv måde. Vi konstaterede, at Kommissionens og medlemsstaternes forvaltning af ordningen ikke var hensigtsmæssig i alle henseender. Den blev hæmmet af visse problemer med soliditeten af de rammer, der skulle beskytte ordningens integritet, f.eks. manglende overvågning af emissionsmarkedet på EU-niveau, og af væsentlige svagheder i gennemførelsen af anden fase af ordningen i perioden 2008-2012, efter den første forberedende fase. |
| --- | --- |

3.76.

I forbindelse med et andet tema undersøgte vi EU's emissionshandelssystem (ETS) (64). Ordningen udgør et væsentligt element i EU's politik for bekæmpelse af klimaændringer og er udformet med henblik på at fremme reduktionen af drivhusgasemissioner på en omkostningseffektiv og økonomisk produktiv måde. Vi konstaterede, at Kommissionens og medlemsstaternes forvaltning af ordningen ikke var hensigtsmæssig i alle henseender. Den blev hæmmet af visse problemer med soliditeten af de rammer, der skulle beskytte ordningens integritet, f.eks. manglende overvågning af emissionsmarkedet på EU-niveau, og af væsentlige svagheder i gennemførelsen af anden fase af ordningen i perioden 2008-2012, efter den første forberedende fase.

| 3.76. | Kommissionen er forpligtet til fortsat at forbedre EU's emissionshandelssystem og vil tage hånd om de mangler, som revisorerne har identificeret. Medlemsstaterne skal gennemføre en række anbefalinger.

  Mange af de punkter, som Revisionsretten har bemærket, var specifikke for perioden 2008-2012 (fase 2) og er allerede stort set blevet behandlet i de nuværende regler for perioden 2013-2020 (fase 3).


  Siden revisionsrapporten er der fremsat et nyt lovforslag om emissionshandelssystemet (65) (gennemførelse af klima- og energimålene for 2030 efter Det Europæiske Råds konklusioner fra oktober 2014). |
| --- | --- |

3.76.

Mange af de punkter, som Revisionsretten har bemærket, var specifikke for perioden 2008-2012 (fase 2) og er allerede stort set blevet behandlet i de nuværende regler for perioden 2013-2020 (fase 3).

Siden revisionsrapporten er der fremsat et nyt lovforslag om emissionshandelssystemet (65) (gennemførelse af klima- og energimålene for 2030 efter Det Europæiske Råds konklusioner fra oktober 2014).

| 3.77. | Vi offentliggjorde også en beretning om energiforsyningssikkerhed og udviklingen af EU's indre marked for energi (66). Vi konstaterede, at EU's mål om at gennemføre det indre energimarked i 2014 ikke var blevet opfyldt. Energiinfrastrukturen i Europa er generelt endnu ikke velegnet til fuldt integrerede markeder og giver derfor ikke på nuværende tidspunkt en effektiv forsyningssikkerhed. EU-budgettets finansielle støtte til energiinfrastruktur har kun i begrænset omfang bidraget til udviklingen af det indre energimarked og til energiforsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

3.77.

Vi offentliggjorde også en beretning om energiforsyningssikkerhed og udviklingen af EU's indre marked for energi (66). Vi konstaterede, at EU's mål om at gennemføre det indre energimarked i 2014 ikke var blevet opfyldt. Energiinfrastrukturen i Europa er generelt endnu ikke velegnet til fuldt integrerede markeder og giver derfor ikke på nuværende tidspunkt en effektiv forsyningssikkerhed. EU-budgettets finansielle støtte til energiinfrastruktur har kun i begrænset omfang bidraget til udviklingen af det indre energimarked og til energiforsyningssikkerheden.

| 3.77. | Kommissionen tager konkrete skridt til at fjerne de resterende hindringer på markedet for det indre marked for energi, navnlig gennem regionale samarbejdsrammer, der omfatter forskellige medlemsstater og i forbindelse med udarbejdelsen af initiativet om udformningen af elektricitetsmarkedet. Med hensyn til infrastruktur er det vigtigt at bemærke, at:






  a) | energiinfrastruktur ventes at blive finansieret af markedet, dvs. brugertakster godkendt af uafhængige regulatorer, og finansiel støtte fra EU's budget bør derfor være undtagelsen snarere end reglen |
| --- | --- | --- |

3.77.

a)

energiinfrastruktur ventes at blive finansieret af markedet, dvs. brugertakster godkendt af uafhængige regulatorer, og finansiel støtte fra EU's budget bør derfor være undtagelsen snarere end reglen

| b) | hvor der er tildelt finansiel støtte, er forsyningssikkerheden ofte forbedret betydeligt. Et godt eksempel er de baltiske lande, hvor støtte fra både genopretningsprogrammet og CEF til centrale projekter ikke kun har øget forsyningssikkerheden inden for elektricitet, men også hjulpet med at konvergere engrospriserne. |
| --- | --- |

b)

hvor der er tildelt finansiel støtte, er forsyningssikkerheden ofte forbedret betydeligt. Et godt eksempel er de baltiske lande, hvor støtte fra både genopretningsprogrammet og CEF til centrale projekter ikke kun har øget forsyningssikkerheden inden for elektricitet, men også hjulpet med at konvergere engrospriserne.

Opfølgning af anbefalingerne i særberetninger

| 3.78. | Opfølgningen af vores beretninger om forvaltningsrevision er et afgørende element i ansvarlighedscyklussen og bidrager til at fremme Kommissionens og medlemsstaternes implementering af revisionsanbefalingerne. |
| --- | --- |

3.78.

Opfølgningen af vores beretninger om forvaltningsrevision er et afgørende element i ansvarlighedscyklussen og bidrager til at fremme Kommissionens og medlemsstaternes implementering af revisionsanbefalingerne.

| 3.79. | I vores særberetning fra 2016 om opfølgningen i 2014 (67) kom vi med en række anbefalinger og anførte, at Kommissionen burde bringe sin opfølgningspraksis i overensstemmelse med de relevante interne kontrolstandarder. Kommissionen accepterede disse anbefalinger og indvilligede i at træffe korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.79.

I vores særberetning fra 2016 om opfølgningen i 2014 (67) kom vi med en række anbefalinger og anførte, at Kommissionen burde bringe sin opfølgningspraksis i overensstemmelse med de relevante interne kontrolstandarder. Kommissionen accepterede disse anbefalinger og indvilligede i at træffe korrigerende foranstaltninger.

| 3.79-3.80. | Kommissionen er indstillet på at sikre, at de anbefalinger, som Revisionsretten fremsætter i sine særberetninger, og som Kommissionen accepterer, systematisk gennemføres og følges op.

  Det er Kommissionens overbevisning, at dens kontrolordninger er i overensstemmelse med internationale kontrolstandarder og bedste praksis.


  Kommissionen er imidlertid indstillet på at håndtere yderligere udfordringer vedrørende opfølgningssystemet og -procedurerne for decharge. |
| --- | --- |

3.79-3.80.

Det er Kommissionens overbevisning, at dens kontrolordninger er i overensstemmelse med internationale kontrolstandarder og bedste praksis.

Kommissionen er imidlertid indstillet på at håndtere yderligere udfordringer vedrørende opfølgningssystemet og -procedurerne for decharge.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.80. | Vi vurderede Kommissionens opfølgning af en stikprøve på 90 revisionsanbefalinger fra 11 særberetninger offentliggjort i perioden 2011-2012. Stikprøven var udtaget på grundlag af en række kriterier (68). På grundlag af de 83 anbefalinger, der kunne efterprøves, konstaterede vi, at Kommissionen havde implementeret 63 % af vores anbefalinger fuldt ud, mens 26 % var implementeret i de fleste henseender, 10 % var implementeret i nogle henseender, og 1 % ikke var implementeret. |
| --- | --- |

3.80.

Vi vurderede Kommissionens opfølgning af en stikprøve på 90 revisionsanbefalinger fra 11 særberetninger offentliggjort i perioden 2011-2012. Stikprøven var udtaget på grundlag af en række kriterier (68). På grundlag af de 83 anbefalinger, der kunne efterprøves, konstaterede vi, at Kommissionen havde implementeret 63 % af vores anbefalinger fuldt ud, mens 26 % var implementeret i de fleste henseender, 10 % var implementeret i nogle henseender, og 1 % ikke var implementeret.

| 3.81. | Selv om Kommissionen er den vigtigste af de enheder, vi reviderer, konstaterer vi ofte forhold, som bedst kan behandles af medlemsstaternes myndigheder alene eller i samarbejde med Kommissionen, eftersom de fleste EU-udgifter afholdes under ordninger, hvor forvaltningen deles med medlemsstaterne. I vores særberetninger fremsætter vi undertiden også anbefalinger til medlemsstaterne generelt. Vi kan også komme med anbefalinger til en enkelt medlemsstat, men dette sker sjældent (69). |
| --- | --- |

3.81.

Selv om Kommissionen er den vigtigste af de enheder, vi reviderer, konstaterer vi ofte forhold, som bedst kan behandles af medlemsstaternes myndigheder alene eller i samarbejde med Kommissionen, eftersom de fleste EU-udgifter afholdes under ordninger, hvor forvaltningen deles med medlemsstaterne. I vores særberetninger fremsætter vi undertiden også anbefalinger til medlemsstaterne generelt. Vi kan også komme med anbefalinger til en enkelt medlemsstat, men dette sker sjældent (69).

Anbefalingerne sendes til medlemsstaterne, men formel opfølgning er en blandet affære

| 3.82. | Når vi fremsætter anbefalinger, som gælder medlemsstaterne generelt, kan disse budskaber formidles på fem forskellige måder (jf.
  figur 3.7
  ). Hver enkelt beretning sendes først til medlemsstaternes overordnede revisionsorganer (det vigtigste offentlige revisionsorgan). Beretningerne sendes også til Rådet, så det kan tage hensyn til dem i forbindelse med dechargeproceduren, og fremlægges undertiden i Rådets arbejdsgrupper. Vores årlige aktivitetsrapport (som indeholder detaljerede oplysninger om vores særberetninger) sendes også til parlamentet i hver enkelt medlemsstat, og Rettens medlemmer kan som led i deres kontakter til deres nationale parlament specifikt henlede parlamentets eller det relevante udvalgs opmærksomhed på særlige beretninger. Vores anbefalinger formidles også til medlemsstaterne gennem Kommissionens retningslinjer og uddannelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

3.82.

Når vi fremsætter anbefalinger, som gælder medlemsstaterne generelt, kan disse budskaber formidles på fem forskellige måder (jf.
  figur 3.7
  ). Hver enkelt beretning sendes først til medlemsstaternes overordnede revisionsorganer (det vigtigste offentlige revisionsorgan). Beretningerne sendes også til Rådet, så det kan tage hensyn til dem i forbindelse med dechargeproceduren, og fremlægges undertiden i Rådets arbejdsgrupper. Vores årlige aktivitetsrapport (som indeholder detaljerede oplysninger om vores særberetninger) sendes også til parlamentet i hver enkelt medlemsstat, og Rettens medlemmer kan som led i deres kontakter til deres nationale parlament specifikt henlede parlamentets eller det relevante udvalgs opmærksomhed på særlige beretninger. Vores anbefalinger formidles også til medlemsstaterne gennem Kommissionens retningslinjer og uddannelsesforanstaltninger.

Figur 3.7 —   Meddelelse af revisionsresultater til medlemsstaterne

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.83. | Indtil nu har vi imidlertid kun fået relativt få oplysninger om effekten af denne kommunikationsindsat i medlemsstaterne. For at råde bod på dette gennemførte vi en spørgeundersøgelse blandt betalingsorganer, ministerier og OR om opfølgningen af anbefalinger på medlemsstatsniveau (70). Fire af Kommissionens GD'er udfyldte også et spørgeskema. |
| --- | --- |

3.83.

Indtil nu har vi imidlertid kun fået relativt få oplysninger om effekten af denne kommunikationsindsat i medlemsstaterne. For at råde bod på dette gennemførte vi en spørgeundersøgelse blandt betalingsorganer, ministerier og OR om opfølgningen af anbefalinger på medlemsstatsniveau (70). Fire af Kommissionens GD'er udfyldte også et spørgeskema.

| 3.84. | Dette bekræftede, at anbefalingerne virkelig formidles på medlemsstatsniveau, og undersøgelsen viste, at deltagerne havde modtaget vores budskaber via en eller flere af ovennævnte kanaler. For så vidt angår virkningerne anerkendte 80 % af respondenterne, at der i det mindste var et vist kendskab til vores beretninger på medlemsstatsniveau. Men kun 13 % svarede, at der i deres medlemsstat var en samordnet procedure for opfølgning af alle vores anbefalinger. Hvad angår de opfølgningsforanstaltninger, der var truffet, svarede 38 %, at der kun træffes foranstaltninger i forbindelse med særlige emner, mens 49 % anførte, at der ikke træffes formelle opfølgningsforanstaltninger. Nogle medlemsstater gav ikke desto mindre konkrete eksempler på, at vores anbefalinger var blevet inkorporeret i den nationale politik og praksis, især på området naturressourcer (jf.
  figur 3.8
  ). |
| --- | --- |

3.84.

Dette bekræftede, at anbefalingerne virkelig formidles på medlemsstatsniveau, og undersøgelsen viste, at deltagerne havde modtaget vores budskaber via en eller flere af ovennævnte kanaler. For så vidt angår virkningerne anerkendte 80 % af respondenterne, at der i det mindste var et vist kendskab til vores beretninger på medlemsstatsniveau. Men kun 13 % svarede, at der i deres medlemsstat var en samordnet procedure for opfølgning af alle vores anbefalinger. Hvad angår de opfølgningsforanstaltninger, der var truffet, svarede 38 %, at der kun træffes foranstaltninger i forbindelse med særlige emner, mens 49 % anførte, at der ikke træffes formelle opfølgningsforanstaltninger. Nogle medlemsstater gav ikke desto mindre konkrete eksempler på, at vores anbefalinger var blevet inkorporeret i den nationale politik og praksis, især på området naturressourcer (jf.
  figur 3.8
  ).

Figur 3.8 —   Eksempler på opmærksomhed og kommunikation på medlemsstatsniveau

Vores beretning »Omkostningseffektiviteten af EU's landdistriktsstøtte til ikke-produktive investeringer i landbruget« (71) anbefalede, at medlemsstaterne etablerede procedurer, der sikrer, at omkostningerne ved de støttede ikke-produktive investeringer ikke overstiger omkostningerne ved lignende typer af varer, tjenesteydelser eller arbejder, der udbydes på markedet. Nærmere bestemt burde medlemsstaterne fastlægge passende benchmarks og/eller referenceomkostninger, som omkostningerne ved ikke-produktive investeringer systematisk sammenholdes med som led i deres administrative kontroller. Som reaktion på denne anbefaling har en af medlemsstaterne indført standardpriser for administration i forbindelse med plantning af hegn.

For at videreformidle Rettens anbefalinger lægger forvaltningsmyndigheden i en medlemsstat Rettens revisionsresultater ud på intranettet for det udvalg for gennemførelse af programmet om udvikling af landdistrikterne, hvor alle gennemførelsesorganerne og betalingsorganet er repræsenteret.

I en medlemsstat meddeler landbrugsministeriet vores vigtigste resultater og anbefalinger til betalingsorganet og, hvis det er relevant, også til andre interessenter, i en sammenfattende rapport, der indeholder et bilag med den fuldstændige beretning.

Kilde: Udvalgte svar fra vores spørgeundersøgelse blandt OR og betalingsorganer.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.85. | Spørgeundersøgelsen viser, at der er rimelig opmærksomhed på resultaterne af vores forvaltningsrevisioner og anbefalinger i medlemsstaterne. Det er imidlertid meget forskelligt, hvor meget der følges op på dem, og der er kun beskeden dokumentation for, at den nationale politik og praksis er blevet ændret som følge af vore anbefalinger. Det er klart, at der er plads til forbedringer med hensyn til, hvordan vi udarbejder og udsender vores anbefalinger, så de kan få maksimal effekt i medlemsstaterne. I efteråret 2016 vil Retten inddrage Kontaktkomitéen, Kommissionens tjenestegrene og Rådet i høringen om en mulig opfølgning af anbefalingerne i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.85.

Spørgeundersøgelsen viser, at der er rimelig opmærksomhed på resultaterne af vores forvaltningsrevisioner og anbefalinger i medlemsstaterne. Det er imidlertid meget forskelligt, hvor meget der følges op på dem, og der er kun beskeden dokumentation for, at den nationale politik og praksis er blevet ændret som følge af vore anbefalinger. Det er klart, at der er plads til forbedringer med hensyn til, hvordan vi udarbejder og udsender vores anbefalinger, så de kan få maksimal effekt i medlemsstaterne. I efteråret 2016 vil Retten inddrage Kontaktkomitéen, Kommissionens tjenestegrene og Rådet i høringen om en mulig opfølgning af anbefalingerne i medlemsstaterne.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 3.86. | Horisont 2020 er et ambitiøst og vidtrækkende program, som for første gang samler tidligere adskilte forsknings- og innovationsprogrammer og sætter fokus på »samfundsmæssige udfordringer«. Der er forbindelser på højt niveau mellem Horisont 2020 og EU's hovedstrategi, Europa 2020: To af de tre vigtigste indikatorer for Horisont 2020 er også indikatorer på højt niveau i Europa 2020. Disse indikatorer er imidlertid kun til begrænset nytte, når det gælder om at spore Horisont 2020's bidrag til Europa 2020 (jf. punkt 3.7-3.17). |
| --- | --- |

3.86.

Horisont 2020 er et ambitiøst og vidtrækkende program, som for første gang samler tidligere adskilte forsknings- og innovationsprogrammer og sætter fokus på »samfundsmæssige udfordringer«. Der er forbindelser på højt niveau mellem Horisont 2020 og EU's hovedstrategi, Europa 2020: To af de tre vigtigste indikatorer for Horisont 2020 er også indikatorer på højt niveau i Europa 2020. Disse indikatorer er imidlertid kun til begrænset nytte, når det gælder om at spore Horisont 2020's bidrag til Europa 2020 (jf. punkt 3.7-3.17).

| 3.86. | Kommissionen accepterer, at den skal blive endnu bedre, men mener, at dens resultatrammer allerede nu sporer Horisont 2020's bidrag til Europa 2020.

  Dette er forklaret i figur 3.1 og i punkt 3.13.


  EU's budget udgør kun en lille del af de samlede forsknings- og innovationsudgifter i Europa og kan dermed i sig selv kun yde et mindre bidrag til at nå Europa 2020-målene. Fremskridt i retning af Europa 2020-strategien afhænger af en lang række foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan, som ikke kun omhandler udgifter, og hvor medlemsstaterne spiller en helt afgørende rolle.


  Horisont 2020's bidrag til at nå Europa 2020-strategien styrkes af samspillet med andre foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan. |
| --- | --- |

3.86.

Dette er forklaret i figur 3.1 og i punkt 3.13.

EU's budget udgør kun en lille del af de samlede forsknings- og innovationsudgifter i Europa og kan dermed i sig selv kun yde et mindre bidrag til at nå Europa 2020-målene. Fremskridt i retning af Europa 2020-strategien afhænger af en lang række foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan, som ikke kun omhandler udgifter, og hvor medlemsstaterne spiller en helt afgørende rolle.

Horisont 2020's bidrag til at nå Europa 2020-strategien styrkes af samspillet med andre foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan.

| 3.87. | Forbindelserne mellem Kommissionens 10 politiske prioriteter og Europa 2020/Horisont 2020 bør præciseres nærmere. De politiske prioriteter overlapper med, men er forskellige fra prioriteterne for Europa 2020. Det er ikke klart, hvilke prioriteter — med hensyn til planlægning, overvågning og rapportering — Horisont 2020 nu skal tilpasses. Der er en risiko for, at andre dele af EU's aktivitetsområder er berørt (jf. punkt 3.18-3.21). |
| --- | --- |

3.87.

Forbindelserne mellem Kommissionens 10 politiske prioriteter og Europa 2020/Horisont 2020 bør præciseres nærmere. De politiske prioriteter overlapper med, men er forskellige fra prioriteterne for Europa 2020. Det er ikke klart, hvilke prioriteter — med hensyn til planlægning, overvågning og rapportering — Horisont 2020 nu skal tilpasses. Der er en risiko for, at andre dele af EU's aktivitetsområder er berørt (jf. punkt 3.18-3.21).

| 3.87. | Kommissionens politiske prioriteter under formand Jean-Claude Juncker fastsætter rammerne for Kommissionens eget bidrag til at opfylde Europa 2020-strategien, som er et fælles ansvar for Unionen og medlemsstaterne. De politiske prioriteter er vejledende for Kommissionens gennemførelse af finansielle programmer, men dette sker i fuld komplementaritet med Europa 2020-strategien og i overensstemmelse med de retlige rammer, der understøtter Horisont 2020, som ikke har ændret sig. |
| --- | --- |

3.87.

| 3.88. | En vigtig succesfaktor for Horisont 2020 er effektiv synergi og komplementaritet mellem nationale og europæiske forsknings- og innovationsprogrammer. Vores partnere i de overordnede revisionsorganer i Bulgarien og Portugal mente, at der, selv om der var komplementaritet i deres lande, også var visse problemer på nationalt plan (jf. punkt 3.22 og 3.23). |
| --- | --- |

3.88.

En vigtig succesfaktor for Horisont 2020 er effektiv synergi og komplementaritet mellem nationale og europæiske forsknings- og innovationsprogrammer. Vores partnere i de overordnede revisionsorganer i Bulgarien og Portugal mente, at der, selv om der var komplementaritet i deres lande, også var visse problemer på nationalt plan (jf. punkt 3.22 og 3.23).

| 3.89. | Retsgrundlaget for Horisont 2020 indfører flere vigtige elementer med henblik på resultatstyring, for eksempel mål og nøgleresultatindikatorer. Det er en positiv udvikling. Retsgrundlaget bør dog udbygges yderligere. Der er referencescenarier, milepæle og mål, som bør videreudvikles, nogle af målene bør revideres for at sikre, at de er tilstrækkelig ambitiøse, og nogle indikatorer lider under mangel på tilgængelig information. De mål, der er defineret i lovgivningen, er naturligvis formuleret på et højt niveau, men de omsættes ikke via arbejdsprogrammer og indkaldelser til mål på et lavere niveau, der kan anvendes til operationel resultatstyring. Kommissionen anvender ikke arbejdsprogrammerne og de dertil knyttede indkaldelser under Horisont 2020 til at sætte større fokus på resultater (jf. punkt 3.27-3.38). |
| --- | --- |

3.89.

Retsgrundlaget for Horisont 2020 indfører flere vigtige elementer med henblik på resultatstyring, for eksempel mål og nøgleresultatindikatorer. Det er en positiv udvikling. Retsgrundlaget bør dog udbygges yderligere. Der er referencescenarier, milepæle og mål, som bør videreudvikles, nogle af målene bør revideres for at sikre, at de er tilstrækkelig ambitiøse, og nogle indikatorer lider under mangel på tilgængelig information. De mål, der er defineret i lovgivningen, er naturligvis formuleret på et højt niveau, men de omsættes ikke via arbejdsprogrammer og indkaldelser til mål på et lavere niveau, der kan anvendes til operationel resultatstyring. Kommissionen anvender ikke arbejdsprogrammerne og de dertil knyttede indkaldelser under Horisont 2020 til at sætte større fokus på resultater (jf. punkt 3.27-3.38).

| 3.89. | Resultatrammen blev drøftet med den lovgivende myndighed i forbindelse med vedtagelsen af Horisont 2020-lovgivningen og som anført i denne lovgivning. Den omfatter en række indikatorer, som vil blive overvåget i løbet af hele programmet, samt foreløbige og efterfølgende evalueringer. Denne klare ramme er et fremskridt i forhold til de tidligere rammeprogrammer.

  Resultaterne og virkningerne af arbejdsprogrammerne og mere generelt af Horisont 2020 vil blive vurderet ved hjælp af denne resultatramme.


  Forskningens langsigtede natur, tidsplanen for udarbejdelsen af lovgivningen og begrænsningerne i tilgængeligheden af visse data giver udfordringer i færdiggørelsen af resultatrammen, og Kommissionen accepterer, at der er behov for løbende forbedringer. |
| --- | --- |

3.89.

Resultaterne og virkningerne af arbejdsprogrammerne og mere generelt af Horisont 2020 vil blive vurderet ved hjælp af denne resultatramme.

Forskningens langsigtede natur, tidsplanen for udarbejdelsen af lovgivningen og begrænsningerne i tilgængeligheden af visse data giver udfordringer i færdiggørelsen af resultatrammen, og Kommissionen accepterer, at der er behov for løbende forbedringer.

| 3.90. | Målene i de forslag og indkaldelser, vi undersøgte, var generelt SMART, når Kommissionen stillede krav herom. Når der ses bort fra EFR, der anvender topkvalitet som et kriterium, blev der ved evalueringen af disse forslag lagt vægt på resultater. Ifølge tilskudsaftalerne skal modtagerne indberette oplysninger til Kommissionen med henblik på aggregeringen af Horisont 2020's nøgleresultatindikatorer. Anvendelsen af det bredere begreb »forventede virkninger« i stedet for »forventede resultater« øger imidlertid risikoen for, at de oplysninger, der indsendes om denne del, er for brede og ikke direkte vedrører den aktion, der finansieres af Horisont 2020, med det resultat at det vil kunne blive vanskeligt at vurdere projekternes performance (jf. punkt 3.39-3.43). |
| --- | --- |

3.90.

Målene i de forslag og indkaldelser, vi undersøgte, var generelt SMART, når Kommissionen stillede krav herom. Når der ses bort fra EFR, der anvender topkvalitet som et kriterium, blev der ved evalueringen af disse forslag lagt vægt på resultater. Ifølge tilskudsaftalerne skal modtagerne indberette oplysninger til Kommissionen med henblik på aggregeringen af Horisont 2020's nøgleresultatindikatorer. Anvendelsen af det bredere begreb »forventede virkninger« i stedet for »forventede resultater« øger imidlertid risikoen for, at de oplysninger, der indsendes om denne del, er for brede og ikke direkte vedrører den aktion, der finansieres af Horisont 2020, med det resultat at det vil kunne blive vanskeligt at vurdere projekternes performance (jf. punkt 3.39-3.43).

| 3.90. | Brugen af »forventede virkninger« i stedet for »resultat« skyldes, at Horisont 2020-lovgivningen blev vedtaget før retningslinjerne for bedre regulering. Kommissionen ønsker at evaluere de forventede virkninger af projekter, når den overvejer, hvilke projekter som skal støttes. Dette vil ikke påvirke overvågningen af de indikatorer, som fremgår af lovgivningen, og som er hjørnestenen i resultatrammen. |
| --- | --- |

3.90.

| 3.91. | Svagheder i udformningen af overvågnings- og rapporteringssystemet for Horisont 2020 betyder, at Kommissionen kun har begrænset mulighed for at overvåge og redegøre for programmets resultater: |
| --- | --- |

3.91.

Svagheder i udformningen af overvågnings- og rapporteringssystemet for Horisont 2020 betyder, at Kommissionen kun har begrænset mulighed for at overvåge og redegøre for programmets resultater:

| 3.91. | Kommissionen mener, at overvågnings- og rapporteringssystemet for Horisont 2020 er en stor forbedring sammenlignet med RP7. Der er fastlagt klare mål, og en resultatramme, som er blevet drøftet grundigt med interessenter og den lovgivende myndighed, er forankret i retsgrundlaget.

  Kommissionen er klar over, at der fortsat er visse svagheder, og arbejder på at rette op på dem: |
| --- | --- |

3.91.

Kommissionen er klar over, at der fortsat er visse svagheder, og arbejder på at rette op på dem:

| a) | Den nuværende struktur giver ikke Kommissionen mulighed for særskilt at overvåge og rapportere om de udgifter, der er afholdt under de forskellige forsknings-, udviklings- og innovationskomponenter inden for Horisont 2020, og om de opnåede resultater (jf. punkt 3.45-3.47). |
| --- | --- |

a)

Den nuværende struktur giver ikke Kommissionen mulighed for særskilt at overvåge og rapportere om de udgifter, der er afholdt under de forskellige forsknings-, udviklings- og innovationskomponenter inden for Horisont 2020, og om de opnåede resultater (jf. punkt 3.45-3.47).

| a) | Kommissionen mener ikke, at forsknings- og innovationsudgifter skal rapporteres særskilt, idet dette ikke er et krav i lovgivningen og er i strid med den indsats, der gøres i Horisont 2020 på at slå bro over kløften mellem forskning og innovation. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen mener ikke, at forsknings- og innovationsudgifter skal rapporteres særskilt, idet dette ikke er et krav i lovgivningen og er i strid med den indsats, der gøres i Horisont 2020 på at slå bro over kløften mellem forskning og innovation.

| b) | Horisont 2020's bidrag til Europa 2020 er en veletableret del af budgetproceduren. Men indtil nu er der ikke på en meningsfuld måde blevet redegjort for Horisont 2020's bidrag til Europa 2020 (jf. punkt 3.48-3.50). |
| --- | --- |

b)

Horisont 2020's bidrag til Europa 2020 er en veletableret del af budgetproceduren. Men indtil nu er der ikke på en meningsfuld måde blevet redegjort for Horisont 2020's bidrag til Europa 2020 (jf. punkt 3.48-3.50).

| b) | Lovgivningen kræver, at bidraget fra Horisont 2020 til Europa 2020 skal rapporteres i den foreløbige evaluering af programmet, og denne evaluering vil finde sted i 2017. Arten af forskningscyklussen betyder, at der skal gå en vis tid, inden bidraget til Europa 2020 kan rapporteres på en meningsfuld måde. |
| --- | --- |

b)

Lovgivningen kræver, at bidraget fra Horisont 2020 til Europa 2020 skal rapporteres i den foreløbige evaluering af programmet, og denne evaluering vil finde sted i 2017. Arten af forskningscyklussen betyder, at der skal gå en vis tid, inden bidraget til Europa 2020 kan rapporteres på en meningsfuld måde.

| c) | Sammenlignet med RP7 er overvågnings- og rapporteringssystemet for Horisont 2020 blevet bedre, men der er fortsat svagheder med hensyn til de oplysninger, der indsamles. Der er en risiko for, at de vanskeligheder, der opstod i forbindelse med den efterfølgende evaluering af RP7, måske også vil gøre sig gældende for Horisont 2020 (jf. punkt 3.51-3.53). |
| --- | --- |

c)

Sammenlignet med RP7 er overvågnings- og rapporteringssystemet for Horisont 2020 blevet bedre, men der er fortsat svagheder med hensyn til de oplysninger, der indsamles. Der er en risiko for, at de vanskeligheder, der opstod i forbindelse med den efterfølgende evaluering af RP7, måske også vil gøre sig gældende for Horisont 2020 (jf. punkt 3.51-3.53).

| c) | Kommissionen er enig i, at overvågnings- og rapporteringssystemet for Horisont 2020 er en forbedring sammenlignet med RP7. Der er fastlagt klare mål, og en resultatramme, som er blevet drøftet grundigt med interessenter og den lovgivende myndighed, er forankret i retsgrundlaget. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen er enig i, at overvågnings- og rapporteringssystemet for Horisont 2020 er en forbedring sammenlignet med RP7. Der er fastlagt klare mål, og en resultatramme, som er blevet drøftet grundigt med interessenter og den lovgivende myndighed, er forankret i retsgrundlaget.

Den mener, at den har handlet for at afbøde de vanskeligheder, som er identificeret i RP7-evalueringssystemet.

| 3.92. | Vigtige grundbegreber i forbindelse med vurdering af resultater er de forskellige former for fordele, der kan opstå som følge af en offentlig foranstaltning: input, output, resultater og virkninger. Kommissionen har defineret, hvordan disse udtryk skal anvendes, men den retter sig ikke altid efter disse definitioner. Den tilsyneladende vilkårlige anvendelse af »resultat« og »virkning« udgør et særligt problem, når lovgivningen omsættes til konkrete arbejdsprogrammer (jf. punkt 3.54-3.59). |
| --- | --- |

3.92.

Vigtige grundbegreber i forbindelse med vurdering af resultater er de forskellige former for fordele, der kan opstå som følge af en offentlig foranstaltning: input, output, resultater og virkninger. Kommissionen har defineret, hvordan disse udtryk skal anvendes, men den retter sig ikke altid efter disse definitioner. Den tilsyneladende vilkårlige anvendelse af »resultat« og »virkning« udgør et særligt problem, når lovgivningen omsættes til konkrete arbejdsprogrammer (jf. punkt 3.54-3.59).

| 3.92. | Horisont 2020-forordningerne (december 2013) blev vedtaget inden retningslinjerne for bedre regulering (maj 2015). Dette har ført til nogle uoverensstemmelser som bemærket af Retten. Siden vedtagelsen af retningslinjerne for bedre regulering er terminologien for bedre regulering konsekvent blevet brugt i overvågningen og evalueringen af resultaterne af Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.92.

| 3.93. | Med hensyn til de GD'er, der beskæftiger sig med naturressourcer, konstaterede vi, at mange af de mål, der anvendes i forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter, var taget direkte fra politik- eller lovgivningsdokumenter og derfor var formuleret på et for højt niveau til, at de kunne anvendes i forbindelse med forvaltningen. Vi konstaterede fremskridt med hensyn til de indikatorer, der blev anvendt til måling af resultater, men der er fortsat visse svagheder (jf. punkt 3.60-3.65). |
| --- | --- |

3.93.

Med hensyn til de GD'er, der beskæftiger sig med naturressourcer, konstaterede vi, at mange af de mål, der anvendes i forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter, var taget direkte fra politik- eller lovgivningsdokumenter og derfor var formuleret på et for højt niveau til, at de kunne anvendes i forbindelse med forvaltningen. Vi konstaterede fremskridt med hensyn til de indikatorer, der blev anvendt til måling af resultater, men der er fortsat visse svagheder (jf. punkt 3.60-3.65).

| 3.93. | Efter Rettens observation i forhold til forvaltningsplanerne for 2015 har Kommissionen indført ændringer for SPP-cyklussen, navnlig for at sikre en tydeligere ramme for Kommissionens ansvarlighed og dens tjenester. Med den nye tilgang er det hensigten, at planlægningsdokumenterne fra og med 2016 skal være mere strømlinede og fokuseret på Kommissionens prioriteter samt GD'ernes kompetencer, hvilket hjælper GD'erne med at opstille prioriteter og fortælle en sammenhængende effektivitetshistorie med en klar sondring mellem tildeling (for resultater og output, der er en direkte konsekvens af Kommissionens tjenestegrenes aktiviteter) og bidrag (hvor Kommissionens tjenestegrenes aktiviteter spiller en rolle for opnåelsen af et givet resultat eller en given virkning) til EU's politikker på højt plan og udgiftsprogrammernes resultater.

  Med den strategiske plan indføres en ny tilgang, hvor fokus skifter fra kortsigtet planlægning til et langsigtet strategisk perspektiv, der hjælper GD'erne med at ensrette deres specifikke mål med de langsigtede mål, som Kommissionen har defineret. De operationelle planlagte output for det kommende år er angivet i forvaltningsplanen. |
| --- | --- |

3.93.

Med den strategiske plan indføres en ny tilgang, hvor fokus skifter fra kortsigtet planlægning til et langsigtet strategisk perspektiv, der hjælper GD'erne med at ensrette deres specifikke mål med de langsigtede mål, som Kommissionen har defineret. De operationelle planlagte output for det kommende år er angivet i forvaltningsplanen.

Anbefalinger

| 3.94. | Bilag 3.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2012 og årsberetningen for 2013 fremsatte vi fem anbefalinger. To af disse anbefalinger var implementeret i nogle henseender, og tre var ikke implementeret. |
| --- | --- |

3.94.

Bilag 3.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2012 og årsberetningen for 2013 fremsatte vi fem anbefalinger. To af disse anbefalinger var implementeret i nogle henseender, og tre var ikke implementeret.

| 3.95. | I 2015 fremsætter vi følgende anbefalinger: |
| --- | --- |

3.95.

I 2015 fremsætter vi følgende anbefalinger:

| — | Anbefaling 1: Operationelle mål

  Kommissionen bør omsætte de overordnede mål i lovgivningen vedrørende Horisont 2020 til operationelle mål i arbejdsprogrammerne, så de kan bruges til at vurdere resultaterne af arbejdsprogrammerne og indkaldelserne og effektivt anvendes som drivkraft for resultater. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Operationelle mål

Kommissionen bør omsætte de overordnede mål i lovgivningen vedrørende Horisont 2020 til operationelle mål i arbejdsprogrammerne, så de kan bruges til at vurdere resultaterne af arbejdsprogrammerne og indkaldelserne og effektivt anvendes som drivkraft for resultater.

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Selv om den overordnede resultatramme er fastlagt og klar, noterer Kommissionen sig de punkter, som Retten gør opmærksom på, og som der vil blive taget fuldt ud højde for som led i det kommende arbejde med at forbedre arbejdsprogrammerne, herunder dens rolle i forbindelse med resultatbaseret rapportering.

| — | Anbefaling 2: De forskellige strategier bør præciseres nærmere

  Kommissionen bør præcisere forbindelserne mellem Europa 2020-strategien (2010-2020), den flerårige finansielle ramme (2014-2010) og Kommissionens prioriteter (2015-2019) nærmere — f.eks. i den strategiske planlægning og rapporteringsprocessen (2016-2020). Det vil kunne styrke overvågnings- og rapporteringsordningerne og sætte Kommissionen i stand til at redegøre effektivt for EU-budgettets bidrag til opfyldelsen af Europa 2020-målene. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: De forskellige strategier bør præciseres nærmere

Kommissionen bør præcisere forbindelserne mellem Europa 2020-strategien (2010-2020), den flerårige finansielle ramme (2014-2010) og Kommissionens prioriteter (2015-2019) nærmere — f.eks. i den strategiske planlægning og rapporteringsprocessen (2016-2020). Det vil kunne styrke overvågnings- og rapporteringsordningerne og sætte Kommissionen i stand til at redegøre effektivt for EU-budgettets bidrag til opfyldelsen af Europa 2020-målene.

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Kommissionens politiske prioriteter defineres klart i formand Jean-Claude Junckers politiske retningslinjer. De udgør en køreplan for Kommissionens handling, som er fuldt ud konsekvent og kompatibel med Europa 2020 som Europas langsigtede vækststrategi. Forskellen i omfang mellem prioriteterne og Europa 2020 afspejler Kommissionens pligt til at reagere på udfordringer, som er fremkommet eller er blevet mere fremherskende siden udviklingen af Europa 2020-strategien, som f.eks. migration.

Fra 2016 og fremefter og baseret på de strategiske planer, som Kommissionens enkelte tjenestegrene har udarbejdet, vil de årlige aktivitetsrapporter for Kommissionens tjenestegrene samt den årlige forvaltnings- og resultatrapport fra Kommissionen forklare, hvordan specifikke mål bidrager til de politiske prioriteter, og yderligere præcisere forbindelsen til Europa 2020.

| — | Anbefaling 3: Konsekvent anvendelse af terminologi

  Kommissionen bør i alle sine aktiviteter anvende begreberne input, output, resultat og virkning konsekvent og i overensstemmelse med sine retningslinjer for bedre regulering. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Konsekvent anvendelse af terminologi

Kommissionen bør i alle sine aktiviteter anvende begreberne input, output, resultat og virkning konsekvent og i overensstemmelse med sine retningslinjer for bedre regulering.

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

De forskellige forordninger for den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 blev vedtaget inden retningslinjerne for bedre regulering (maj 2015). Endvidere er indholdet af disse forordninger resultatet af en politisk forhandling mellem medlovgiverne. Dette har ført til nogle uoverensstemmelser som bemærket af Retten. Siden vedtagelsen af retningslinjerne for bedre regulering bør terminologien for bedre regulering anvendes konsekvent i overvågningen og evalueringen af alle programmer. Konsekvent anvendelse af termer på tværs af lovgivning kan imidlertid ikke lade sig gøre på kort sigt.

Med hensyn til Kommissionens interne resultatramme har Kommissionen givet konsekvente definitioner og metoder gennem de stående instruktioner, som alle tjenestegrene får. Disse definitioner svarer til dem, der findes i retningslinjerne for bedre regulering.

---

(1)  Skal forelægges ifølge artikel 318 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

(2)  Artikel 27 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 298 af 28.10.2012, s. 1), artikel 30 (ikrafttræden 1. januar 2013).

(3)  ESI-fondene omfatter Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond.

(4)  Årsberetningen for 2014, punkt 3.29.

(5)  De fem overordnede mål er: 1. Beskæftigelse (75 % af de 20-64-årige skal i beskæftigelse). 2. Forskning og udvikling (FoU) (3 % af EU’s BNP skal investeres i FoU). 3. Klimaforandringer og energibæredygtighed (drivhusgasemissionerne skal være 20 % eller, hvis de rette betingelser er til stede, 30 % lavere end i 1990-20 % af energien skal komme fra vedvarende energikilder, og energieffektiviteten skal øges med 20 %). 4. Uddannelse (skolefrafaldet skal reduceres til under 10 %, og mindst 40 % af de 30-34-årige skal gennemføre en videregående uddannelse). 5. Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (antallet af personer, der er eller risikerer at blive fattige og socialt udstødte, skal reduceres med mindst 20 millioner).

(6)  Retsgrundlaget for Horisont 2020 findes på en række niveauer. Artikel 182 i TEUF indeholder bestemmelser om et flerårigt forskningsrammeprogram og særprogrammer som et instrument til gennemførelse af EU’s forsknings- og udviklingspolitik. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104) fastsætter de generelle og specifikke mål i Horisont 2020, opstiller prioriteter, beskriver hovedlinjerne i aktiviteterne og fastlægger det samlede beløb. Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965) definerer de specifikke mål og hovedlinjerne i aktiviteterne. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81) beskriver udførligt tildelingsprocedurerne, finansieringsreglerne og formidlingen af resultater.

(7)  Artikel 179 i TEUF.

(8)  Ud over det tidligere syvende rammeprogram (RP7), Euratoms program for forskning og uddannelse og visse aktioner under Det Fælles Forskningscenter (JRC) og Kommissionens interne videnskabelige tjenestegren, der allerede var blevet samlet, omfatter det også innovationsaspekterne i programmet for konkurrenceevne og innovation og EU's bidrag til Det Europæiske institut for Innovation og Teknologi (EIT).

(9)  Bilag I til forordning (EU) nr. 1291/2013.

(10)  Betragtning 3 i forordning (EU) nr. 1291/2013. På mødet i Barcelona i marts 2002 fastsatte Rådet som mål at hæve den gennemsnitlige investering i forskning fra 1,9 % af BNP til 3 %, hvoraf to tredjedele skulle finansieres af den private sektor.

(11)  Årsberetningen for 2014, punkt 3.17 b).

(12)  COM(2013) 624 final af 13. september 2013, Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Måling af innovationsresultater i Europa: en ny indikator.

(13)  Beretningen »Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda« fra 2016.

(14)  I GD for Forskning og Innovations forvaltningsplan for 2015 anføres det på side 6, at målet skal defineres på et senere tidspunkt på grundlag af medlemsstaternes landespecifikke fremskridt med hensyn til hele indikatoren og dens fire elementer.

(15)  »Elements for the setting-up of headline indicators for innovation in support of the Europe 2020 strategy«, Bruxelles, 30. september 2010, er en rapport fra højniveaupanelet vedrørende måling af innovation. Heri hedder det på side 6, at indikatorerne bør være opdelelige. Indikatorerne og de mulige mål bør kunne omsættes (på en ikke-mekanisk måde) til mål for de forskellige medlemsstater.

(16)  Artikel 4 og 5 i forordning (EU) nr. 1291/2013.

(17)  De 10 politiske prioriteter, som formanden for Kommissionen skitserede den 12. november 2014, er: »Beskæftigelse, vækst og investeringer«, »Digitalt indre marked«, »Energiunion og klima«, »Indre marked«, »En dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær union«, »En afbalanceret frihandelsaftale mellem EU og USA«, »Retfærdighed og grundlæggende rettigheder«, »Migration«, »En stærkere global aktør« og »Demokratiske forandringer«.

(18)  »Beskæftigelse, vækst og investeringer«, »Digitalt indre marked«, »Energiunion og klima« og »En stærkere global aktør«.

(19)  Årsberetningen for 2014, punkt 3.7-3.11, punkt 3.87 og anbefaling 1.

(20)  Artikel 13 i forordning (EU) nr. 1291/2013.

(21)  Samarbejdet bestod i formidling af centrale resultater på forud aftalte revisionsområder, men selve revisionsarbejdet blev udført og vedtaget af hver enkelt institution ifølge dennes egne procedurer.

(1)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/ris3-in-lagging-regions.

(22)  Jf. betragtning 46 i forordning (EU) nr. 1291/2013.

(23)  EFR’s arbejdsprogram 2014, arbejdsprogrammet for Marie Sklodowska-Curie-aktiviteter 2014-2015, IKT-arbejdsprogrammet 2014-2015, arbejdsprogrammet for instrumentet for små og mellemstore virksomheder 2014-2015 og arbejdsprogrammet 2014-2015 for Sundhed, demografisk udvikling og trivsel.

(24)  Årsberetningen for 2014, punkt 3.72.

(25)  Afgørelse 2013/743/EU.

(26)  Bilag II »Resultatindikatorer« til afgørelse 2013/743/EU.

(27)  Der er yderligere 51 indikatorer i Kommissionens pjece »Horizon 2020 indicators«, offentliggjort i 2015 (https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/news/horizon-2020-indicators-assessing-results-and-impact-horizon).

(28)  Der er også den slags eksempler blandt indikatorerne for overvågning af tværgående emner under Horisont 2020, for eksempel andelen af deltagere fra tredjelande i Horisont 2020, hvor tallet varierer mellem 2 % og 5,9 %, afhængigt af, hvordan »tredjelande« defineres.

(29)  Antallet af forskere, som har opnået adgang til forskningsinfrastrukturer ved hjælp af EU-støtte, publikationer i anerkendte fagfællebedømte tidsskrifter vedrørende sundhed og trivsel, publikationer i anerkendte fagfællebedømte tidsskrifter vedrørende fødevaresikkerhed, publikationer i anerkendte fagfællebedømte tidsskrifter vedrørende klimaindsats, ressourceeffektivitet og råstofforsyning, antallet af konkrete specifikke virkninger på europæiske politikker som følge af teknisk og videnskabelig støtte fra Det Fælles Forskningscenter.

(30)  Særberetning nr. 4/2016 »For at kunne opnå den forventede effekt skal Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ændre sine leveringsmekanismer og elementer i instituttets udformning«, punkt 54 og 109 (http://eca.europa.eu).

(31)  Specifikke, målelige, attraktive, realistiske og tidsbestemte.

(32)  På grund af programmernes karakter fastlægger EFR ingen hovedlinjer for aktiviteterne.

(33)  Artikel 15 i forordning (EU) nr. 1290/2013.

(34)  Artikel 2, stk. 1, nr. 19), i forordning (EU) nr. 1290/2013.

(35)  KOM(2010) 700 endelig af 19. oktober 2010 — Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og de nationale parlamenter »Gennemgang af EU's budget«, s. 8 og KOM(2011) 500 endelig af 29. juni 2011 — Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Et budget for Europa 2020« — del I, s. 10. Jf. også betragtning 4, 5, 7 og 10 i forordning (EU) nr. 1291/2013.

(36)  Iværksætter- og innovationsprogrammet, støtteprogrammet for IKT-politik og programmet »Intelligent energi — Europa«.

(37)  Udtalelse nr. 6/2012 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)«, punkt 37 og 38 (http://eca.europa.eu).

(38)  Skillelinjen mellem forskning og innovation er ikke altid indlysende. Kommissionen bruger »Frascati-manual 2015 — Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development« (http://www.oecd.org) og »Oslo Manual: Guidelines for Collecting and Interpreting Innovation data 2005« (http://www.oecd-ilibrary.org) for at kunne skelne mellem dem.

(39)  Forskning og eksperimentel udvikling (FoU) omfatter kreativt arbejde på systematisk grundlag med henblik på at øge vidensmængden, herunder viden om mennesker, kultur og samfund, og at udnytte denne vidensmængde til at udtænke nye anvendelser. Der er tre typer FoU, grundforskning, anvendt forskning og eksperimentel udvikling. Eksperimentel udvikling er systematisk arbejde, der trækker på viden fra forskning og praktiske erfaringer og frembringer mere viden, der er rettet mod udvikling af nye produkter eller processer eller forbedring af eksisterende produkter eller processer (Frascati Manual 2015, punkt 2.5, 2.24 og 2.32).

(40)  Eksempler på innovation, der finansieres af Horisont 2020, er »markedsføring af innovationer« og »at gå fra opdagelse til markedsføring, så ideerne udnyttes og kommercialiseres« (henholdsvis betragtning 12 og bilag I, afsnit 2.1, i afgørelse 2013/743/EU) samt kommerciel anvendelse af de aktiviteter inden for videregående uddannelse, forskning og innovation, der støttes af EIT (betragtning 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 af 11. marts 2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi).

(41)  Artikel 31 og 14 i forordning (EU) nr. 1291/2013.

(42)  Jf. for eksempel Kommissionens retningslinjer om bedre regulering, SWD (2015) 111 final af 19. maj 2015. En undtagelse herfra er foranstaltningerne udadtil, hvor »resultat« anvendes som en paraplybetegnelse, der dækker output, udfald og virkninger, og »udfald« er defineret som »de ændringer, som en intervention medfører, og som normalt relaterer sig til dens mål« — en definition, som i Kommissionen anvendes om »resultat«.

(43)  Jf. artikel 5, stk. 6, i afgørelse 2013/743/EU.

(44)  Artikel 15, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1290/2013.

(45)  Årsberetningen for 2014, punkt 3.49-3.56.

(46)  COM(2014) 300 final af 24. juni 2014, »Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2015«. Programredegørelserne omfatter for hvert udgiftsprogram de målsætninger med tilhørende indikatorer og mål, som skal anvendes i GD'ernes forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter.

(47)  Hvert GD udarbejder en årlig forvaltningsplan for at omsætte sin langsigtede strategi til generelle og specifikke mål og planlægge og forvalte sine aktiviteter med henblik på at opfylde disse mål.

(48)  En årlig aktivitetsrapport er en forvaltningsrapport, der redegør for opfyldelsen af de centrale politikmål og for gennemførelsen af hovedaktiviteterne. I dette kapitel gennemgår vi del 1 i de årlige aktivitetsrapporter om de opnåede resultater og vurderer, i hvor høj grad resultaterne har haft den ønskede effekt.

(49)  GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (AGRI), GD for Klima (CLIMA), GD for Miljø (GD ENV) og GD for Maritime Anliggender og Fiskeri (MARE).

(50)  Artikel 30, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

(51)  Relevante, accepterede, troværdige, nemme og robuste: »Part III: Annexes to impact assessment guidelines« (Europa-Kommissionen, den 15. januar 2009 — http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/iag_2009_annex_en.pdf).

(52)  Fås på vores websted: http://eca.europa.eu.

(53)  Jf. for eksempel prioriteterne i 2016 på http://www.eca.europa.eu/en/Pages/home_wp2016.aspx.

(54)  Vedtagelse af en beretning betyder, at den godkendes og kan offentliggøres.

(55)  Jf. punkt 9-11 i Rettens horisontale analyse fra 2014 »Optimal anvendelse af EU’s midler: en horisontal analyse af risiciene i relation til den økonomiske forvaltning af EU-budgettet« (http://eca.europa.eu).

(56)  Særberetning nr. 18/2015 »Finansiel bistand til lande i vanskeligheder« (http://eca.europa.eu).

(57)  Særberetning nr. 19/2015 »En mere resultatorienteret tilgang er nødvendig for at forbedre leveringen af teknisk bistand til Grækenland« (http://eca.europa.eu).

(58)  Særberetning nr. 22/2015 »EU’s tilsyn med kreditvurderingsbureauer er veletableret, men endnu ikke fuldt ud effektivt« (http://eca.europa.eu).

(59)  Særberetning nr. 3/2015 »EU's ungdomsgaranti: De første skridt er taget, men der venter gennemførelsesrisici forude« (http://eca.europa.eu).

(60)  Særberetning nr. 17/2015 »Kommissionens støtte til indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen: ESF-finansieringen er blevet omdirigeret, men der fokuseres ikke nok på resultater« (http://eca.europa.eu).

(61)  Irland, Grækenland, Spanien, Italien, Letland, Litauen, Portugal og Slovakiet.

(62)  Særberetning nr. 2/2015 »EU's finansiering af rensningsanlæg for byspildevand i Donaus opland: Der er brug for en yderligere indsats for at hjælpe medlemsstaterne med at opfylde EU's spildevandspolitiske mål« (http://eca.europa.eu). De medlemsstater, der var omfattet af denne revision, var Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Rumænien og Slovakiet.

(63)  Særberetning nr. 23/2015 »Vandkvaliteten i Donaus opland: Det går fremad med at gennemføre vandrammedirektivet, men der er stadig et stykke vej« (http://eca.europa.eu).

(64)  Særberetning nr. 6/2015 »EU ETS — integritet og gennemførelse« (http://eca.europa.eu).

(65)  Kommissionens forslag af 15. juli 2015 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF for yderligere at fremme omkostningseffektive emissionsreduktioner og lavemissionsinvesteringer (COM(2015) 337 final)

(66)  Særberetning nr. 16/2015 »Bedre energiforsyningssikkerhed gennem udvikling af det indre energimarked: Der er behov for en yderligere indsats« (http://eca.europa.eu).

(67)  Særberetning nr. 2/2016 »Beretning 2014 om opfølgning af Den Europæiske Revisionsrets særberetninger« (http://eca.europa.eu).

(68)  Vores grundlag for at udvælge en særberetning er, at beretningen endnu ikke er blevet fulgt op, stadig er relevant, og at der er gået mindst to år, siden den blev offentliggjort.

(69)  Ud over anbefalingerne i Rettens beretninger modtager de medlemsstater, der udtages til at indgå i den stikprøve, der undersøges i forbindelse med de enkelte forvaltningsrevisioner, også en særlig redegørelse fra Retten, hvori vi beskriver de forhold, vi konstaterede. Disse redegørelser offentliggøres ikke og behandles ikke her.

(70)  Vi udtog 76 enheder til at deltage i spørgeundersøgelsen, og vi fik endeligt svar fra 56, en svarprocent på 74 %.

(71)  Særberetning nr. 20/2015 »Omkostningseffektiviteten af EU’s landdistriktsstøtte til ikke-produktive investeringer i landbruget« (http://eca.europa.eu).

BILAG 3.1

SÆRBERETNINGER VEDTAGET AF DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET I 2015

| — | Nr. 1/2015 »Transport ad indre vandveje i Europa: Ingen væsentlige forbedringer med hensyn til transportandel og besejlingsforhold siden 2001« |
| --- | --- |

—

Nr. 1/2015 »Transport ad indre vandveje i Europa: Ingen væsentlige forbedringer med hensyn til transportandel og besejlingsforhold siden 2001«

| — | Nr. 2/2015 »EU's finansiering af rensningsanlæg for byspildevand i Donaus opland: Der er brug for en yderligere indsats for at hjælpe medlemsstaterne med at opfylde EU's spildevandspolitiske mål« |
| --- | --- |

—

Nr. 2/2015 »EU's finansiering af rensningsanlæg for byspildevand i Donaus opland: Der er brug for en yderligere indsats for at hjælpe medlemsstaterne med at opfylde EU's spildevandspolitiske mål«

| — | Nr. 3/2015 »EU's ungdomsgaranti: De første skridt er taget, men der venter gennemførelsesrisici forude« |
| --- | --- |

—

Nr. 3/2015 »EU's ungdomsgaranti: De første skridt er taget, men der venter gennemførelsesrisici forude«

| — | Nr. 4/2015 »Teknisk bistand: Hvad har bistanden bidraget med på området landbrug og udvikling af landdistrikterne?« |
| --- | --- |

—

Nr. 4/2015 »Teknisk bistand: Hvad har bistanden bidraget med på området landbrug og udvikling af landdistrikterne?«

| — | Nr. 5/2015 »Er finansielle instrumenter et velfungerende og lovende værktøj i forbindelse med udvikling af landdistrikterne?« |
| --- | --- |

—

Nr. 5/2015 »Er finansielle instrumenter et velfungerende og lovende værktøj i forbindelse med udvikling af landdistrikterne?«

| — | Nr. 6/2015 »EU ETS — integritet og gennemførelse« |
| --- | --- |

—

Nr. 6/2015 »EU ETS — integritet og gennemførelse«

| — | Nr. 7/2015 »EU's politimission i Afghanistan: blandede resultater« |
| --- | --- |

—

Nr. 7/2015 »EU's politimission i Afghanistan: blandede resultater«

| — | Nr. 8/2015 »Sikrer EU's finansielle støtte til mikroiværksættere en tilstrækkelig dækning af disses behov?« |
| --- | --- |

—

Nr. 8/2015 »Sikrer EU's finansielle støtte til mikroiværksættere en tilstrækkelig dækning af disses behov?«

| — | Nr. 9/2015 »EU's støtte til bekæmpelse af tortur og afskaffelse af dødsstraf« |
| --- | --- |

—

Nr. 9/2015 »EU's støtte til bekæmpelse af tortur og afskaffelse af dødsstraf«

| — | Nr. 10/2015 »Bestræbelserne på at afhjælpe problemerne med offentlige indkøb i relation til EU's samhørighedsudgifter bør intensiveres« |
| --- | --- |

—

Nr. 10/2015 »Bestræbelserne på at afhjælpe problemerne med offentlige indkøb i relation til EU's samhørighedsudgifter bør intensiveres«

| — | Nr. 11/2015 »Forvalter Kommissionen EU's fiskeripartnerskabsaftaler hensigtsmæssigt?« |
| --- | --- |

—

Nr. 11/2015 »Forvalter Kommissionen EU's fiskeripartnerskabsaftaler hensigtsmæssigt?«

| — | Nr. 12/2015 »EU's prioritet om at fremme en videnbaseret økonomi i landdistrikterne er blevet påvirket af dårlig forvaltning af videnoverførsels- og rådgivningsforanstaltninger« |
| --- | --- |

—

Nr. 12/2015 »EU's prioritet om at fremme en videnbaseret økonomi i landdistrikterne er blevet påvirket af dårlig forvaltning af videnoverførsels- og rådgivningsforanstaltninger«

| — | Nr. 13/2015 »EU's støtte til træproducerende lande under FLEGT-handlingsplanen« |
| --- | --- |

—

Nr. 13/2015 »EU's støtte til træproducerende lande under FLEGT-handlingsplanen«

| — | Nr. 14/2015 »AVS-finansieringsfaciliteten: Giver den merværdi?« |
| --- | --- |

—

Nr. 14/2015 »AVS-finansieringsfaciliteten: Giver den merværdi?«

| — | Nr. 15/2015 »AVS-EU-energifacilitetens støtte til fremme af vedvarende energi i Østafrika« |
| --- | --- |

—

Nr. 15/2015 »AVS-EU-energifacilitetens støtte til fremme af vedvarende energi i Østafrika«

| — | Nr. 16/2015 »Bedre energiforsyningssikkerhed gennem udvikling af det indre energimarked: Der er behov for en yderligere indsats« |
| --- | --- |

—

Nr. 16/2015 »Bedre energiforsyningssikkerhed gennem udvikling af det indre energimarked: Der er behov for en yderligere indsats«

| — | Nr. 17/2015 »Kommissionens støtte til indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen: ESF-finansieringen er blevet omdirigeret, men der fokuseres ikke nok på resultater« |
| --- | --- |

—

Nr. 17/2015 »Kommissionens støtte til indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen: ESF-finansieringen er blevet omdirigeret, men der fokuseres ikke nok på resultater«

| — | Nr. 18/2015 »Finansiel bistand til lande i vanskeligheder« |
| --- | --- |

—

Nr. 18/2015 »Finansiel bistand til lande i vanskeligheder«

| — | Nr. 19/2015 »En mere resultatorienteret tilgang er nødvendig for at forbedre leveringen af teknisk bistand til Grækenland« |
| --- | --- |

—

Nr. 19/2015 »En mere resultatorienteret tilgang er nødvendig for at forbedre leveringen af teknisk bistand til Grækenland«

| — | Nr. 20/2015 »Omkostningseffektiviteten af EU's landdistriktsstøtte til ikke-produktive investeringer i landbruget« |
| --- | --- |

—

Nr. 20/2015 »Omkostningseffektiviteten af EU's landdistriktsstøtte til ikke-produktive investeringer i landbruget«

| — | Nr. 21/2015 »Analyse af de risici, der knytter sig til anvendelsen af en resultatorienteret tilgang i forbindelse med EU's udviklings- og samarbejdsforanstaltninger« |
| --- | --- |

—

Nr. 21/2015 »Analyse af de risici, der knytter sig til anvendelsen af en resultatorienteret tilgang i forbindelse med EU's udviklings- og samarbejdsforanstaltninger«

| — | Nr. 22/2015 »EU's tilsyn med kreditvurderingsbureauer er veletableret, men endnu ikke fuldt ud effektivt« |
| --- | --- |

—

Nr. 22/2015 »EU's tilsyn med kreditvurderingsbureauer er veletableret, men endnu ikke fuldt ud effektivt«

| — | Nr. 23/2015 »Vandkvaliteten i Donaus opland: Det går fremad med at gennemføre vandrammedirektivet, men der er stadig et stykke vej« |
| --- | --- |

—

Nr. 23/2015 »Vandkvaliteten i Donaus opland: Det går fremad med at gennemføre vandrammedirektivet, men der er stadig et stykke vej«

| — | Nr. 24/2015 »Bekæmpelse af momssvig inden for Fællesskabet: Der er behov for mere handling« |
| --- | --- |

—

Nr. 24/2015 »Bekæmpelse af momssvig inden for Fællesskabet: Der er behov for mere handling«

| — | Nr. 25/2015 »EU's støtte til infrastruktur i landdistrikterne har potentiale til at give væsentlig mere valuta for pengene« |
| --- | --- |

—

Nr. 25/2015 »EU's støtte til infrastruktur i landdistrikterne har potentiale til at give væsentlig mere valuta for pengene«

BILAG 3.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM PERFORMANCESPØRGSMÅL

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Anbefaling 1:

  På grundlag af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen, næste gang finansforordningen revideres, rationaliserer sin ramme for resultatrapportering. | | | | X | | | Kommissionen understreger, at revisionen stadig er i gang. |
| Anbefaling 2:

  På grundlag af denne gennemgang og konklusionerne for 2013 anbefaler Revisionsretten, at Kommmissionen sørger for, at evalueringsrapporten indeholder en redegørelse, der samler alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, så læserne kan få et klart overblik over de opnåede resultater. | | | X | | | | Kommissionen sigter løbende mod at forbedre sin rapportering om fremskridt i retning af Europa 2020-målene i sin årlige forvaltnings- og resultatrapport samt i forbindelse med det europæiske semester. |
| Anbefaling 3:

  På grundlag af denne gennemgang og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen videreudvikler sit system for resultatstyring og -rapportering, så det giver den mulighed for i generaldirektørernes årlige erklæringer at påtage sig ansvaret for den økonomiske forvaltnings forsvarlighed såvel som for EU-budgettets bidrag til opnåelsen af politikmål. | | | | X | | | Kommissionen accepterede ikke denne anbefaling. |
| 2012 | Anbefaling 1:

  Kommissionen og lovgiver bør sikre, at der er fokus på performance i den kommende programmeringsperiode (2014-2020). Dette kræver, at et begrænset antal tilstrækkelig specifikke målsætninger med relevante indikatorer, forventede resultater og virkninger er fastsat i de sektorspecifikke forordninger eller på en anden bindende måde. | | | X | | | | Kommissionen mener, at fokus på resultater er styrket betydeligt i rammelovgivningen for 2014-2020. |
| Anbefaling 2:

  Kommissionen bør sikre, at der er en klar sammenhæng mellem GD'ernes aktiviteter og de opstillede målsætninger. Ved opstillingen af målsætninger bør hvert enkelt GD tage hensyn til den relevante forvaltningsmetode, hvis det er relevant, samt til sin rolle og sit ansvar. | | | | X | | | Kommissionen accepterede ikke denne anbefaling. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Anbefaling 1:

På grundlag af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen, næste gang finansforordningen revideres, rationaliserer sin ramme for resultatrapportering.

X

Kommissionen understreger, at revisionen stadig er i gang.

Anbefaling 2:

På grundlag af denne gennemgang og konklusionerne for 2013 anbefaler Revisionsretten, at Kommmissionen sørger for, at evalueringsrapporten indeholder en redegørelse, der samler alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, så læserne kan få et klart overblik over de opnåede resultater.

X

Kommissionen sigter løbende mod at forbedre sin rapportering om fremskridt i retning af Europa 2020-målene i sin årlige forvaltnings- og resultatrapport samt i forbindelse med det europæiske semester.

Anbefaling 3:

På grundlag af denne gennemgang og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen videreudvikler sit system for resultatstyring og -rapportering, så det giver den mulighed for i generaldirektørernes årlige erklæringer at påtage sig ansvaret for den økonomiske forvaltnings forsvarlighed såvel som for EU-budgettets bidrag til opnåelsen af politikmål.

X

Kommissionen accepterede ikke denne anbefaling.

2012

Anbefaling 1:

Kommissionen og lovgiver bør sikre, at der er fokus på performance i den kommende programmeringsperiode (2014-2020). Dette kræver, at et begrænset antal tilstrækkelig specifikke målsætninger med relevante indikatorer, forventede resultater og virkninger er fastsat i de sektorspecifikke forordninger eller på en anden bindende måde.

X

Kommissionen mener, at fokus på resultater er styrket betydeligt i rammelovgivningen for 2014-2020.

Anbefaling 2:

Kommissionen bør sikre, at der er en klar sammenhæng mellem GD'ernes aktiviteter og de opstillede målsætninger. Ved opstillingen af målsætninger bør hvert enkelt GD tage hensyn til den relevante forvaltningsmetode, hvis det er relevant, samt til sin rolle og sit ansvar.

X

Kommissionen accepterede ikke denne anbefaling.

---

KAPITEL 4

Indtægter

INDHOLD

| Indledning | 4.1-4.5 |
| --- | --- |

| Kortfattet beskrivelse af indtægterne | 4.2-4.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 4.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 4.6 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer | 4.7-4.21 |
| --- | --- |

| BNI- og momssaldiene og -tilpasningerne afspejler ajourføringer af medlemsstaternes BNI- og momstal og arbejdet med forbeholdene | 4.8 |
| --- | --- |

| Kommissionen ophævede en lang række BNI-forbehold | 4.9-4.12 |
| --- | --- |

| Antallet af forbehold vedrørende momsbaserede egne indtægter er faldet | 4.13 |
| --- | --- |

| Medlemsstaternes forvaltning af traditionelle egne indtægter kan stadig blive bedre | 4.14-4.19 |
| --- | --- |

| EØS-/EFTA-bidragene og -korrektionsmekanismerne indeholdt ubetydelige fejl | 4.20 |
| --- | --- |

| De årlige aktivitetsrapporter giver en rimelig vurdering | 4.21 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 4.22-4.24 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2015 | 4.22 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 4.23-4.24 |
| --- | --- |

| Bilag 4.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende indtægter |
| --- | --- |

Bilag 4.1 —

| Bilag 4.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger om indtægter |
| --- | --- |

Bilag 4.2 —

| Bilag 4.3 — | Antal udestående BNI-forbehold, momsforbehold og punkter vedrørende traditionelle egne indtægter fordelt på medlemsstater pr. 31.12.2015 |
| --- | --- |

Bilag 4.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | Dette kapitel præsenterer vores revisionsresultater vedrørende indtægterne, som består af egne indtægter og andre indtægter. De centrale oplysninger om indtægterne i 2015 gives i
  figur 4.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

4.1.

Dette kapitel præsenterer vores revisionsresultater vedrørende indtægterne, som består af egne indtægter og andre indtægter. De centrale oplysninger om indtægterne i 2015 gives i
  figur 4.1
  .

Figur 4.1 —   Indtægter — Centrale oplysninger 2015

(milliarder euro)

Image

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af indtægterne

| 4.2. | De fleste indtægter kommer fra egne indtægter (90 %) (1), dvs. bidrag fra medlemsstaterne (2), som der er tre kategorier af: |
| --- | --- |

4.2.

De fleste indtægter kommer fra egne indtægter (90 %) (1), dvs. bidrag fra medlemsstaterne (2), som der er tre kategorier af:

| — | Egne indtægter baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) (64 % af indtægterne) fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes BNI. Beregningen af medlemsstaternes bidrag bygger på BNI-overslag (3). Når alle andre indtægter er beregnet, bruges de BNI-baserede egne indtægter til at skabe balance på EU-budgettet (4). De største risici er, at de underliggende statistikker enten ikke er kompileret i overensstemmelse med EU-reglerne, eller at Kommissionen ikke har behandlet dem i overensstemmelse med disse regler ved beregningen af medlemsstaternes bidrag, herunder saldi og tilpasninger. Der er også risiko for, at Kommissionens kontrol af medlemsstaternes BNI-data ikke afslører mulige overtrædelser af EU-reglerne. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) (64 % af indtægterne) fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes BNI. Beregningen af medlemsstaternes bidrag bygger på BNI-overslag (3). Når alle andre indtægter er beregnet, bruges de BNI-baserede egne indtægter til at skabe balance på EU-budgettet (4). De største risici er, at de underliggende statistikker enten ikke er kompileret i overensstemmelse med EU-reglerne, eller at Kommissionen ikke har behandlet dem i overensstemmelse med disse regler ved beregningen af medlemsstaternes bidrag, herunder saldi og tilpasninger. Der er også risiko for, at Kommissionens kontrol af medlemsstaternes BNI-data ikke afslører mulige overtrædelser af EU-reglerne.

| — | Momsbaserede egne indtægter (13 %) fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag. De største risici vedrører fuldstændigheden og nøjagtigheden af medlemsstaternes oplysninger, nøjagtigheden af Kommissionens beregninger af de skyldige bidrag og rettidigheden af medlemsstaternes betalinger. |
| --- | --- |

—

Momsbaserede egne indtægter (13 %) fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag. De største risici vedrører fuldstændigheden og nøjagtigheden af medlemsstaternes oplysninger, nøjagtigheden af Kommissionens beregninger af de skyldige bidrag og rettidigheden af medlemsstaternes betalinger.

| — | Traditionelle egne indtægter (13 %) er told på importerede varer og produktionsafgift på sukker. De fastlægges og opkræves af medlemsstaterne. Tre fjerdedele af disse beløb indbetales til EU-budgettet, og den resterende fjerdedel tilbageholdes til dækning af opkrævningsomkostninger. De største risici med hensyn til traditionelle egne indtægter vedrører fuldstændigheden, nøjagtigheden og rettidigheden af de afgifter, der overdrages til EU. |
| --- | --- |

—

Traditionelle egne indtægter (13 %) er told på importerede varer og produktionsafgift på sukker. De fastlægges og opkræves af medlemsstaterne. Tre fjerdedele af disse beløb indbetales til EU-budgettet, og den resterende fjerdedel tilbageholdes til dækning af opkrævningsomkostninger. De største risici med hensyn til traditionelle egne indtægter vedrører fuldstændigheden, nøjagtigheden og rettidigheden af de afgifter, der overdrages til EU.

| 4.3. | De største risici i forbindelse med andre indtægter vedrører Kommissionens forvaltning af bøder og fejl i beregningen af bidrag i forbindelse med EU-aftaler og andre aftaler samt mekanismer til korrektion af budgetuligevægte. |
| --- | --- |

4.3.

De største risici i forbindelse med andre indtægter vedrører Kommissionens forvaltning af bøder og fejl i beregningen af bidrag i forbindelse med EU-aftaler og andre aftaler samt mekanismer til korrektion af budgetuligevægte.

| 4.4. | Den 26. maj 2014 vedtog Rådet formelt en ny lovpakke om egne indtægter. Når medlemsstaterne har ratificeret den, vil den træde i kraft med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2014. Vi vil følge op på ratificeringsprocessen og den efterfølgende beregning af den tilbagevirkende effekt (5). |
| --- | --- |

4.4.

Den 26. maj 2014 vedtog Rådet formelt en ny lovpakke om egne indtægter. Når medlemsstaterne har ratificeret den, vil den træde i kraft med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2014. Vi vil følge op på ratificeringsprocessen og den efterfølgende beregning af den tilbagevirkende effekt (5).

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 4.5. | De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen vedrørende indtægter skal følgende specifikke forhold bemærkes:






  a) | Vi gennemgik følgende systemer:






  i) | Kommissionens systemer til sikring af, at medlemsstaternes BNI-data er passende som grundlag for beregningen af egne indtægter (herunder for ophævelse af forbeholdene), og dens systemer til beregning og inkassering af bidrag til BNI-baserede egne indtægter (6) og BNI-saldi |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.

De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen vedrørende indtægter skal følgende specifikke forhold bemærkes:

a)

Vi gennemgik følgende systemer:

i)

Kommissionens systemer til sikring af, at medlemsstaternes BNI-data er passende som grundlag for beregningen af egne indtægter (herunder for ophævelse af forbeholdene), og dens systemer til beregning og inkassering af bidrag til BNI-baserede egne indtægter (6) og BNI-saldi

| ii) | Kommissionens systemer til sikring af, at momsbaserede egne indtægter og momssaldiene er beregnet og inkasseret korrekt (7) |
| --- | --- |

ii)

Kommissionens systemer til sikring af, at momsbaserede egne indtægter og momssaldiene er beregnet og inkasseret korrekt (7)

| iii) | Kommissionens systemer for traditionelle egne indtægter, herunder dens overvågning af medlemsstaternes efterfølgende revision |
| --- | --- |

iii)

Kommissionens systemer for traditionelle egne indtægter, herunder dens overvågning af medlemsstaternes efterfølgende revision

| iv) | regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter (8) i tre udvalgte medlemsstater (Frankrig, Italien og Litauen) (9) og deres systemer for efterfølgende revision |
| --- | --- |

iv)

regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter (8) i tre udvalgte medlemsstater (Frankrig, Italien og Litauen) (9) og deres systemer for efterfølgende revision

| v) | Kommissionens forvaltning af bøder og strafgebyrer under EU-budgettets afsnit 7 |
| --- | --- |

v)

Kommissionens forvaltning af bøder og strafgebyrer under EU-budgettets afsnit 7

| vi) | Kommissionens beregning af bidraget fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)/Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) |
| --- | --- |

vi)

Kommissionens beregning af bidraget fra Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)/Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA)

| vii) | Kommissionens beregning af korrektionsmekanismerne (10). |
| --- | --- |

vii)

Kommissionens beregning af korrektionsmekanismerne (10).

| b) | Vi gennemgik en stikprøve på 55 indtægtsordrer udstedt af Kommissionen (11). Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle indtægtskilder. |
| --- | --- |

b)

Vi gennemgik en stikprøve på 55 indtægtsordrer udstedt af Kommissionen (11). Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle indtægtskilder.

| c) | Vi vurderede de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens Generaldirektorat for Budget (GD for Budget) og Eurostat. |
| --- | --- |

c)

Vi vurderede de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens Generaldirektorat for Budget (GD for Budget) og Eurostat.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 4.6. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1
  . Ingen af de 55 transaktioner, vi reviderede, var behæftet med fejl.






  — | Vi konstaterede ingen fejl i Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag baseret på moms- og BNI-dataene og betalingen heraf. |
| --- | --- | --- |

4.6.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1
  . Ingen af de 55 transaktioner, vi reviderede, var behæftet med fejl.

—

Vi konstaterede ingen fejl i Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag baseret på moms- og BNI-dataene og betalingen heraf.

| — | Vi konstaterede, at Kommissionens indtægtsordrer afspejlede de opgørelser over traditionelle egne indtægter, som medlemsstaterne havde indsendt. |
| --- | --- |

—

Vi konstaterede, at Kommissionens indtægtsordrer afspejlede de opgørelser over traditionelle egne indtægter, som medlemsstaterne havde indsendt.

| — | Vi konstaterede ingen fejl i beregningerne eller betalingerne i forbindelse med transaktioner vedrørende andre indtægter. |
| --- | --- |

—

Vi konstaterede ingen fejl i beregningerne eller betalingerne i forbindelse med transaktioner vedrørende andre indtægter.

GENNEMGANG AF DE ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER OG ANDRE ELEMENTER I DE INTERNE KONTROLSYSTEMER

| 4.7. | Som forklaret i punkt 4.5 gennemgik vi nogle udvalgte systemer. Denne sektion indeholder udførlige bemærkninger, der ikke modificerer vores mening om indtægterne, men fører til anbefalinger, hvormed beregningen og inkasseringen af indtægterne kan forbedres yderligere. |
| --- | --- |

4.7.

Som forklaret i punkt 4.5 gennemgik vi nogle udvalgte systemer. Denne sektion indeholder udførlige bemærkninger, der ikke modificerer vores mening om indtægterne, men fører til anbefalinger, hvormed beregningen og inkasseringen af indtægterne kan forbedres yderligere.

BNI- og momssaldiene og -tilpasningerne afspejler ajourføringer af medlemsstaternes BNI- og momstal og arbejdet med forbeholdene

| 4.8. | Hvert år skal medlemsstaterne indsende ajourføringer af deres BNI- og momsoplysninger for de år, hvor der stadig kan ske ændringer (fire år), eller afhjælpe de punkter, som der er fremsat forbehold om (12). Kommissionen bruger disse oplysninger til at foretage en fornyet beregning af medlemsstaternes BNI- og momsbidrag for de tidligere år (de såkaldte BNI- og momssaldi og -tilpasninger). En væsentlig del af de betydelige ændringer af medlemsstaternes bidrag beregnet i 2014 (9 813  millioner euro) skyldtes arbejdet med BNI-forbehold (13), som fik Kommissionen til at ophæve de fleste af disse forbehold i 2015. |
| --- | --- |

4.8.

Hvert år skal medlemsstaterne indsende ajourføringer af deres BNI- og momsoplysninger for de år, hvor der stadig kan ske ændringer (fire år), eller afhjælpe de punkter, som der er fremsat forbehold om (12). Kommissionen bruger disse oplysninger til at foretage en fornyet beregning af medlemsstaternes BNI- og momsbidrag for de tidligere år (de såkaldte BNI- og momssaldi og -tilpasninger). En væsentlig del af de betydelige ændringer af medlemsstaternes bidrag beregnet i 2014 (9 813  millioner euro) skyldtes arbejdet med BNI-forbehold (13), som fik Kommissionen til at ophæve de fleste af disse forbehold i 2015.

Kommissionen ophævede en lang række BNI-forbehold

| 4.9. | BNI-forbehold kan være generelle eller specifikke. Generelle forbehold dækker alle elementer i det fastlagte BNI. Specifikke forehold vedrører forskellige elementer i BNI og kan være transaktionsspecifikke (14), tværgående specifikke (15) eller processpecifikke (16).
  Figur 4.2
  viser udviklingen i antallet af forbehold ved årets udgang. Figuren indeholder også oplysninger om traditionelle egne indtægter og moms, der behandles senere i kapitlet.
  Bilag 4.3
  indeholder detaljerede oplysninger om situationen for den enkelte medlemsstat ved udgangen af 2015. |
| --- | --- |

4.9.

BNI-forbehold kan være generelle eller specifikke. Generelle forbehold dækker alle elementer i det fastlagte BNI. Specifikke forehold vedrører forskellige elementer i BNI og kan være transaktionsspecifikke (14), tværgående specifikke (15) eller processpecifikke (16).
  Figur 4.2
  viser udviklingen i antallet af forbehold ved årets udgang. Figuren indeholder også oplysninger om traditionelle egne indtægter og moms, der behandles senere i kapitlet.
  Bilag 4.3
  indeholder detaljerede oplysninger om situationen for den enkelte medlemsstat ved udgangen af 2015.

Figur 4.2 —   Udvikling i antallet af BNI-forbehold, momsforbehold og udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter ved årets udgang

Image

De processpecifikke (jf. punkt 4.11) og generelle BNI-forbehold (jf. punkt 4.12) er ikke medregnet i det samlede tal for BNI.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Antallet af transaktionsspecifikke og tværgående specifikke forbehold var væsentlig reduceret

| 4.10. | I løbet af 2015 ophævede Kommissionen 184 forbehold (67 transaktionsspecifikke og 117 tværgående specifikke), herunder det længerevarende transaktionsspecifikke BNP-forbehold vedrørende Grækenland i relation til perioden 1995-2001 (17). Vi konstaterede ikke alvorlige problemer i den stikprøve af ophævede forbehold, vi analyserede. Ved udgangen af 2015 var der i alt 55 forbehold vedrørende forskellige elementer i medlemsstaternes datasamlinger (jf.
  figur 4.2
  ), hvoraf 39 var transaktionsspecifikke og 16 var tværgående specifikke forbehold. |
| --- | --- |

4.10.

I løbet af 2015 ophævede Kommissionen 184 forbehold (67 transaktionsspecifikke og 117 tværgående specifikke), herunder det længerevarende transaktionsspecifikke BNP-forbehold vedrørende Grækenland i relation til perioden 1995-2001 (17). Vi konstaterede ikke alvorlige problemer i den stikprøve af ophævede forbehold, vi analyserede. Ved udgangen af 2015 var der i alt 55 forbehold vedrørende forskellige elementer i medlemsstaternes datasamlinger (jf.
  figur 4.2
  ), hvoraf 39 var transaktionsspecifikke og 16 var tværgående specifikke forbehold.

| 4.10. | Kommissionen lægger stor vægt på at verificere BNI-dataene og få ophævet forbeholdene. Eurostats BNI-team blev derfor i første halvår 2015 forstærket via en midlertidig overflytning af personale. Henimod udgangen af året var personalet således næsten blevet fordoblet.

  Antallet af udestående forbehold blev reduceret endnu mere i de første måneder af 2016. |
| --- | --- |

4.10.

Antallet af udestående forbehold blev reduceret endnu mere i de første måneder af 2016.

RETTENS BEMÆRKNINGER

De processpecifikke forbehold blev forlænget

| 4.11. | Kommissionen forlængede de 27 processpecifikke forbehold vedrørende medlemsstaternes BNI-indsamling for 2010, så de dækkede året 2011 — det var de eneste forbehold, der blev taget i 2015. De blev taget for at gøre det muligt for Kommissionen at foretage en kontrol (18) af de data, der er etableret i medfør af det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 2010) (19). |
| --- | --- |

4.11.

Kommissionen forlængede de 27 processpecifikke forbehold vedrørende medlemsstaternes BNI-indsamling for 2010, så de dækkede året 2011 — det var de eneste forbehold, der blev taget i 2015. De blev taget for at gøre det muligt for Kommissionen at foretage en kontrol (18) af de data, der er etableret i medfør af det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 2010) (19).

Der er stadig generelle forbehold vedrørende de græske BNI-data for 2008 og 2009

| 4.12. | De eneste generelle forbehold ved udgangen af 2015 vedrørte de græske BNI-data for 2008 og 2009. Selv om der var gjort fremskridt med reaktionen på disse forbehold, blev de ikke ophævet. I løbet af 2015 fortsatte Kommissionen dog med at følge problemerne i Grækenlands kompilering af nationalregnskabet tæt og opretholdt det program for teknisk bistand, der var blevet oprettet i 2014 med det formål at skabe en uafhængig og styrket national statistisk myndighed. Dette arbejde forbedrer pålideligheden af de græske BNI-data. Det er af stor betydning, fordi kvaliteten af disse data kan indvirke på alle medlemsstaternes individuelle bidrag i form af BNI-baserede egne indtægter (jf. fodnote 4). |
| --- | --- |

4.12.

De eneste generelle forbehold ved udgangen af 2015 vedrørte de græske BNI-data for 2008 og 2009. Selv om der var gjort fremskridt med reaktionen på disse forbehold, blev de ikke ophævet. I løbet af 2015 fortsatte Kommissionen dog med at følge problemerne i Grækenlands kompilering af nationalregnskabet tæt og opretholdt det program for teknisk bistand, der var blevet oprettet i 2014 med det formål at skabe en uafhængig og styrket national statistisk myndighed. Dette arbejde forbedrer pålideligheden af de græske BNI-data. Det er af stor betydning, fordi kvaliteten af disse data kan indvirke på alle medlemsstaternes individuelle bidrag i form af BNI-baserede egne indtægter (jf. fodnote 4).

Antallet af forbehold vedrørende momsbaserede egne indtægter er faldet

| 4.13. | Ved årets udgang var der i alt 85 forbehold mod 101 i 2014 (jf.
  figur 4.2
  ), hvoraf 69 var taget af Kommissionen og 16 af medlemsstaterne. 15 af Kommissionens 69 forbehold vedrørte overtrædelse af momsdirektivet (20) (f.eks. var produkter eller aktiviteter, der ikke skulle fritages for moms, blevet fritaget). Antallet af længerevarende forbehold (21) taget af Kommissionen faldt fra ti til seks. |
| --- | --- |

4.13.

Ved årets udgang var der i alt 85 forbehold mod 101 i 2014 (jf.
  figur 4.2
  ), hvoraf 69 var taget af Kommissionen og 16 af medlemsstaterne. 15 af Kommissionens 69 forbehold vedrørte overtrædelse af momsdirektivet (20) (f.eks. var produkter eller aktiviteter, der ikke skulle fritages for moms, blevet fritaget). Antallet af længerevarende forbehold (21) taget af Kommissionen faldt fra ti til seks.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Medlemsstaternes forvaltning af traditionelle egne indtægter kan stadig blive bedre

Efterfølgende revision er et vigtigt værktøj til at beskytte EU's finansielle interesser, ...

| 4.14. | Toldmyndighederne kan kontrollere handelsdokumenter og -data vedrørende varer, efter at disse er importeret og overgået til fri omsætning i EU (22). Disse kontroller, der omfatter revision af angivelsen efter varernes frigivelse (23), kaldes efterfølgende kontrol. De skal baseres på risikoanalyse på grundlag af kriterier, der er udviklet på nationalt plan, på EU-plan og eventuelt på internationalt plan (24). |
| --- | --- |

4.14.

Toldmyndighederne kan kontrollere handelsdokumenter og -data vedrørende varer, efter at disse er importeret og overgået til fri omsætning i EU (22). Disse kontroller, der omfatter revision af angivelsen efter varernes frigivelse (23), kaldes efterfølgende kontrol. De skal baseres på risikoanalyse på grundlag af kriterier, der er udviklet på nationalt plan, på EU-plan og eventuelt på internationalt plan (24).

| 4.14. | Kommissionen vil fortsat sammen med medlemsstaterne og inden for rammerne af Kommissionens strategi og handlingsplan for toldrisikostyring arbejde på at sikre, at kontrollerne (også de efterfølgende kontroller) er effektive og risikobaserede, bl.a. gennem en videreudvikling af EU's fælles risikokriterier og standarder for finansielle risici. |
| --- | --- |

4.14.

... men der mangler stadig harmonisering, hvad der indvirker på resultaterne

| 4.15. | Som anført i de seneste års årsberetninger (25) konstaterede vi svagheder ved identifikationen, udvælgelsen og inspektionen af de importører, som blev revideret af medlemsstaterne. I Italien udvælges der således typisk til efterfølgende revision ud fra enkelttransaktioners karakteristika og ikke — som anbefalet i Kommissionens »Customs Audit Guide« — ud fra virksomhedsprofilen. |
| --- | --- |

4.15.

Som anført i de seneste års årsberetninger (25) konstaterede vi svagheder ved identifikationen, udvælgelsen og inspektionen af de importører, som blev revideret af medlemsstaterne. I Italien udvælges der således typisk til efterfølgende revision ud fra enkelttransaktioners karakteristika og ikke — som anbefalet i Kommissionens »Customs Audit Guide« — ud fra virksomhedsprofilen.

| 4.15. | Under sine kontrolbesøg undersøger Kommissionen regelmæssigt de efterfølgende kontroller, herunder også revisioner foretaget af medlemsstaterne, og tilskynder dem til at bruge vejledningen i toldrevision, Customs Audit Guide, ved disse kontroller/revisioner. Den vil følge op på resultaterne af disse undersøgelser i sin løbende opfølgning på Rettens revisioner og sine egne kontrolbesøg.

  Se Kommissionens svar på punkt 4.14. |
| --- | --- |

4.15.

Se Kommissionens svar på punkt 4.14.

| 4.16. | Kvaliteten, omfanget og resultaterne af den efterfølgende revision varierede væsentligt i de tre besøgte medlemsstater. Et særtilfælde er Frankrig, hvor det i forbindelse med efterfølgende revision er muligt at give meddelelse om en gæld, over tre år efter at den er opstået. Denne fremgangsmåde er forskellig fra andre medlemsstaters, fordi revisionerne efter fransk lovgivning altid er forbundet med forebyggelse og forfølgning af toldlovsovertrædelser og dermed kan få strafferetlige konsekvenser. Derfor afbryder de franske myndigheder meddelelsesfristen på tre år i forbindelse med efterfølgende revisioner (26). |
| --- | --- |

4.16.

Kvaliteten, omfanget og resultaterne af den efterfølgende revision varierede væsentligt i de tre besøgte medlemsstater. Et særtilfælde er Frankrig, hvor det i forbindelse med efterfølgende revision er muligt at give meddelelse om en gæld, over tre år efter at den er opstået. Denne fremgangsmåde er forskellig fra andre medlemsstaters, fordi revisionerne efter fransk lovgivning altid er forbundet med forebyggelse og forfølgning af toldlovsovertrædelser og dermed kan få strafferetlige konsekvenser. Derfor afbryder de franske myndigheder meddelelsesfristen på tre år i forbindelse med efterfølgende revisioner (26).

| 4.16. | Der kan være gode grunde til forskelle i omfanget og resultaterne af efterfølgende revisioner foretaget i de forskellige medlemsstater, men Kommissionen vil under sine kontrolbesøg i medlemsstaterne fortsat se nærmere på de punkter, Retten har fremdraget angående efterfølgende revisioner foretaget af medlemsstaterne. Medlemsstaterne har adgang til Customs Audit Guide, der indeholder vejledning om gennemførelsen af deres efterfølgende revisioner, men det er ikke obligatorisk at følge den. Ifølge EU's toldlovgivning gælder der en treårig frist for anmeldelse af en toldskyld, hvor der kan blive tale om strafferetlig forfølgelse. Kriterierne for afgørelsen af, om en sag kan give anledning til strafferetlig forfølgelse, varierer fra den ene medlemsstat til den anden. Det foreslåede direktiv om Unionens retlige rammer for toldovertrædelser og -sanktioner (COM(2013) 884 final) ventes, når det er vedtaget og trådt i kraft, at løse problemerne med nogle medlemsstaters systematiske brug af artikel 221, stk. 4, i den fælles toldkodeks, nu artikel 103, stk. 2, i EU-toldkodeksen. |
| --- | --- |

4.16.

Forvaltningen af A- og B-regnskaberne bør stadig forbedres i en række medlemsstater

| 4.17. | Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over sin told og sine sukkerafgifter (A-regnskabet) og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der ikke er medtaget deri (B-regnskabet) (27). |
| --- | --- |

4.17.

Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over sin told og sine sukkerafgifter (A-regnskabet) og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der ikke er medtaget deri (B-regnskabet) (27).

| 4.18. | Kommissionen konstaterede mangler i medlemsstaternes forvaltning af B-regnskabet i 17 ud af 22 besøgte medlemsstater. Som i de foregående år konstaterede vi herudover mangler i forvaltningen af B-regnskabet (28). Vi konstaterede gode praksis i Litauen, selv om gældsinddrivelsen ikke altid gav gode resultater (jf.
  figur 4.3
  ). I Italien bør en række systematiske svagheder afhjælpes. De italienske myndigheder kunne ikke bekræfte, at alle de inkasserede beløb fra B-regnskabet var medtaget i den korrekte A-regnskabsoversigt. Kommissionen pegede på to andre medlemsstater (Belgien og Frankrig) med lignende inkonsekvens mellem A- og B-regnskabsoversigterne. Disse mangler påvirkede ikke pålideligheden af de samlede beløb som oplyst i Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab. |
| --- | --- |

4.18.

Kommissionen konstaterede mangler i medlemsstaternes forvaltning af B-regnskabet i 17 ud af 22 besøgte medlemsstater. Som i de foregående år konstaterede vi herudover mangler i forvaltningen af B-regnskabet (28). Vi konstaterede gode praksis i Litauen, selv om gældsinddrivelsen ikke altid gav gode resultater (jf.
  figur 4.3
  ). I Italien bør en række systematiske svagheder afhjælpes. De italienske myndigheder kunne ikke bekræfte, at alle de inkasserede beløb fra B-regnskabet var medtaget i den korrekte A-regnskabsoversigt. Kommissionen pegede på to andre medlemsstater (Belgien og Frankrig) med lignende inkonsekvens mellem A- og B-regnskabsoversigterne. Disse mangler påvirkede ikke pålideligheden af de samlede beløb som oplyst i Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab.

| 4.18. | Kommissionen kontrollerer systematisk forvaltningen af B-regnskabet under hvert af sine kontrolbesøg i medlemsstaterne, og når den har konstateret mangler, anmoder den medlemsstaten om at rette op på dem. På mødet i december 2015 i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter (ACOR) rejste Kommissionens tjenestegrene på ny problemet med sammenhængen mellem A- og B-regnskaberne og anmode de medlemsstater, hvis A- og B-regnskaber fortsat udviste uoverensstemmelser, om at fremlægge en plan og sætte en frist for løsning af disse problemer samt foretage rutinekontroller for at forebygge, at disse problemer gentager sig. |
| --- | --- |

4.18.

Figur 4.3 — Der er ikke noget effektivt instrument til inddrivelse af gæld fra selskaber registreret uden for EU eller fra borgere i lande uden for EU

For så vidt angår debitorselskaber registreret uden for EU eller gæld stiftet af borgere i lande uden for EU er der ikke noget effektivt instrument til gældsinddrivelse.

I seks tilfælde ud af 24 i stikprøven i Litauen var debitorerne fra ikke-EU-lande: borgere i Rusland, Hviderusland eller Ukraine og selskaber registreret i Tyrkiet og De Britiske Jomfruøer. Selv om de litauiske toldmyndigheder gennemførte alle de inddrivelsesprocedurer, der er mulige inden for EU's grænser, lykkedes gældsinddrivelsen ikke i de analyserede tilfælde.

I fire af de 15 gældsafskrivningssager (29), som vi udvalgte til analyse på tværs af medlemsstaterne, havde myndighederne desuden ikke været i stand til at håndhæve gældsinddrivelsen, fordi debitorerne befandt sig i Schweiz, Ukraine eller Rusland.

Figur 4.3. — Der er ikke noget effektivt instrument til inddrivelse af gæld fra selskaber registreret uden for EU eller fra borgere i lande uden for EU

Kommissionen mener, at ikrafttrædelsen af EU-toldkodeksen den 1. maj 2016 giver flere muligheder for at sikre inddrivelse af gæld i de situationer, Retten fremdrog. De nye regler har især udvidet kravene om obligatorisk sikkerhedsstillelse, ligesom de indeholder bestemmelser om valgfri sikkerhedsstillelse og udpegelse af solidarisk hæftende toldrepræsentanter i EU.

Antallet af udestående punkter er stadig væsentligt

| 4.19. | Kommissionens inspektioner i medlemsstaterne kan føre til, at de nationale myndigheder er nødt til at træffe foranstaltninger på grund af manglende overholdelse af EU's toldbestemmelser. De kaldes udestående punkter. Disse udestående punkter kan have en potentiel finansiel effekt. Ved udgangen af 2015 var i alt 325 punkter (jf.
  figur 4.2
  ) udestående (30). |
| --- | --- |

4.19.

Kommissionens inspektioner i medlemsstaterne kan føre til, at de nationale myndigheder er nødt til at træffe foranstaltninger på grund af manglende overholdelse af EU's toldbestemmelser. De kaldes udestående punkter. Disse udestående punkter kan have en potentiel finansiel effekt. Ved udgangen af 2015 var i alt 325 punkter (jf.
  figur 4.2
  ) udestående (30).

| 4.19. | Kommissionens tjenestegrene følger altid omgående op på »udestående punkter«. De lukker først et punkt, når de har forvisset sig om, at der er truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at løse problemet, og når enhver skyldig egenindtægt er indbetalt, eventuelt med renter. Det tager imidlertid tid at få afklaret komplekse punkter (f.eks. når det kræver ændringer i nationale love eller instrukser, organisatoriske eller it-ændringer i nationale forvaltninger eller indledning af traktatbrudssager). Af de 325 punkter, som ifølge Retten var udestående ved udgangen af 2015, er det kun 199, der har potentielle finansielle virkninger. |
| --- | --- |

4.19.

EØS-/EFTA-bidragene og -korrektionsmekanismerne indeholdt ubetydelige fejl

| 4.20. | Vi konstaterede ubetydelige fejl på to områder: |
| --- | --- |

4.20.

Vi konstaterede ubetydelige fejl på to områder:

4.20.

| a) | Kommissionens beregning af EØS-/EFTA-bidragene for 2015 |
| --- | --- |

a)

Kommissionens beregning af EØS-/EFTA-bidragene for 2015

| b) | Kommissionens beregning af korrektionsmekanismerne for 2015. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens beregning af korrektionsmekanismerne for 2015.

| b) | Kommissionen har taget skridt til at forbedre sine kontroller og undgå de fejl, Retten peger på. Der er f.eks. indført nye checklister, procedurerne for behandling af inputs er blevet forbedret, og dobbeltkontrollen af dokumenter er blevet skærpet yderligere, især med hensyn til de inputs, der anvendes. Desuden er der udarbejdet en mere detaljeret beskrivelse af beregningerne, som giver nye medarbejdere en bedre vejledning. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har taget skridt til at forbedre sine kontroller og undgå de fejl, Retten peger på. Der er f.eks. indført nye checklister, procedurerne for behandling af inputs er blevet forbedret, og dobbeltkontrollen af dokumenter er blevet skærpet yderligere, især med hensyn til de inputs, der anvendes. Desuden er der udarbejdet en mere detaljeret beskrivelse af beregningerne, som giver nye medarbejdere en bedre vejledning.

Fejlene skyldtes en ukorrekt beregningsformel og input fra forældede databaser. Disse fejl er ikke væsentlige (31), men de indikerer, at de nuværende systemer til udførelse og gennemgang af disse beregninger bør forbedres.

De årlige aktivitetsrapporter giver en rimelig vurdering

| 4.21. | De årlige aktivitetsrapporter for 2015 fra GD for Budget og Eurostat giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området egne indtægter og andre indtægter. De fremsendte oplysninger bekræfter vores bemærkninger og konklusioner. |
| --- | --- |

4.21.

De årlige aktivitetsrapporter for 2015 fra GD for Budget og Eurostat giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området egne indtægter og andre indtægter. De fremsendte oplysninger bekræfter vores bemærkninger og konklusioner.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2015

| 4.22. | Samlet set viser revisionsbeviset, at indtægterne ikke er væsentlig fejlbehæftede. For så vidt angår indtægter:






  — | vurderedes de undersøgte systemer som værende effektive med hensyn til BNI- og momsbaserede egne indtægter |
| --- | --- | --- |

4.22.

Samlet set viser revisionsbeviset, at indtægterne ikke er væsentlig fejlbehæftede. For så vidt angår indtægter:

—

vurderedes de undersøgte systemer som værende effektive med hensyn til BNI- og momsbaserede egne indtægter

| — | vurderedes de undersøgte systemer som værende samlet set effektive med hensyn til traditionelle egne indtægter. De centrale interne kontroller i de besøgte medlemsstater vurderes som værende delvis effektive |
| --- | --- |

—

vurderedes de undersøgte systemer som værende samlet set effektive med hensyn til traditionelle egne indtægter. De centrale interne kontroller i de besøgte medlemsstater vurderes som værende delvis effektive

| — | konstaterede vi ingen fejl i de testede transaktioner. |
| --- | --- |

—

konstaterede vi ingen fejl i de testede transaktioner.

Anbefalinger

| 4.23. | Bilag 4.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi syv anbefalinger. Fire af disse anbefalinger var implementeret i de fleste henseender, og tre var implementeret i nogle henseender. |
| --- | --- |

4.23.

Bilag 4.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi syv anbefalinger. Fire af disse anbefalinger var implementeret i de fleste henseender, og tre var implementeret i nogle henseender.

| 4.24. | Som følge af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne vedrørende 2015 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

4.24.

Som følge af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne vedrørende 2015 anbefaler vi, at Kommissionen:

Traditionelle egne indtægter

| — | Anbefaling 1: tager de nødvendige skridt til at sikre, at de økonomiske aktører bliver behandlet ens i alle medlemsstaterne med hensyn til frister for meddelelse om gæld efter en efterfølgende revision |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: tager de nødvendige skridt til at sikre, at de økonomiske aktører bliver behandlet ens i alle medlemsstaterne med hensyn til frister for meddelelse om gæld efter en efterfølgende revision

Kommissionen accepterer delvis anbefalingen. Kommissionen mener, at dens forslag til direktiv om Unionens retlige rammer for toldovertrædelser og -sanktioner (COM(2013) 884 final) vil løse de problemer, Retten peger på, og at situationen vil blive bedre, når først forslaget er vedtaget og trådt i kraft. Udfaldet afhænger imidlertid af lovgivningsmyndigheden.

| — | Anbefaling 2: giver medlemsstaterne vejledning for at forbedre deres forvaltning af posterne i B-regnskabet |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: giver medlemsstaterne vejledning for at forbedre deres forvaltning af posterne i B-regnskabet

Kommissionen accepterer anbefalingen. Under sine kontrolbesøg i medlemsstaterne vejleder Kommissionens tjenestegrene løbende de nationale myndigheder om forvaltningen af B-regnskabet og søger at fremme bedste praksis på området.

| — | Anbefaling 3: sikrer, at medlemsstaterne anmelder og overdrager de beløb, der er inkasseret fra B-regnskabet, korrekt |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: sikrer, at medlemsstaterne anmelder og overdrager de beløb, der er inkasseret fra B-regnskabet, korrekt

Kommissionen accepterer anbefalingen. Den vil fortsat bestræbe sig på at sikre, at medlemsstaterne korrekt anmelder og overdrager de beløb, der er inkasseret fra B-regnskaberne.

| — | Anbefaling 4: så vidt muligt gør det nemmere at inddrive toldskyld, når debitorerne ikke har hjemme i en EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: så vidt muligt gør det nemmere at inddrive toldskyld, når debitorerne ikke har hjemme i en EU-medlemsstat.

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen vil snarest muligt undersøge og vurdere, hvor effektivt den nye EU-toldkodeks fungerer med hensyn til de problemer, Retten har peget på.

Der henvises også til Kommissionens svar til figur 4.3.

EØS-/EFTA-bidrag og -korrektionsmekanismer

| — | Anbefaling 5: forbedrer kontrollen af beregningerne af EØS-/EFTA-bidragene og -korrektionsmekanismerne. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: forbedrer kontrollen af beregningerne af EØS-/EFTA-bidragene og -korrektionsmekanismerne.

Kommissionen accepterer anbefalingen. For at forbedre disse kontroller har Kommissionen allerede forbedret og styrket procedurerne og checklisterne.

---

(1)  Den gældende lovgivning er Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (afgørelsen om egne indtægter) (EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17), og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1), senest ændret ved forordning (EU, Euratom) nr. 1377/2014 (EUT L 367 af 23.12.2014, s. 14).

(2)  I afgørelsen om egne indtægter er der fastsat nogle reduktioner, der skal anvendes for visse medlemsstaters BNI- og momsbidrag i perioden 2007-2013. Så snart den nye lovpakke er ratificeret (jf. punkt 4.4), vil nogle medlemsstater med tilbagevirkende kraft nyde godt af en reduktion for perioden 2014-2020. Dertil kommer, at afgørelsen om egne indtægter også bevilliger en korrektion af budgetuligevægte til én medlemsstat. Denne korrektion var stadig gældende i 2015 og vil fortsætte under den nye lovpakke.

(3)  Disse data fastlægges af Kommissionen og medlemsstaterne på mødet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter.

(4)  Det påvirker ikke den samlede BNI-baserede indtægt, hvis nogle medlemsstaters BNI ansættes for lavt (eller for højt), men det bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større (eller mindre) bidrag, indtil BNI-dataene er blevet korrigeret.

(5)  Medlemsstaternes bidrag vil blive omregnet under hensyntagen til følgende:

| — | For tre medlemsstater vil der blive anvendt en reduceret indkaldelsessats for moms på 0,15 % |
| --- | --- |

—

For tre medlemsstater vil der blive anvendt en reduceret indkaldelsessats for moms på 0,15 %

| — | For fire medlemsstater vil der blive anvendt faste reduktioner af de BNI-baserede betalinger |
| --- | --- |

—

For fire medlemsstater vil der blive anvendt faste reduktioner af de BNI-baserede betalinger

| — | Satsen for tilbageholdelse af opkrævede traditionelle egne indtægter vil blive reduceret til 20 % (fra de nuværende 25 %) |
| --- | --- |

—

Satsen for tilbageholdelse af opkrævede traditionelle egne indtægter vil blive reduceret til 20 % (fra de nuværende 25 %)

| — | BNI med henblik på egne indtægter vil blive beregnet i henhold til ENS 2010 (i dag anvendes ENS 95). |
| --- | --- |

—

BNI med henblik på egne indtægter vil blive beregnet i henhold til ENS 2010 (i dag anvendes ENS 95).

(6)  Vores revision tog udgangspunkt i de aftalte BNI-overslag. Vi kan ikke bedømme kvaliteten af de data, som Kommissionen og medlemsstaterne er blevet enige om.

(7)  Vores udgangspunkt var det harmoniserede momsgrundlag, som medlemsstaterne havde udarbejdet. Vi foretog ikke direkte test af de statistikker og data, medlemsstaterne havde indsendt. Jf. også særberetning nr. 24/2015 »Bekæmpelse af momssvig inden for Fællesskabet: Der er behov for mere handling« (http://eca.europa.eu).

(8)  Vores revision tog udgangspunkt i dataene i de besøgte medlemsstaters regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter. Vores revision kunne ikke omfatte indførsler, der ikke var blevet angivet, eller som var sluppet uden om toldkontrollen.

(9)  Disse tre medlemsstater blev udvalgt på grund af deres store bidrag til traditionelle egne indtægter og under hensyntagen til en rotationsordning.

(10)  Artikel 4 i afgørelse 2007/436/EF, Euratom.

(11)  En indtægtsordre er et dokument, hvor Kommissionen registrerer skyldige beløb.

(12)  Disse data kan ændres i mindst fire år, hvorefter de ikke kan ændres, medmindre der er taget forbehold. Forbehold er et middel, som bruges til at holde et element i BNI- og momsoplysningerne fra en medlemsstat, som der er tvivl om, åbent for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år.

(13)  Jf. punkt 4.6-4.13 i årsberetningen for 2014.

(14)  Disse forbehold dækker en specifik BNI-transaktion i en medlemsstat.

(15)  Tværgående forbehold dækker en specifik transaktion i alle medlemsstater.

(16)  Anvendes, når et specifikt stade i processen er berørt, jf. punkt 4.11.

(17)  Bruttonationalproduktet (BNP) var det aggregat i de nationale regnskaber, der blev brugt frem til 2001.

(18)  Denne kontrol skal være baseret på BNI-oversigterne. En oversigt er en medlemsstats detaljerede forklaring angående de kilder og metoder, den har anvendt til at anslå sit BNI. Den danner grundlag for Eurostats vurdering af kvaliteten og fuldstændigheden af de BNI-data, der er anvendt til at beregne BNI med henblik på egne indtægter.

(19)  ENS 2010 er det seneste internationalt kompatible EU-regnskabssystem til systematisk og detaljeret beskrivelse af en økonomi. Det blev implementeret i september 2014.

(20)  Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1).

(21)  Ved længerevarende forbehold forstår vi forbehold, der er opretholdt i mindst 10 år, dvs. forbehold ved udgangen af 2015, der vedrører 2006 og tidligere år.

(22)  Artikel 78 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

(23)  Efterfølgende revision er en metode til kontrol af de erhvervsdrivende ved undersøgelse af deres regnskaber, bogføring og systemer. Kilde: Vejledningen »Customs Audit Guide«.

(24)  Artikel 13, stk. 2, i EF-toldkodeksen.

(25)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 4.19, årsberetningen for 2013, punkt 2.14, og årsberetningen for 2012, punkt 2.31.

(26)  I EF-toldkodeksens artikel 221, stk. 4, hedder det: »Hvis toldskylden er opstået på grund af en handling, der på det tidspunkt, hvor den blev begået, kunne give anledning til retsforfølgning, kan underretningen af debitor om beløbets størrelse på de i de gældende bestemmelser fastsatte betingelser ske efter udløbet af den i stk. 3 nævnte frist«.

(27)  Hvis der ikke er blevet betalt told eller afgifter, og der ikke er stillet nogen sikkerhed, eller hvis der er stillet sikkerhed, men beløbene er blevet anfægtet, kan medlemsstaterne udsætte overdragelsen af midlerne ved at opføre dem i dette særskilte regnskab.

(28)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 4.22, årsberetningen for 2013, punkt 2.16, og årsberetningen for 2012, punkt 2.32 og 2.33.

(29)  Sager, som Kommissionen accepterede i medfør af artikel 17 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, hvorefter medlemsstaterne er fritaget for at stille beløb svarende til konstaterede fordringer til Kommissionens rådighed, hvis det er umuligt at foretage inddrivelsen. Disse fire gældsafskrivningssager vedrører uinddrivelige beløb på 11 millioner euro.

(30)  44 punkter havde været udestående i mere end fem år. De ældste punkter, der stadig er udestående, stammer fra 2002 og vedrører Tyskland, Grækenland og Portugal.

(31)  En ansættelse, der er 2,9 millioner euro for høj ud af i alt 5 635,2 millioner euro (mindre end 0,1 %) i beregningen af korrektionsmekanismen, og en EØS-/EFTA-betaling, der er 3,7 millioner euro for høj ud af i alt 425,8 millioner euro (0,9 %).

BILAG 4.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE INDTÆGTER

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 55 | 55 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst: | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse | 0,0  % | |
| | Nedre fejlgrænse | 0,0  % | |

2015

2014

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

55

55

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst:

0,0  %

0,0  %

Øvre fejlgrænse

0,0  %

Nedre fejlgrænse

0,0  %

BILAG 4.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM INDTÆGTER

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at skabe større klarhed om de metoder, de bruger til kompileringen af data om den ikke-observerede økonomi, og fremme harmonisering mellem medlemsstaterne på dette område. | X | | | | | | |
| Kommissionen bør iværksætte og nøje overvåge en detaljeret handlingsplan med klare milepæle for at tackle problemerne med udarbejdelsen af Grækenlands nationalregnskaber. | | X | | | | | Den eksisterende statistikhandlingsplan for Grækenland, JOSGAP, vil blive suppleret med en særskilt plan for nationalregnskaberne i løbet af 2016. |
| Kommissionen bør fastsætte minimumsstandarder for risikoanalyse med henblik på toldmyndighedernes efterfølgende revision og i den forbindelse bygge videre på de oplysninger, der findes i de eksisterende databaser om import, for at gøre medlemsstaterne bedre i stand til at målrette indsatsen mod risikobetonede importører. | | X | | | | | Kommissionen accepterede anbefalingen. I den nye udgave af vejledningen i toldrevision (2014) er der fastsat risikoindikatorer for efterfølgende revision. Der er planlagt ændringer i den eksisterende database over indførsler, men de vil ikke være fuldt operationelle før i 2018.


  Den opgradering af det eksisterende Surveillance 2-system til Surveillance 3, som skal ske i henhold til den delegerede forordning og gennemførelsesforordningen til EU-toldkodeksen, gennemføres under hensyntagen til Arbejdsprogrammet for EUTK (Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/255/EU). |
| Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at bruge den eksisterende vejledning og overvåge gennemførelsen af medlemsstaternes efterfølgende revision. | | | X | | | | Kommissionen accepterede anbefalingen. Ifølge de nugældende lovgivningsrammer henhører udførelsen af kontrol under medlemsstaterne kompetence. Derudover vil Kommissionen under sine inspektioner af den gennemførte toldkontrol opfordre medlemsstaterne til at anvende de eksisterende vejledninger og, såfremt der konstateres svagheder i gennemførelsen af den efterfølgende revision, anmode dem om at rette op på dem. Kommissionen minder om, at den reviderede vejledning i toldrevision blev godkendt i marts 2014.


  Kommissionen mener, at den fuldt ud har efterlevet denne anbefaling. Anbefalingen vedrører dog også en kontinuerlig proces, som Kommissionen vil fortsætte med at følge op på.


  Den vil fortsætte med at opfordre medlemsstaterne til at følge de eksisterende vejledninger. |
| 2013 og 2012 | Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt og sikre, at de påviseligt er fuldstændige og korrekte (*). | | X | | | | | Det har Kommissionen gjort, og det vil den også fortsætte med at gøre. Den vil fortsat undersøge anvendelsen af A- og B-regnskaber under sine kontrolbesøg og pålægge medlemsstaterne at sikre, at de er fuldstændige og korrekte. |
| 2012 | Kommissionen bør tage sit kontrolsystem med hensyn til verificeringen af BNI-data op til fornyet overvejelse og herunder gennemføre en struktureret og formaliseret cost-benefit-analyse og en dybtgående verificering af væsentlige og risikobehæftede BNI-komponenter, begrænse brugen af generelle forbehold og fastsætte væsentlighedskriterier for, hvornår der skal tages forbehold. | | X | | | | | I april 2016 offentliggjorde Kommissionen sine planer for det kommende kontrolforløb. Disse planer indeholder en detaljeret risikovurdering, en cost-benefit-analyse og mange andre af de elementer, Retten har peget på i de seneste år. Forbedringerne angående behandlingen af forbehold og væsentlighedskriteriet er allerede gennemført. |
| Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at styrke toldkontrollen for at opkræve det størst mulige beløb i traditionelle egne indtægter. | | X | | | | | Det har Kommissionen gjort, og det vil den også fortsætte med at gøre. Som led i de sædvanlige kontrolbesøg vedrørende de traditionelle egne indtægter vil Kommissionen fortsætte med at kontrollere, at medlemsstaterne har indført hensigtsmæssige kontrolforanstaltninger til at beskytte EU's finansielle interesser på dette område. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at skabe større klarhed om de metoder, de bruger til kompileringen af data om den ikke-observerede økonomi, og fremme harmonisering mellem medlemsstaterne på dette område.

X

Kommissionen bør iværksætte og nøje overvåge en detaljeret handlingsplan med klare milepæle for at tackle problemerne med udarbejdelsen af Grækenlands nationalregnskaber.

X

Den eksisterende statistikhandlingsplan for Grækenland, JOSGAP, vil blive suppleret med en særskilt plan for nationalregnskaberne i løbet af 2016.

Kommissionen bør fastsætte minimumsstandarder for risikoanalyse med henblik på toldmyndighedernes efterfølgende revision og i den forbindelse bygge videre på de oplysninger, der findes i de eksisterende databaser om import, for at gøre medlemsstaterne bedre i stand til at målrette indsatsen mod risikobetonede importører.

X

Kommissionen accepterede anbefalingen. I den nye udgave af vejledningen i toldrevision (2014) er der fastsat risikoindikatorer for efterfølgende revision. Der er planlagt ændringer i den eksisterende database over indførsler, men de vil ikke være fuldt operationelle før i 2018.

Den opgradering af det eksisterende Surveillance 2-system til Surveillance 3, som skal ske i henhold til den delegerede forordning og gennemførelsesforordningen til EU-toldkodeksen, gennemføres under hensyntagen til Arbejdsprogrammet for EUTK (Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/255/EU).

Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at bruge den eksisterende vejledning og overvåge gennemførelsen af medlemsstaternes efterfølgende revision.

X

Kommissionen accepterede anbefalingen. Ifølge de nugældende lovgivningsrammer henhører udførelsen af kontrol under medlemsstaterne kompetence. Derudover vil Kommissionen under sine inspektioner af den gennemførte toldkontrol opfordre medlemsstaterne til at anvende de eksisterende vejledninger og, såfremt der konstateres svagheder i gennemførelsen af den efterfølgende revision, anmode dem om at rette op på dem. Kommissionen minder om, at den reviderede vejledning i toldrevision blev godkendt i marts 2014.

Kommissionen mener, at den fuldt ud har efterlevet denne anbefaling. Anbefalingen vedrører dog også en kontinuerlig proces, som Kommissionen vil fortsætte med at følge op på.

Den vil fortsætte med at opfordre medlemsstaterne til at følge de eksisterende vejledninger.

2013 og 2012

Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt og sikre, at de påviseligt er fuldstændige og korrekte (*).

X

Det har Kommissionen gjort, og det vil den også fortsætte med at gøre. Den vil fortsat undersøge anvendelsen af A- og B-regnskaber under sine kontrolbesøg og pålægge medlemsstaterne at sikre, at de er fuldstændige og korrekte.

2012

Kommissionen bør tage sit kontrolsystem med hensyn til verificeringen af BNI-data op til fornyet overvejelse og herunder gennemføre en struktureret og formaliseret cost-benefit-analyse og en dybtgående verificering af væsentlige og risikobehæftede BNI-komponenter, begrænse brugen af generelle forbehold og fastsætte væsentlighedskriterier for, hvornår der skal tages forbehold.

X

I april 2016 offentliggjorde Kommissionen sine planer for det kommende kontrolforløb. Disse planer indeholder en detaljeret risikovurdering, en cost-benefit-analyse og mange andre af de elementer, Retten har peget på i de seneste år. Forbedringerne angående behandlingen af forbehold og væsentlighedskriteriet er allerede gennemført.

Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at styrke toldkontrollen for at opkræve det størst mulige beløb i traditionelle egne indtægter.

X

Det har Kommissionen gjort, og det vil den også fortsætte med at gøre. Som led i de sædvanlige kontrolbesøg vedrørende de traditionelle egne indtægter vil Kommissionen fortsætte med at kontrollere, at medlemsstaterne har indført hensigtsmæssige kontrolforanstaltninger til at beskytte EU's finansielle interesser på dette område.

---

(*)  Kommissionen følger op på brugen af A- og B-regnskaberne hvert år. Da problemet stadig eksisterer, er det dog nødvendigt fortsat at gøre en indsats.

BILAG 4.3

ANTAL UDESTÅENDE BNI-FORBEHOLD, MOMSFORBEHOLD OG PUNKTER VEDRØRENDE TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER FORDELT PÅ MEDLEMSSTATER PR. 31.12.2015

| Medlemsstat | BNI-forbehold (stilling pr. 31.12.2015) | Momsforbehold (stilling pr. 31.12.2015) | Udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter (stilling pr. 31.12.2015) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 1 | 4 | 22 |
| Bulgarien | 1 | 2 | 4 |
| Den Tjekkiske Republik | 0 | 0 | 3 |
| Danmark | 0 | 3 | 16 |
| Tyskland | 1 | 4 | 8 |
| Estland | 0 | 1 | 3 |
| Irland | 1 | 6 | 8 |
| Grækenland | 12 | 7 | 28 |
| Spanien | 0 | 2 | 18 |
| Frankrig | 1 | 3 | 38 |
| Kroatien | 0 | 0 | 3 |
| Italien | 0 | 4 | 12 |
| Cypern | 0 | 0 | 6 |
| Letland | 12 | 1 | 2 |
| Litauen | 0 | 0 | 3 |
| Luxembourg | 0 | 3 | 1 |
| Ungarn | 1 | 1 | 9 |
| Μalta | 1 | 0 | 4 |
| Nederlandene | 0 | 11 | 48 |
| Østrig | 0 | 4 | 5 |
| Polen | 11 | 4 | 7 |
| Portugal | 0 | 2 | 13 |
| Rumænien | 12 | 3 | 16 |
| Slovenien | 0 | 0 | 4 |
| Slovakiet | 0 | 0 | 3 |
| Finland | 0 | 7 | 10 |
| Sverige | 0 | 3 | 8 |
| Det Forenede Kongerige | 1 | 10 | 23 |
| I ALT pr. 31.12.2015 | 55 | 85 | 325 |
| I ALT pr. 31.12.2014 | 239 | 101 | 348 |
| De processpecifikke og generelle forbehold vedrørende BNI er ikke medtaget i tabellen.

  Kilde: Den Europæiske Revisionsret. |

Medlemsstat

BNI-forbehold (stilling pr. 31.12.2015)

Momsforbehold (stilling pr. 31.12.2015)

Udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter (stilling pr. 31.12.2015)

Belgien

1

4

22

Bulgarien

1

2

4

Den Tjekkiske Republik

0

0

3

Danmark

0

3

16

Tyskland

1

4

8

Estland

0

1

3

Irland

1

6

8

Grækenland

12

7

28

Spanien

0

2

18

Frankrig

1

3

38

Kroatien

0

0

3

Italien

0

4

12

Cypern

0

0

6

Letland

12

1

2

Litauen

0

0

3

Luxembourg

0

3

1

Ungarn

1

1

9

Μalta

1

0

4

Nederlandene

0

11

48

Østrig

0

4

5

Polen

11

4

7

Portugal

0

2

13

Rumænien

12

3

16

Slovenien

0

0

4

Slovakiet

0

0

3

Finland

0

7

10

Sverige

0

3

8

Det Forenede Kongerige

1

10

23

I ALT pr. 31.12.2015

55

85

325

I ALT pr. 31.12.2014

239

101

348

De processpecifikke og generelle forbehold vedrørende BNI er ikke medtaget i tabellen.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

---

KAPITEL 5

Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

INDHOLD

| Indledning | 5.1-5.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« | 5.2-5.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 5.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 5.6-5.16 |
| --- | --- |

| De fleste fejl skyldes for højt anmeldte personaleomkostninger og indirekte omkostninger | 5.11-5.15 |
| --- | --- |

| Brud på reglerne for offentlige indkøb | 5.16 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter | 5.17-5.20 |
| --- | --- |

| Kommissionens årlige aktivitetsrapporter bekræfter vores revisionsresultater og konklusioner | 5.17-5.20 |
| --- | --- |

| Gennemgang af udvalgte forvaltnings- og kontrolsystemer | 5.21-5.34 |
| --- | --- |

| Det fælles støttecenter for udgifter til forskning og innovation | 5.21-5.34 |
| --- | --- |

| Den fælles revisionstjeneste | 5.24-5.26 |
| --- | --- |

| Implementeringen af resultaterne af de efterfølgende revisioner vedrørende syvende rammeprogram for forskning. | 5.27-5.31 |
| --- | --- |

| Strategi for efterfølgende revision for Horisont 2020 | 5.32-5.34 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 5.35-5.38 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2015 | 5.35-5.36 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 5.37-5.38 |
| --- | --- |

| Bilag 5.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« |
| --- | --- |

Bilag 5.1 —

| Bilag 5.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« |
| --- | --- |

Bilag 5.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater på området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  figur 5.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

5.1.

I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater på området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  figur 5.1
  .

Kort beskrivelse af området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«

| 5.2. | Formålet med udgifterne på dette område er bl.a. at forbedre forskning og innovation, forbedre uddannelsessystemer og fremme beskæftigelse, sikre et digitalt indre marked, fremme vedvarende energi og energieffektivitet, modernisere transportsektoren og forbedre erhvervsklimaet, især for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). |
| --- | --- |

5.2.

Formålet med udgifterne på dette område er bl.a. at forbedre forskning og innovation, forbedre uddannelsessystemer og fremme beskæftigelse, sikre et digitalt indre marked, fremme vedvarende energi og energieffektivitet, modernisere transportsektoren og forbedre erhvervsklimaet, især for små og mellemstore virksomheder (SMV'er).

| 5.3. | 62 % af udgifterne går til forskning og innovation via syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling 2007-2013 (»syvende rammeprogram for forskning«) og Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation 2014-2020 (»Horisont 2020«). Andre store udgiftsprogrammer er programmet for livslang læring og Erasmus+ på områderne uddannelse, ungdom og idræt, rumprogrammerne Galileo, EGNOS og Copernicus, programmet for transeuropæiske transportnet (TEN-T), der finansierer udviklingen af transportinfrastruktur, det europæiske genopretningsprogram for energiområdet, der støtter projekter i energisektoren, og Connecting Europe-faciliteten, der støtter udviklingen af netværk i transport-, telekommunikations- og energisektoren. |
| --- | --- |

5.3.

62 % af udgifterne går til forskning og innovation via syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling 2007-2013 (»syvende rammeprogram for forskning«) og Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation 2014-2020 (»Horisont 2020«). Andre store udgiftsprogrammer er programmet for livslang læring og Erasmus+ på områderne uddannelse, ungdom og idræt, rumprogrammerne Galileo, EGNOS og Copernicus, programmet for transeuropæiske transportnet (TEN-T), der finansierer udviklingen af transportinfrastruktur, det europæiske genopretningsprogram for energiområdet, der støtter projekter i energisektoren, og Connecting Europe-faciliteten, der støtter udviklingen af netværk i transport-, telekommunikations- og energisektoren.

| 5.4. | Næsten 90 % af udgifterne udbetales i form af tilskud til private eller offentlige modtagere, der deltager i projekter. Kommissionen yder forskud, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet. Kommissionen godtgør de EU-finansierede omkostninger, som modtagerne anmelder, og fratrækker de udbetalte forskud. Den største risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed er, at modtagerne anmelder ikke-støtteberettigede omkostninger, og at dette ikke opdages eller korrigeres, før udgifterne godtgøres af Kommissionen. |
| --- | --- |

5.4.

Næsten 90 % af udgifterne udbetales i form af tilskud til private eller offentlige modtagere, der deltager i projekter. Kommissionen yder forskud, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet. Kommissionen godtgør de EU-finansierede omkostninger, som modtagerne anmelder, og fratrækker de udbetalte forskud. Den største risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed er, at modtagerne anmelder ikke-støtteberettigede omkostninger, og at dette ikke opdages eller korrigeres, før udgifterne godtgøres af Kommissionen.

Figur 5.1 —   FFR-underudgiftsområde 1.a — »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« — Centrale oplysninger 2015

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 16,8 |
| --- | --- |
| - forskud
   (12) | 9,5 |
| + afregninger af forskud
   (12) | 7,2 |
| | |
| Revideret population i alt | 14,5 |

Regnskabsårets betalinger i alt

16,8

- forskud
   (12)

9,5

- afregninger af forskud
   (12)

7,2

Revideret population i alt

14,5

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 5.5. | De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen på området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« skal følgende specifikke punkter bemærkes: |
| --- | --- |

5.5.

De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen på området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« skal følgende specifikke punkter bemærkes:

| a) | Vi undersøgte en stikprøve på 150 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for udgifterne under FFR-underudgiftsområdet. Den bestod af: 88 transaktioner med relation til forskning og innovation, 18 transaktioner med relation til uddannelse, ungdom og idræt og 44 transaktioner med relation til andre programmer og aktiviteter. |
| --- | --- |

a)

Vi undersøgte en stikprøve på 150 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for udgifterne under FFR-underudgiftsområdet. Den bestod af: 88 transaktioner med relation til forskning og innovation, 18 transaktioner med relation til uddannelse, ungdom og idræt og 44 transaktioner med relation til andre programmer og aktiviteter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| b) | For nye programmer, som for eksempel Horisont 2020 og Erasmus+ var næsten alle de betalinger, der blev afholdt i 2015, forskud, som er udelukket fra vores stikprøve. Vores test af transaktioner havde i stor udstrækning fokus på betalinger til projekter under programmerne for perioden 2007-2013, navnlig syvende rammeprogram for forskning og programmet for livslang læring. |
| --- | --- |

b)

For nye programmer, som for eksempel Horisont 2020 og Erasmus+ var næsten alle de betalinger, der blev afholdt i 2015, forskud, som er udelukket fra vores stikprøve. Vores test af transaktioner havde i stor udstrækning fokus på betalinger til projekter under programmerne for perioden 2007-2013, navnlig syvende rammeprogram for forskning og programmet for livslang læring.

| c) | Vi vurderede de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er (GD GROW) og Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (GD EAC) |
| --- | --- |

c)

Vi vurderede de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er (GD GROW) og Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (GD EAC)

| d) | Vi gennemgik etableringen af Kommissionens fælles støttecenter for forvaltning af udgifter til forskning og innovation samt implementeringen af Kommissionens strategier for efterfølgende revision af syvende rammeprogram for forskning og Horisont 2020 |
| --- | --- |

d)

Vi gennemgik etableringen af Kommissionens fælles støttecenter for forvaltning af udgifter til forskning og innovation samt implementeringen af Kommissionens strategier for efterfølgende revision af syvende rammeprogram for forskning og Horisont 2020

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 5.6. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 5.1
  . Af de 150 transaktioner, vi undersøgte, var 72 (48 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 38 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 4,4  % (1). |
| --- | --- |

5.6.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 5.1
  . Af de 150 transaktioner, vi undersøgte, var 72 (48 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 38 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 4,4  % (1).

| 5.6. | Den fejlforekomst, som Retten har konstateret, er blot én indikator for effektiviteten af gennemførelsen af EU's udgifter. Kommissionen har imidlertid en flerårig kontrolstrategi. På grundlag heraf beregner Kommissionens tjenestegrene en restfejlforekomst, der tager hensyn til inddrivelser, korrektioner og virkningerne af alle deres kontroller og revisioner i programmets gennemførelsesperiode. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Figur 5.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015. |
| --- | --- |

5.7.

Figur 5.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015.

| 5.7. | I forsknings- og innovationsprojekter udgør personaleomkostninger og indirekte omkostninger størstedelen af projektomkostningerne. For at give plads til de mange forskellige omkostningsstrukturer i det europæiske forskningslandskab er der truffet et bevidst politisk valg om at refundere omkostningerne i disse kategorier på basis af realiserede omkostninger frem for enhedsomkostninger eller faste priser. Det forklarer, hvorfor der naturligt vil forekomme fejl, hvilket også ses i figuren.

  Horisont 2020 er udformet til i videst muligt omfang at håndtere disse fejlkilder gennem indførelse af en række forenklinger — se afsnit 5.12 nedenfor. |
| --- | --- |

5.7.

Horisont 2020 er udformet til i videst muligt omfang at håndtere disse fejlkilder gennem indførelse af en række forenklinger — se afsnit 5.12 nedenfor.

Figur 5.2 —   »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« — Oversigt over den anslåede fejlforekomst

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 5.8. | For så vidt angår 10 af de 38 transaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, rapporterede vi fejl på over 20 % af de undersøgte poster. Disse 10 tilfælde (9 med relation til syvende rammeprogram for forskning og ét med relation til 2007-2013-programmet for konkurrenceevne og innovation) tegner sig for 77 % af den samlede anslåede fejlprocent for området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« i 2015. |
| --- | --- |

5.8.

For så vidt angår 10 af de 38 transaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, rapporterede vi fejl på over 20 % af de undersøgte poster. Disse 10 tilfælde (9 med relation til syvende rammeprogram for forskning og ét med relation til 2007-2013-programmet for konkurrenceevne og innovation) tegner sig for 77 % af den samlede anslåede fejlprocent for området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« i 2015.

| 5.9. | For så vidt angår udgifterne til forskning og innovation var de fejl, som vi konstaterede, af samme type og i samme omfang som under hele syvende rammeprogram for forskning. Vi konstaterede færre kvantificerede fejl i betalingerne for andre programmer og aktiviteter end de foregående år. |
| --- | --- |

5.9.

For så vidt angår udgifterne til forskning og innovation var de fejl, som vi konstaterede, af samme type og i samme omfang som under hele syvende rammeprogram for forskning. Vi konstaterede færre kvantificerede fejl i betalingerne for andre programmer og aktiviteter end de foregående år.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 5.10. | I forbindelse med 16 tilfælde af kvantificerbare fejl havde Kommissionen, de nationale myndigheder eller de uafhængige revisorer (2) tilstrækkelige oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene før godkendelsen af udgifterne. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 0,6 procentpoint lavere. |
| --- | --- |

5.10.

I forbindelse med 16 tilfælde af kvantificerbare fejl havde Kommissionen, de nationale myndigheder eller de uafhængige revisorer (2) tilstrækkelige oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene før godkendelsen af udgifterne. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 0,6 procentpoint lavere.

| 5.10. | Kommissionen har et sundt system af forudgående kontroller, herunder detaljerede automatiserede tjeklister, skriftlige vejledninger og løbende uddannelse. Det er en stående udfordring at forbedre dette system uden at pålægge støttemodtagerne yderligere administrative byrder og samtidig sikre, at betalingerne falder straks. Revisionsrettens resultater vil blive brugt til at foretage yderligere forbedringer af de forudgående kontroller.

  For så vidt angår uafhængige revisorer, der attesterer udgiftsanmeldelser, der udgør 15 af de 16 tilfælde, der er nævnt af Revisionsretten, er dette et velkendt problem, der er omhandlet i tidligere beretninger. For at følge op på Rettens anbefalinger har Kommissionen arrangeret en række møder for støttemodtagere og uafhængige attesterende revisorer (over 300) for at højne bevidstheden om de mest almindelige fejl. Desuden er der givet feedback til attesterende revisorer, som har begået fejl, og der er indført en mere brugervenlig skabelon til revisionsattester i Horisont 2020. I forbindelse med forskning vurderes revisionsattester at kunne mindske fejlforekomsten med 50 % i forhold til ikke-attesterede anmeldelser. Så selv om det erkendes, at de ikke påviser alle fejl, er de et vigtigt redskab til nedbringelse af den samlede fejlforekomst. |
| --- | --- |

5.10.

For så vidt angår uafhængige revisorer, der attesterer udgiftsanmeldelser, der udgør 15 af de 16 tilfælde, der er nævnt af Revisionsretten, er dette et velkendt problem, der er omhandlet i tidligere beretninger. For at følge op på Rettens anbefalinger har Kommissionen arrangeret en række møder for støttemodtagere og uafhængige attesterende revisorer (over 300) for at højne bevidstheden om de mest almindelige fejl. Desuden er der givet feedback til attesterende revisorer, som har begået fejl, og der er indført en mere brugervenlig skabelon til revisionsattester i Horisont 2020. I forbindelse med forskning vurderes revisionsattester at kunne mindske fejlforekomsten med 50 % i forhold til ikke-attesterede anmeldelser. Så selv om det erkendes, at de ikke påviser alle fejl, er de et vigtigt redskab til nedbringelse af den samlede fejlforekomst.

De fleste fejl skyldes for højt anmeldte personaleomkostninger og indirekte omkostninger

| 5.11. | Hovedparten af de kvantificerede fejl, vi fandt (33 ud af 38), vedrørte godtgørelse af ikke-støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger, som modtagerne havde anmeldt. Vi konstaterede primært, men ikke udelukkende, disse fejl i projekter under syvende rammeprogram for forskning (jf.
  figur 5.3
  ). |
| --- | --- |

5.11.

Hovedparten af de kvantificerede fejl, vi fandt (33 ud af 38), vedrørte godtgørelse af ikke-støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger, som modtagerne havde anmeldt. Vi konstaterede primært, men ikke udelukkende, disse fejl i projekter under syvende rammeprogram for forskning (jf.
  figur 5.3
  ).

| 5.11. | Kommissionens egne revisioner har også vist, at fejltyper og fejlniveauer er stabile som følge af de komplekse regler for RP7. Da alle RP7-kontrakter er underskrevet, er det dog ikke længere muligt at foretage ændringer i den retlige ramme. I løbet af RP7-perioden har Kommissionen imidlertid forsøgt at forenkle systemet inden for den eksisterende retlige ramme, f.eks. gennem de forenklingsforanstaltninger, som Kommissionen vedtog den 24. januar 2011 (afgørelse K(2011) 174).

  Horisont 2020 omfatter en radikal forenkling af den retlige ramme med det formål at opfylde såvel interessenternes som de lovgivende myndigheders forventninger, idet der er lagt vægt på personaleomkostninger og indirekte omkostninger som de primære fejlkilder. |
| --- | --- |

5.11.

Horisont 2020 omfatter en radikal forenkling af den retlige ramme med det formål at opfylde såvel interessenternes som de lovgivende myndigheders forventninger, idet der er lagt vægt på personaleomkostninger og indirekte omkostninger som de primære fejlkilder.

Figur 5.3 —   Eksempel på godtgørelse af ikke-støtteberettigede personaleomkostninger

Vi undersøgte en omkostningsanmeldelse på 250 000  euro fra en støttemodtager, som arbejdede med otte partnere på et projekt om udvikling af cloud computing-tjenester under støtteprogrammet for informations- og kommunikationsteknologipolitik inden for rammerne af 2007-2013-programmet for konkurrenceevne og innovation. Vi konstaterede, at personaleomkostningerne i tilknytning til projektet var sat for højt, eftersom de var beregnet på basis af et standardantal arbejdstimer, som var højere end det reelle antal timer. Lønomkostningerne omfattede også ikke-støtteberettigede bonusudbetalinger.

Figur 5.3 —
     
  Eksempel på godtgørelse af ikke-støtteberettigede personaleomkostninger

Kommissionen vil inddrive de uberettiget udbetalte beløb.

De for højt satte timesatser skyldes fejl i beregningen af produktive timer. Reglerne for denne beregning er blevet forenklet i Horisont 2020 for at undgå denne type fejl.

| 5.12. | Næsten alle de fejl, vi fandt i omkostningsanmeldelserne, skyldtes, at støttemodtagerne havde fejlfortolket de komplekse støtteberettigelsesregler eller havde beregnet deres støtteberettigede omkostninger forkert. Vi identificerede to tilfælde af formodet svig, hvor det lader til, at støttemodtagerne forsætligt har anmeldt deres støtteberettigede projektomkostninger for højt. |
| --- | --- |

5.12.

Næsten alle de fejl, vi fandt i omkostningsanmeldelserne, skyldtes, at støttemodtagerne havde fejlfortolket de komplekse støtteberettigelsesregler eller havde beregnet deres støtteberettigede omkostninger forkert. Vi identificerede to tilfælde af formodet svig, hvor det lader til, at støttemodtagerne forsætligt har anmeldt deres støtteberettigede projektomkostninger for højt.

| 5.12. | I lyset af reglernes kompleksitet har Kommissionen indført mange forenklinger i Horisont 2020. Disse omfatter:






  — | én finansieringssats pr. aktivitet, der vil være angivet i indkaldelsen af forslag |
| --- | --- | --- |

5.12.

—

én finansieringssats pr. aktivitet, der vil være angivet i indkaldelsen af forslag

| — | en fast pris for indirekte omkostninger |
| --- | --- |

—

en fast pris for indirekte omkostninger

| — | forenklet tidsregistrering og øget brug af modtagernes praksis |
| --- | --- |

—

forenklet tidsregistrering og øget brug af modtagernes praksis

| — | mere fleksible regler for tredjemand og afgivelse til underkontrahenter |
| --- | --- |

—

mere fleksible regler for tredjemand og afgivelse til underkontrahenter

| — | enklere og klarere regler for beregning af produktive timer (og dermed personaleudgifter) |
| --- | --- |

—

enklere og klarere regler for beregning af produktive timer (og dermed personaleudgifter)

Hvor politikmål giver mulighed for endnu enklere regler og mekanismer, er de blevet indført. Tilskud fra Det Europæiske Forskningsråd og Marie Skłodowska Curie-stipendier er ligetil og henvender sig hovedsageligt til offentlige organer, ofte i form af faste priser og engangsbeløb, og de fleste tildeles en enkelt støttemodtager. Dette begrænser muligheden for fejlfortolkning, og fejlforekomsterne er under 2 % for disse ordninger.

| 5.13. | For så vidt angår personaleomkostninger beregnede støttemodtagerne ofte timesatserne for de ansatte, der var tilknyttet projektet, forkert, eller de var ikke i stand til at fremlægge fyldestgørende dokumentation for den tid, som de ansatte reelt havde brugt på projektet. I fem tilfælde anmeldte støttemodtagere fejlagtigt udgifterne til anvendelsen af eksterne konsulenter som personaleomkostninger (jf.
  figur 5.4
  ). |
| --- | --- |

5.13.

For så vidt angår personaleomkostninger beregnede støttemodtagerne ofte timesatserne for de ansatte, der var tilknyttet projektet, forkert, eller de var ikke i stand til at fremlægge fyldestgørende dokumentation for den tid, som de ansatte reelt havde brugt på projektet. I fem tilfælde anmeldte støttemodtagere fejlagtigt udgifterne til anvendelsen af eksterne konsulenter som personaleomkostninger (jf.
  figur 5.4
  ).

| 5.13. | Reglerne for brug af konsulenter har vist sig at være vanskelige i RP7. Reglerne er blevet forenklet i Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.13.

Figur 5.4 —   Eksempel på godtgørelse af ikke-støtteberettigede personaleomkostninger

Vi undersøgte en omkostningsanmeldelse på 85 000  euro fra en støttemodtager, der arbejdede med elleve partnere på et projekt under syvende rammeprogram for forskning om udvikling af miljøovervågningssystemer. Modtageren hyrede konsulenter til at implementere projektet. Vi konstaterede, at konsulenterne ikke opfyldte kriterierne for at blive betragtet som interne konsulenter, navnlig fordi omkostningerne forbundet med at ansætte konsulenterne var væsentligt højere end personaleomkostningerne til de ansatte i samme kategori, der arbejde hos modtageren. Hertil kommer, at de personaleomkostninger, der blev anmeldt for én ansat, ikke var underbygget af dokumentation.

Figur 5.4 —
     
  Eksempel på godtgørelse af ikke-støtteberettigede personaleomkostninger

Reglerne for konsulenter er blevet forenklet i Horisont 2020 for at undgå denne type fejl.

| 5.14. | For så vidt angår indirekte omkostninger anvendte de støttemodtagere, der begik fejl i anmeldelsen af faktiske indirekte omkostninger, en ukorrekt metode eller medtog ikke-støtteberettigede omkostninger i beregningen af den del af deres generalomkostninger, der kunne tilskrives projektet (jf.
  figur 5.5
  ). Når støttemodtagere anmelder en fast sats for indirekte omkostninger på basis af en procentsats af de direkte omkostninger, vil en fejl i deres direkte omkostninger føre til en proportional fejl i deres støtteberettigede indirekte omkostninger. |
| --- | --- |

5.14.

For så vidt angår indirekte omkostninger anvendte de støttemodtagere, der begik fejl i anmeldelsen af faktiske indirekte omkostninger, en ukorrekt metode eller medtog ikke-støtteberettigede omkostninger i beregningen af den del af deres generalomkostninger, der kunne tilskrives projektet (jf.
  figur 5.5
  ). Når støttemodtagere anmelder en fast sats for indirekte omkostninger på basis af en procentsats af de direkte omkostninger, vil en fejl i deres direkte omkostninger føre til en proportional fejl i deres støtteberettigede indirekte omkostninger.

| 5.14. | Beregningen af de faktiske indirekte omkostninger er kompleks og en regelmæssig kilde til fejl. Reglerne i Horisont 2020 er blevet forenklet, og der vil i alle tilfælde blive anvendt en fast sats for generalomkostninger, hvorved disse fejl undgås. |
| --- | --- |

5.14.

Figur 5.5 —   Eksempel på godtgørelse af ikke-støtteberettigede indirekte omkostninger

Vi undersøgte en omkostningsanmeldelse på 146 000  euro fra en støttemodtager, der arbejdede med elleve partnere på et projekt under syvende rammeprogram for forskning om udvikling af styrkede geografiske forvaltnings-/ledelsesinformationssystemer. Vi konstaterede, at en del af de personaleomkostninger, støttemodtageren havde anmeldt, rent faktisk var blevet anvendt til et andet projekt. Støttemodtageren havde medtaget ikke-støtteberettigede poster i beregningen af indirekte omkostninger (personaleomkostninger, der ikke var knyttet til administrativ støtte, markedsføringsomkostninger samt kontor- og rejseomkostninger, som ikke var knyttet til forskningsaktiviteterne).

Figur 5.5 —
     
  Eksempel på godtgørelse af ikke-støtteberettigede indirekte omkostninger

Med hensyn til indirekte omkostninger viser eksemplet, hvor kompleks beregningen af de faktiske indirekte omkostninger er. Derfor indfører Horisont 2020 en enhedssats for generalomkostninger for alle projekter.

| 5.15. | Reglerne for Horisont 2020 blev forenklet. I vores årsberetning for 2014 påpegede vi imidlertid, at risikoen for regelstridige betalinger øges, når forskere får supplerende vederlag (3), eller når deltagerne gør brug af en stor forskningsinfrastruktur. Vi anbefalede, at Kommissionen udarbejdede en hensigtsmæssig strategi for kontrol, herunder tilstrækkelig kontrol af omkostninger, der anmeldes med henvisning til særlige støttekriterier (4). I de begrænsede test, vi udførte under Horisont 2020 (5) i 2015, konstaterede vi, at risikoen i relation til supplerende vederlag reelt fandtes. |
| --- | --- |

5.15.

Reglerne for Horisont 2020 blev forenklet. I vores årsberetning for 2014 påpegede vi imidlertid, at risikoen for regelstridige betalinger øges, når forskere får supplerende vederlag (3), eller når deltagerne gør brug af en stor forskningsinfrastruktur. Vi anbefalede, at Kommissionen udarbejdede en hensigtsmæssig strategi for kontrol, herunder tilstrækkelig kontrol af omkostninger, der anmeldes med henvisning til særlige støttekriterier (4). I de begrænsede test, vi udførte under Horisont 2020 (5) i 2015, konstaterede vi, at risikoen i relation til supplerende vederlag reelt fandtes.

| 5.15. | Kommissionen har lagt en revisionsstrategi for Horisont 2020 og udvikler også kontrolstrategier i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefalinger.

  Hvad angår yderligere aflønning hos almennyttige modtagere, udarbejdede Kommissionen bestemmelser, som den håbede ville finde en balance mellem forenkling, sikkerhed og rimelig bistand til forskere og samtidig sikre forsvarlig økonomisk forvaltning. Rettens bemærkning er på linje med Kommissionens egen erfaring, og der søges aktivt løsninger sammen med de involverede organisationer og medlemsstater. |
| --- | --- |

5.15.

Hvad angår yderligere aflønning hos almennyttige modtagere, udarbejdede Kommissionen bestemmelser, som den håbede ville finde en balance mellem forenkling, sikkerhed og rimelig bistand til forskere og samtidig sikre forsvarlig økonomisk forvaltning. Rettens bemærkning er på linje med Kommissionens egen erfaring, og der søges aktivt løsninger sammen med de involverede organisationer og medlemsstater.

Brud på reglerne for offentlige indkøb

| 5.16. | Selv om vi fandt 6 tilfælde af fejl i de 10 udbud, vi gennemgik, er overholdelsen af udbudsreglerne væsentligt forbedret i forhold til sidste år. I et tilfælde identificerede vi et alvorligt brud på reglerne for offentlige indkøb, og de omkostninger, der var anmeldt i relation til den reviderede kontrakt, var derfor ikke støtteberettigede. De resterende fejl omfatter tilfælde, hvor kravene om information og offentlig omtale ikke var overholdt, forkert anvendelse af udvælgelseskriterierne og mangler i udbudsbetingelserne. Disse procedurefejl kvantificeres ikke og bidrager ikke til den fejlprocent, vi har anslået. |
| --- | --- |

5.16.

Selv om vi fandt 6 tilfælde af fejl i de 10 udbud, vi gennemgik, er overholdelsen af udbudsreglerne væsentligt forbedret i forhold til sidste år. I et tilfælde identificerede vi et alvorligt brud på reglerne for offentlige indkøb, og de omkostninger, der var anmeldt i relation til den reviderede kontrakt, var derfor ikke støtteberettigede. De resterende fejl omfatter tilfælde, hvor kravene om information og offentlig omtale ikke var overholdt, forkert anvendelse af udvælgelseskriterierne og mangler i udbudsbetingelserne. Disse procedurefejl kvantificeres ikke og bidrager ikke til den fejlprocent, vi har anslået.

GENNEMGANG AF DE ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER

Kommissionens årlige aktivitetsrapporter bekræfter vores revisionsresultater og konklusioner

| 5.17. | Vi gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra GD RTD, GD GROW og GD EAC. Vi vurderer, at rapporterne giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed, og de fremlagte oplysninger bekræfter i de fleste henseender vores revisionsresultater og konklusioner. F.eks. er der i den årlige aktivitetsrapport fra GD RTD taget forbehold med hensyn til betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under syvende rammeprogram for forskning. |
| --- | --- |

5.17.

Vi gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra GD RTD, GD GROW og GD EAC. Vi vurderer, at rapporterne giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed, og de fremlagte oplysninger bekræfter i de fleste henseender vores revisionsresultater og konklusioner. F.eks. er der i den årlige aktivitetsrapport fra GD RTD taget forbehold med hensyn til betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under syvende rammeprogram for forskning.

| 5.18. | GD RTD og GD GROW fremsatte nye forbehold for betalinger, hvis de skønnede, at restfejlfrekvensen (omfanget af fejl, der ikke er blevet opdaget og korrigeret ved afslutningen af et program) ville overstige 2 %. |
| --- | --- |

5.18.

GD RTD og GD GROW fremsatte nye forbehold for betalinger, hvis de skønnede, at restfejlfrekvensen (omfanget af fejl, der ikke er blevet opdaget og korrigeret ved afslutningen af et program) ville overstige 2 %.

| 5.19. | GD RTD fremsatte et forbehold vedrørende betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under Kul- og Stålforskningsfonden, da restfejlforekomsten blev anslået til ca. 3 %. GD GROW fremsatte et forbehold vedrørende betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation 2007-2013, hvor restfejlforekomsten blev anslået til 6,1  %. |
| --- | --- |

5.19.

GD RTD fremsatte et forbehold vedrørende betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under Kul- og Stålforskningsfonden, da restfejlforekomsten blev anslået til ca. 3 %. GD GROW fremsatte et forbehold vedrørende betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation 2007-2013, hvor restfejlforekomsten blev anslået til 6,1  %.

| 5.20. | Både for Kul- og Stålforskningsfonden og for rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation 2007-2013 er den vigtigste årsag til fejl de komplekse regler og det forhold, at støttemodtagerne — fordi støtteberettigelsesbetingelserne minder om, men ikke er nøjagtig de samme som for syvende forskningsrammeprogram — ved en fejl anvender reglerne for det syvende forskningsrammeprogram i beregningen af deres omkostningsanmeldelser. |
| --- | --- |

5.20.

Både for Kul- og Stålforskningsfonden og for rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation 2007-2013 er den vigtigste årsag til fejl de komplekse regler og det forhold, at støttemodtagerne — fordi støtteberettigelsesbetingelserne minder om, men ikke er nøjagtig de samme som for syvende forskningsrammeprogram — ved en fejl anvender reglerne for det syvende forskningsrammeprogram i beregningen af deres omkostningsanmeldelser.

| 5.20. | Reglerne for Kul- og Stålforskningsfonden, en lille uafhængig ordning under Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (udgifter på 44 mio. EUR i 2015), er ved at blive harmoniseret med reglerne for det vigtigste rammeprogram, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

5.20.

GENNEMGANG AF UDVALGTE FORVALTNINGS- OG KONTROLSYSTEMER

Det fælles støttecenter for udgifter til forskning og innovation

| 5.21. | Ansvaret for udgifterne til forskning og innovation deles af en lang række gennemførelsesorganer: otte af Kommissionens generaldirektorater, syv fællesforetagender, fire forvaltningsorganer, ét decentraliseret agentur og flere internationale organisationer, som arbejder under delegationsaftaler. |
| --- | --- |

5.21.

Ansvaret for udgifterne til forskning og innovation deles af en lang række gennemførelsesorganer: otte af Kommissionens generaldirektorater, syv fællesforetagender, fire forvaltningsorganer, ét decentraliseret agentur og flere internationale organisationer, som arbejder under delegationsaftaler.

| 5.22. | Med henblik på en effektiv og harmoniseret gennemførelse af programmet og under hensyntagen til vores anbefaling (6) nedsatte Kommissionen i januar 2014 et fælles støttecenter for forvaltningen af Horisont 2020. Dette center er placeret hos GD RTD og leverer fælles forvaltningsydelser inden for juridisk bistand, efterfølgende revision (gennem den fælles revisionstjeneste), IT-systemer og -operationer, forretningsprocesser og programinformation og -data. |
| --- | --- |

5.22.

Med henblik på en effektiv og harmoniseret gennemførelse af programmet og under hensyntagen til vores anbefaling (6) nedsatte Kommissionen i januar 2014 et fælles støttecenter for forvaltningen af Horisont 2020. Dette center er placeret hos GD RTD og leverer fælles forvaltningsydelser inden for juridisk bistand, efterfølgende revision (gennem den fælles revisionstjeneste), IT-systemer og -operationer, forretningsprocesser og programinformation og -data.

| 5.23. | Det fælles støttecenter er et positivt skridt hen imod at strømline IT-systemer og -operationer, harmonisere forvaltningen af tilskud og sikre, at de forskellige gennemførelsesorganer anvender Horisont 2020-reglerne konsekvent. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, som forventes at forvalte ca. 2,3  milliarder euro eller 3 % af budgettet for Horisont 2020, deltager på nuværende tidspunkt ikke i denne forvaltnings- og kontrolramme. |
| --- | --- |

5.23.

Det fælles støttecenter er et positivt skridt hen imod at strømline IT-systemer og -operationer, harmonisere forvaltningen af tilskud og sikre, at de forskellige gennemførelsesorganer anvender Horisont 2020-reglerne konsekvent. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, som forventes at forvalte ca. 2,3  milliarder euro eller 3 % af budgettet for Horisont 2020, deltager på nuværende tidspunkt ikke i denne forvaltnings- og kontrolramme.

Den fælles revisionstjeneste

| 5.24. | For så vidt angår udgifterne til forskning og innovation har Kommissionen erkendt, at der er behov for at reducere den administrative byrde for støttemodtagerne, samtidig med at den opretholder en passende balance mellem tillid og kontrol. Kommissionen har derfor reduceret den kontrol, der foretages før betaling, og søger i overvejende grad at skaffe sig den fornødne sikkerhed ved efterfølgende revision af de godtgjorte omkostninger. De efterfølgende revisioner udføres enten af Kommissionens egne revisorer fra den fælles revisionstjeneste eller af uafhængige revisorer, som arbejder på vegne af Kommissionen i henhold til en rammeaftale. |
| --- | --- |

5.24.

For så vidt angår udgifterne til forskning og innovation har Kommissionen erkendt, at der er behov for at reducere den administrative byrde for støttemodtagerne, samtidig med at den opretholder en passende balance mellem tillid og kontrol. Kommissionen har derfor reduceret den kontrol, der foretages før betaling, og søger i overvejende grad at skaffe sig den fornødne sikkerhed ved efterfølgende revision af de godtgjorte omkostninger. De efterfølgende revisioner udføres enten af Kommissionens egne revisorer fra den fælles revisionstjeneste eller af uafhængige revisorer, som arbejder på vegne af Kommissionen i henhold til en rammeaftale.

| 5.25. | Selv om den fælles revisionstjeneste blev oprettet som en del af det fælles støttecenter i januar 2014, opstod der forsinkelser i ansættelsen af personale, og de fleste nyansatte tiltrådte først tjenesten ved udgangen af 2015. Ikke desto mindre opfyldte tjenesten målene for antallet af iværksatte revisioner og antallet af revisioner med fokus på at afsløre svig. Målet for antallet af afsluttede revisioner blev ikke nået helt med 456 afsluttede revisioner mod målet på 473 revisioner (96 %). |
| --- | --- |

5.25.

Selv om den fælles revisionstjeneste blev oprettet som en del af det fælles støttecenter i januar 2014, opstod der forsinkelser i ansættelsen af personale, og de fleste nyansatte tiltrådte først tjenesten ved udgangen af 2015. Ikke desto mindre opfyldte tjenesten målene for antallet af iværksatte revisioner og antallet af revisioner med fokus på at afsløre svig. Målet for antallet af afsluttede revisioner blev ikke nået helt med 456 afsluttede revisioner mod målet på 473 revisioner (96 %).

| 5.26. | De forskellige gennemførelsesorganer har haft svært ved at nå til enighed om, hvordan man skal gennemføre nogle af revisionsanbefalingerne om inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter til projekter under syvende rammeprogram for forskning (7). Det øger risikoen for en inkonsekvent behandling af modtagere og skaber retsusikkerhed. |
| --- | --- |

5.26.

De forskellige gennemførelsesorganer har haft svært ved at nå til enighed om, hvordan man skal gennemføre nogle af revisionsanbefalingerne om inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter til projekter under syvende rammeprogram for forskning (7). Det øger risikoen for en inkonsekvent behandling af modtagere og skaber retsusikkerhed.

| 5.26. | For Horisont 2020 foregår der løbende drøftelser om etablering af en procedure, der sikrer ensartethed for så vidt angår inddrivelser, samtidig med at de anvisningsberettigedes forpligtelser overholdes. De forskellige tjenestegrene i forskningsgeneraldirektoraterne er også blevet enige om en koordinering af ekstrapoleringsprocessen for at forbedre harmoniseringen af det syvende rammeprogram. |
| --- | --- |

5.26.

Implementeringen af resultaterne af de efterfølgende revisioner vedrørende syvende rammeprogram for forskning.

| 5.27. | Ved udgangen af 2015 havde Kommissionen revideret godtgjorte omkostninger på i alt 2,5  milliarder euro eller 8 % af de 30,9  milliarder euro, der var udbetalt under syvende rammeprogram for forskning. Kommissionen havde afsluttet 3 334 af de 4 116 revisioner, der var planlagt i dens revisionsstrategi, som fortsætter indtil udgangen af 2016 (8). Kommissionen har beregnet en statistisk gyldig fejlforekomst på 4,5  % for syvende rammeprogram for forskning |
| --- | --- |

5.27.

Ved udgangen af 2015 havde Kommissionen revideret godtgjorte omkostninger på i alt 2,5  milliarder euro eller 8 % af de 30,9  milliarder euro, der var udbetalt under syvende rammeprogram for forskning. Kommissionen havde afsluttet 3 334 af de 4 116 revisioner, der var planlagt i dens revisionsstrategi, som fortsætter indtil udgangen af 2016 (8). Kommissionen har beregnet en statistisk gyldig fejlforekomst på 4,5  % for syvende rammeprogram for forskning

| 5.28. | Ved udgangen af 2015 beløb de kumulerede tilpasninger efter Kommissionens efterfølgende revisioner sig til 107 millioner euro, hvoraf 79,4  millioner euro (74 %) var inddrevet (jf. punkt 1.40-1.43). |
| --- | --- |

5.28.

Ved udgangen af 2015 beløb de kumulerede tilpasninger efter Kommissionens efterfølgende revisioner sig til 107 millioner euro, hvoraf 79,4  millioner euro (74 %) var inddrevet (jf. punkt 1.40-1.43).

| 5.29. | Når der konstateres systematiske fejl, anvender Kommissionen ekstrapolerede korrektioner (9). Pr. udgangen af 2015 havde Kommissionen foretaget 5 868 ekstrapoleringer ud af 8 592 sager, dvs. en gennemførelsesgrad på 68 % (sammenlignet med 74,9  % pr. udgangen af 2014). |
| --- | --- |

5.29.

Når der konstateres systematiske fejl, anvender Kommissionen ekstrapolerede korrektioner (9). Pr. udgangen af 2015 havde Kommissionen foretaget 5 868 ekstrapoleringer ud af 8 592 sager, dvs. en gennemførelsesgrad på 68 % (sammenlignet med 74,9  % pr. udgangen af 2014).

| 5.29. | Satsen for ekstrapoleringer anses for at være tilfredsstillende på dette stade i det syvende rammeprogram. Satsen faldt i slutningen af 2015, da mange revisioner var afsluttet på det tidspunkt, men ekstrapoleringerne vil finde sted i 2016. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Under hensyntagen til fejl, som er korrigeret som følge af ekstrapolering af revisionsresultaterne, har Kommissionen beregnet en restfejlforekomst på 2,8  % for syvende rammeprogram for forskning. Det svarer til det forventede niveau for fejl, der ikke er blevet opdaget og korrigeret, når alle betalinger for programmet er afholdt. |
| --- | --- |

5.30.

Under hensyntagen til fejl, som er korrigeret som følge af ekstrapolering af revisionsresultaterne, har Kommissionen beregnet en restfejlforekomst på 2,8  % for syvende rammeprogram for forskning. Det svarer til det forventede niveau for fejl, der ikke er blevet opdaget og korrigeret, når alle betalinger for programmet er afholdt.

| 5.31. | I lyset af programmets flerårige karakter mener vi, at Kommissionens strategi for efterfølgende revision for syvende rammeprogram for forskning udgør et passende grundlag for beregningen af restfejlforekomsten for udgifter afholdt under programmet. Antallet af afsluttede revisioner pr. udgangen af 2015 svarede til forventningerne. |
| --- | --- |

5.31.

I lyset af programmets flerårige karakter mener vi, at Kommissionens strategi for efterfølgende revision for syvende rammeprogram for forskning udgør et passende grundlag for beregningen af restfejlforekomsten for udgifter afholdt under programmet. Antallet af afsluttede revisioner pr. udgangen af 2015 svarede til forventningerne.

Strategi for efterfølgende revision for Horisont 2020

| 5.32. | For så vidt angår Horisont 2020 skal Kommissionen gennemføre en revisionsstrategi, der er baseret på finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed, som suppleres af yderligere udgifter, der udvælges på grundlag af en vurdering af de risici, der er forbundet med udgifterne (10). Hovedformålet er at give sikkerhed ved at vurdere lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne til godtgørelse af anmeldte omkostninger og ved at få en rimelig vurdering af restfejlfrekvensen ved afslutningen af programmet. |
| --- | --- |

5.32.

For så vidt angår Horisont 2020 skal Kommissionen gennemføre en revisionsstrategi, der er baseret på finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed, som suppleres af yderligere udgifter, der udvælges på grundlag af en vurdering af de risici, der er forbundet med udgifterne (10). Hovedformålet er at give sikkerhed ved at vurdere lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne til godtgørelse af anmeldte omkostninger og ved at få en rimelig vurdering af restfejlfrekvensen ved afslutningen af programmet.

| 5.33. | I december 2015 godkendte Kommissionen sin strategi for efterfølgende revision af Horisont 2020, som blandt andet omfattede gennemførelse af 4 400 revisioner (11). Med henblik på at reducere støttemodtagernes revisionsbyrde har Kommissionen anført, at den har til hensigt at revidere højst syv procent af det samlede antal støttemodtagere som led i strategien. |
| --- | --- |

5.33.

I december 2015 godkendte Kommissionen sin strategi for efterfølgende revision af Horisont 2020, som blandt andet omfattede gennemførelse af 4 400 revisioner (11). Med henblik på at reducere støttemodtagernes revisionsbyrde har Kommissionen anført, at den har til hensigt at revidere højst syv procent af det samlede antal støttemodtagere som led i strategien.

| 5.34. | Trods visse forsinkelser i forbindelse med iværksættelsen af rammeaftalen om outsourcing af revisionerne vedrørende Horisont 2020 forventes gennemførelsen af strategien at begynde som planlagt i 2016. |
| --- | --- |

5.34.

Trods visse forsinkelser i forbindelse med iværksættelsen af rammeaftalen om outsourcing af revisionerne vedrørende Horisont 2020 forventes gennemførelsen af strategien at begynde som planlagt i 2016.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2015

| 5.35. | Det samlede revisionsbevis viser, at udgifterne på området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

5.35.

Det samlede revisionsbevis viser, at udgifterne på området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« er væsentlig fejlbehæftede.

| 5.36. | Testen af transaktioner på dette FFR-underudgiftsområde viser en anslået fejlforekomst i populationen på 4,4  % (jf.
  bilag 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.36.

Testen af transaktioner på dette FFR-underudgiftsområde viser en anslået fejlforekomst i populationen på 4,4  % (jf.
  bilag 5.1
  ).

| 5.36. | Se Kommissionens svar på punkt 5.6. |
| --- | --- |

5.36.

Anbefalinger

| 5.37. | Bilag 5.2
  viser resultatet af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi otte anbefalinger. Én af disse er efter vores opfattelse ikke relevant, eftersom dens gennemførelse skal vurderes over flere år. Kommissionen har implementeret én anbefaling fuldt ud, mens seks af anbefalingerne er blevet implementeret i de fleste henseender. |
| --- | --- |

5.37.

Bilag 5.2
  viser resultatet af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi otte anbefalinger. Én af disse er efter vores opfattelse ikke relevant, eftersom dens gennemførelse skal vurderes over flere år. Kommissionen har implementeret én anbefaling fuldt ud, mens seks af anbefalingerne er blevet implementeret i de fleste henseender.

| 5.38. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2015 anbefaler vi, at: |
| --- | --- |

5.38.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2015 anbefaler vi, at:

| — | Anbefaling 1: Kommissionen, de nationale myndigheder og de uafhængige revisorer gør brug af alle disponible oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, før der udbetales godtgørelse (jf. punkt 5.10) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Kommissionen, de nationale myndigheder og de uafhængige revisorer gør brug af alle disponible oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, før der udbetales godtgørelse (jf. punkt 5.10)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Den har et sundt system af forudgående kontroller, herunder detaljerede automatiserede tjeklister, skriftlige vejledninger og løbende uddannelse. Det er en stående udfordring at forbedre dette system uden at pålægge støttemodtagerne yderligere administrative byrder og samtidig sikre, at betalingerne falder straks. Revisionsrettens resultater vil blive brugt til at foretage yderligere forbedringer af de forudgående kontroller.

| — | Anbefaling 2: Kommissionen udsteder retningslinjer til støttemodtagerne om de konkrete forskelle mellem Horisont 2020 og syvende rammeprogram for forskning og lignende programmer (jf. punkt 5.15 og 5.20) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: Kommissionen udsteder retningslinjer til støttemodtagerne om de konkrete forskelle mellem Horisont 2020 og syvende rammeprogram for forskning og lignende programmer (jf. punkt 5.15 og 5.20)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Den yder allerede vejledning om dette spørgsmål på en række måder. Forskellene mellem RP7 og Horisont 2020 er særligt tydelige i den kommenterede standardaftale om tilskud. En storstilet oplysningskampagne om Horisont 2020's juridiske og finansielle regler blev lanceret i 2015 med 16 arrangementer i medlemsstaterne. Disse arrangementer blev overværet af 2 046 repræsentanter for Horisont 2020-støttemodtagere og attesterende revisorer. Der er planlagt yderligere 14 arrangementer for 2016.

Det fælles støttecenter yder vejledning om juridiske og finansielle spørgsmål, der ofte peger på forskellene mellem RP7 og Horisont 2020.

| — | Anbefaling 3: Kommissionen udsteder fælles retningslinjer til gennemførelsesorganerne med ansvar for udgifterne til forskning og innovation, så der sikres en ensartet behandling af støttemodtagere i forbindelse med gennemførelsen af revisionsanbefalinger om inddrivelse af ikke-støtteberettigede omkostninger (jf. punkt 5.26) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Kommissionen udsteder fælles retningslinjer til gennemførelsesorganerne med ansvar for udgifterne til forskning og innovation, så der sikres en ensartet behandling af støttemodtagere i forbindelse med gennemførelsen af revisionsanbefalinger om inddrivelse af ikke-støtteberettigede omkostninger (jf. punkt 5.26)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

De forskellige tjenestegrene er blevet enige om en ekstrapoleringsproces for at forbedre harmoniseringen af det syvende rammeprogram. For Horisont 2020 foregår der løbende drøftelser om etablering af en procedure, der sikrer ensartethed for så vidt angår gennemførelse af revisioner, samtidig med at de anvisningsberettigedes forpligtelser overholdes.

| — | Anbefaling 4: Kommissionen nøje overvåger anvendelsen af ekstrapolerede korrektioner, som er baseret på dens efterfølgende revision af udgifter, der er godtgjort under syvende rammeprogram for forskning (jf. punkt 5.29). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: Kommissionen nøje overvåger anvendelsen af ekstrapolerede korrektioner, som er baseret på dens efterfølgende revision af udgifter, der er godtgjort under syvende rammeprogram for forskning (jf. punkt 5.29).

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Den overvåger nøje gennemførelsen af ekstrapolerede korrektioner og er tilfreds med fremskridtene på dette stade i det syvende rammeprogram. Gennemførelsessatsen faldt i slutningen af 2015, da mange revisioner var afsluttet på det tidspunkt, men ekstrapoleringerne vil finde sted i 2016.

---

(1)  Vi beregner vores skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger over 2 % for regnskabsårene 2014 og 2015.

(2)  I nogle tilfælde, f.eks. i forbindelse med omkostningsopgørelser vedrørende projekter under syvende rammeprogram for forskning, der har modtaget EU-bidrag på over 375 000 euro, skal uafhængige revisorer attestere, at de anmeldte omkostninger er støtteberettigede.

(3)  Betalinger, der afholdes ud over den ansattes normale løn (for eksempel for supplerende arbejde eller specifik ekspertise), og som resulterer i en højere timesats for specifikke projekter.

(4)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 5.14 og 5.35.

(5)  Vores stikprøve til testen af transaktioner omfattede en stikprøveenhed fra Horisont 2020.

(6)  Jf. særberetning nr. 2/2013 »Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt?« (EUT C 267 af 17.9.2013).

(7)  Denne bemærkning er baseret på resultaterne af en undersøgelse af det fælles støttecenter, som blev foretaget af Den Interne Revisionstjeneste i 2015.

(8)  Det samlede antal planlagte revisioner blev øget i 2015 for at sikre, at en tilstrækkelig del af udgifterne under syvende rammeprogram for forskning blev dækket.

(9)  Udvidelsen af revisionsresultater af systematisk karakter til at gælde for alle de reviderede modtageres projekter.

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104).

(11)  Der er planlagt supplerende revisioner for enheder, der har indgået specifikke tilskudsaftaler, eller som er underlagt en separat dechargeprocedure, samt på anmodning af fællesforetagenderne inden for forskning.

(12)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition of underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger
  jf. bilag 1.1
  , punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2015.

BILAG 5.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ OMRÅDET »KONKURRENCEEVNE FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE«

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 150 | 166 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 4,4  % | 5,6  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse | 6,7  % | |
| | Nedre fejlgrænse | 2,0  % | |

2015

2014

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

150

166

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

4,4  %

5,6  %

Øvre fejlgrænse

6,7  %

Nedre fejlgrænse

2,0  %

BILAG 5.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE OMRÅDET »KONKURRENCEEVNE FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE«

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Kommissionen bør: | | | | | | | |
| Anbefaling 1:

  udvide og intensivere sin oplysningskampagne med henblik på at øge modtagernes og de uafhængige revisorers kendskab til støtteberettigelsesreglerne for forskningsudgifter under RP7 | | X | | | | | Informationskampagnen er indtil videre nået ud til over 4 500 mennesker. Kommissionen vil fortsætte disse bestræbelser inden for rammerne af vejledningen om Horisont 2020 (se anbefaling 3).


  På forskningsområdet gør bevidstgørelsesaktiviteter Kommissionens personale opmærksom på de særlige risici, der knytter sig til de forskellige typer af modtagere. Dette vedrører såvel betalingsfasen (RP7) som kontraktfasen (Horisont 2020). For Horisont 2020 vil denne type af oplysninger blive inkorporeret mere systematisk i de informationssystemer, der anvendes af Kommissionen. Det forventes, at 83 % af de efterfølgende revisioner for perioden 2012-2016 vil blive udvalgt på grundlag af andre risikofaktorer. Strategien for bekæmpelse af svig inden for forskning er en anden vigtig del af vores målrettede risikodrevne og risikobaserede kontroller. |
| Anbefaling 2:

  i hele gruppen af politikområder gøre sine kontrolaktiviteter mere risikobaserede ved at fokusere kontrollen på modtagere med høj risiko (for eksempel enheder med mindre erfaring med EU-støtte) og reducere den byrde, som kontrollen udgør for modtagere med lavere risiko | | X | | | | | Se ovenfor (svar på anbefaling 1). På politikområdet uddannelse og kultur anvender Kommissionen risikodrevne aktiviteter på følgende områder:








  a) | den årlige cyklus af tilsynsbesøg foretaget af ansatte i EAC hos de nationale myndigheder og de nationale agenturer |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Kommissionen bør:

Anbefaling 1:

udvide og intensivere sin oplysningskampagne med henblik på at øge modtagernes og de uafhængige revisorers kendskab til støtteberettigelsesreglerne for forskningsudgifter under RP7

X

Informationskampagnen er indtil videre nået ud til over 4 500 mennesker. Kommissionen vil fortsætte disse bestræbelser inden for rammerne af vejledningen om Horisont 2020 (se anbefaling 3).

På forskningsområdet gør bevidstgørelsesaktiviteter Kommissionens personale opmærksom på de særlige risici, der knytter sig til de forskellige typer af modtagere. Dette vedrører såvel betalingsfasen (RP7) som kontraktfasen (Horisont 2020). For Horisont 2020 vil denne type af oplysninger blive inkorporeret mere systematisk i de informationssystemer, der anvendes af Kommissionen. Det forventes, at 83 % af de efterfølgende revisioner for perioden 2012-2016 vil blive udvalgt på grundlag af andre risikofaktorer. Strategien for bekæmpelse af svig inden for forskning er en anden vigtig del af vores målrettede risikodrevne og risikobaserede kontroller.

Anbefaling 2:

i hele gruppen af politikområder gøre sine kontrolaktiviteter mere risikobaserede ved at fokusere kontrollen på modtagere med høj risiko (for eksempel enheder med mindre erfaring med EU-støtte) og reducere den byrde, som kontrollen udgør for modtagere med lavere risiko

X

Se ovenfor (svar på anbefaling 1). På politikområdet uddannelse og kultur anvender Kommissionen risikodrevne aktiviteter på følgende områder:

a)

den årlige cyklus af tilsynsbesøg foretaget af ansatte i EAC hos de nationale myndigheder og de nationale agenturer

| b) | den mindste procentvise andel og det mindste absolutte antal kontroller af støttemodtagere (primære kontroller), der skal gennemføres hvert år af nationale kontorer (type finansieringsordning, reglernes kompleksitet, modtagers struktur osv.) |
| --- | --- |

b)

den mindste procentvise andel og det mindste absolutte antal kontroller af støttemodtagere (primære kontroller), der skal gennemføres hvert år af nationale kontorer (type finansieringsordning, reglernes kompleksitet, modtagers struktur osv.)

| c) | nationale agenturers risikostyring ved udførelse af målrettede supplerende kontroller af støttemodtagerne oven i det mindste antal kontroller, der pålægges af DG EAC. |
| --- | --- |

c)

nationale agenturers risikostyring ved udførelse af målrettede supplerende kontroller af støttemodtagerne oven i det mindste antal kontroller, der pålægges af DG EAC.

2013

Anbefaling 3:

i forbindelse med de nye programmer for forskning og andre interne politikker i perioden 2014-2020 yde rettidig, konsekvent og klar vejledning til modtagere og forvaltningsmyndigheder for så vidt angår de ændrede støtteberettigelses- og kontrolkrav.

X

2012

Anbefaling 1:

gøre en endnu større indsats for at korrigere de fejl, der konstateres i mellemliggende og endelige betalinger og afregninger af forskud, navnlig ved at minde modtagere og uafhængige revisorer om støtteberettigelsesreglerne og kravet om, at modtageren skal dokumentere alle anmeldte omkostninger.

X

Se også Kommissionens svar på anbefaling 1 i 2013.

Anbefaling 2:

minde projektkoordinatorer for forskningsrammeprogrammer om, at de er ansvarlige for at fordele de modtagne midler til de andre projektpartnere uden unødig forsinkelse.

X

Anbefaling 3:

gennemgå de tilfælde af svagheder i den forudgående kontrol, som Retten konstaterede, med henblik på at vurdere, om disse kontroller bør ændres.

X

Kommissionen arbejder løbende på at afhjælpe svagheder ved forudgående kontroller, som forskellige kilder (også Retten) har afdækket. Denne proces er nu indarbejdet i forretningsprocesserne i Horisont 2020.

Anbefaling 4:

reducere forsinkelser i gennemførelsen af efterfølgende revisioner og øge gennemførelsessatsen for ekstrapolerede korrektioner.

X

Kommissionen overvåger løbende gennemførelsen af sine efterfølgende revisionsrapporter. Desuden giver de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens generaldirektorater information om fremskridtene med disse aspekter.

2012

Anbefaling 5:

styrke overvågnings- og kontrolsystemerne for IKT-PSP under rammeprogrammet for innovation og konkurrenceevne.

X

Kommissionen (GD CONNECT) har vedtaget en revisionsstrategi for GD'ets ikkeforskningsudgifter med det formål at give GD'ets generaldirektør tryghed med hensyn til forvaltningen af ikkeforskningsmidler.

I 2015 blev der iværksat 92 nye CIP IKT PSP-revisioner. I alt blev der afsluttet 52 ikkeforskningsrelaterede revisioner, der beløb sig til 23,7  mio. euro. Fremskridtene med gennemførelsen af strategien overvåges hver måned på revisions-, budget- og kontrolmødet under forsæde af generaldirektøren og med deltagelse af repræsentanter for alle direktorater.

I 2012 blev der vedtaget forenklingsforanstaltninger for SMV-ejere. Desuden blev CIP-standardaftalen efter ikrafttrædelsen af den nye finansforordning i 2013 udvidet til også at omfatte ekstrapolering og tredjeparter.

---

KAPITEL 6

Økonomisk, social og territorial samhørighed

INDHOLD

| Indledning | 6.1-6.10 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af »Økonomisk, social og territorial samhørighed« | 6.3-6.8 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 6.9-6.10 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 6.11-6.36 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af finansielle instrumenter under delt forvaltning | 6.37-6.46 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af elementer i de interne kontrolsystemer, herunder de årlige aktivitetsrapporter | 6.47-6.71 |
| --- | --- |

| Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder | 6.47-6.64 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af Kommissionens årlige aktivitetsrapporter | 6.65-6.71 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 6.72-6.76 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2015 | 6.72-6.74 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 6.75-6.76 |
| --- | --- |

| Vurdering af projekternes performance | 6.77-6.89 |
| --- | --- |

| Bilag 6.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« |
| --- | --- |

Bilag 6.1 —

| Bilag 6.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« |
| --- | --- |

Bilag 6.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater vedrørende udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« (FFR-udgiftsområde 1.b). Nøgleoplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  Figur 6.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

6.1.

I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater vedrørende udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« (FFR-udgiftsområde 1.b). Nøgleoplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  Figur 6.1
  .

Figur 6.1 —   FFR-udgiftsområde 1.b — Nøgleoplysninger 2015

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 51,2 |
| --- | --- |
| - forskud
   (58)
   (59) | 9,1 |
| + afregninger af forskud
   (58) | 7,4 |
| + udbetalinger til endelige støttemodtagere fra finansielle instrumenter under delt forvaltning | 2,1 |
| + forskud anvendt af endelige støttemodtagere i forbindelse med statsstøtteprojekter | 2,3 |
| | |
| Revideret population i alt | 53,9 |

Regnskabsårets betalinger i alt

51,2

- forskud
   (58)
   (59)

9,1

- afregninger af forskud
   (58)

7,4

- udbetalinger til endelige støttemodtagere fra finansielle instrumenter under delt forvaltning

2,1

- forskud anvendt af endelige støttemodtagere i forbindelse med statsstøtteprojekter

2,3

Revideret population i alt

53,9

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 6.2. | Over 80 % af betalingerne var mellemliggende betalinger til operationelle programmer (OP'er) for programmeringsperioden 2007-2013, som pr. 31. december 2015 ikke længere er støtteberettigede. Forskudsbetalingerne vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 beløb sig til ca. 7,8  milliarder euro (1). |
| --- | --- |

6.2.

Over 80 % af betalingerne var mellemliggende betalinger til operationelle programmer (OP'er) for programmeringsperioden 2007-2013, som pr. 31. december 2015 ikke længere er støtteberettigede. Forskudsbetalingerne vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 beløb sig til ca. 7,8  milliarder euro (1).

Kort beskrivelse af »Økonomisk, social og territorial samhørighed«

Politiske mål, instrumenter og forvaltning af udgifterne

| 6.3. | FFR-udgiftsområde 1.b — »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har til formål at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner, bidrage til omstillingen af industriområder i tilbagegang og tilskynde til grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde (2). De politiske instrumenter, der støtter styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed, er følgende: |
| --- | --- |

6.3.

FFR-udgiftsområde 1.b — »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har til formål at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner, bidrage til omstillingen af industriområder i tilbagegang og tilskynde til grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde (2). De politiske instrumenter, der støtter styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed, er følgende:

| — | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), der har til formål at udligne de største regionale skævheder gennem finansiel støtte til etablering af infrastruktur og til produktive investeringer i jobskabelse, hovedsagelig rettet mod virksomheder |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), der har til formål at udligne de største regionale skævheder gennem finansiel støtte til etablering af infrastruktur og til produktive investeringer i jobskabelse, hovedsagelig rettet mod virksomheder

| — | Samhørighedsfonden, der finansierer miljø- og transportprojekter i medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i EU (3) |
| --- | --- |

—

Samhørighedsfonden, der finansierer miljø- og transportprojekter i medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i EU (3)

| — | Den Europæiske Socialfond (ESF), der sigter mod at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne (navnlig gennem uddannelsesforanstaltninger), befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Socialfond (ESF), der sigter mod at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne (navnlig gennem uddannelsesforanstaltninger), befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job

| — | andre instrumenter/fonde såsom det europæiske naboskabsinstrument (ENI), der støtter grænseoverskridende samarbejde og gennemførelse af politiske initiativer til at bringe EU og dets naboer tættere på hinanden, og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD), der yder materiel bistand for at hjælpe mennesker ud af fattigdom. |
| --- | --- |

—

andre instrumenter/fonde såsom det europæiske naboskabsinstrument (ENI), der støtter grænseoverskridende samarbejde og gennemførelse af politiske initiativer til at bringe EU og dets naboer tættere på hinanden, og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD), der yder materiel bistand for at hjælpe mennesker ud af fattigdom.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.4. | Med forbehold af undtagelserne i de specifikke forordninger for de enkelte fonde gælder der fælles regler for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF. Disse fonde implementeres gennem flerårige programmer. Kommissionen deler forvaltningen med medlemsstaterne. For hver programmeringsperiode godkender Kommissionen de OP'er udarbejdet af medlemsstaterne, som der finansieres projekter igennem (4). Projekterne udvælges af myndighederne i medlemsstaterne. Under gennemførelsen af projekterne anmelder støttemodtagerne de påløbne omkostninger til deres nationale myndigheder, der så attesterer udgifterne og anmelder dem til Kommissionen. |
| --- | --- |

6.4.

Med forbehold af undtagelserne i de specifikke forordninger for de enkelte fonde gælder der fælles regler for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF. Disse fonde implementeres gennem flerårige programmer. Kommissionen deler forvaltningen med medlemsstaterne. For hver programmeringsperiode godkender Kommissionen de OP'er udarbejdet af medlemsstaterne, som der finansieres projekter igennem (4). Projekterne udvælges af myndighederne i medlemsstaterne. Under gennemførelsen af projekterne anmelder støttemodtagerne de påløbne omkostninger til deres nationale myndigheder, der så attesterer udgifterne og anmelder dem til Kommissionen.

Risici med hensyn til formel rigtighed

| 6.5. | For så vidt angår udgifter under EFRU/Samhørighedsfonden er en væsentlig risiko, at støttemodtagerne anmelder omkostninger, der — ifølge de nationale støtteberettigelsesregler og/eller de mindre talrige støtteberettigelsesbestemmelser i EU's strukturfondsforordninger — ikke er støtteberettigede. Udgifter under EFRU/Samhørighedsfonden er også omfattet af de generelt gældende EU-regler for det indre marked (navnlig reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte). I tidligere år har manglende overholdelse af EU's regler og/eller de nationale regler for offentlige indkøb i forbindelse med tildeling af kontrakter været den største risiko med hensyn til den formelle rigtighed af udgifterne under EFRU og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

6.5.

For så vidt angår udgifter under EFRU/Samhørighedsfonden er en væsentlig risiko, at støttemodtagerne anmelder omkostninger, der — ifølge de nationale støtteberettigelsesregler og/eller de mindre talrige støtteberettigelsesbestemmelser i EU's strukturfondsforordninger — ikke er støtteberettigede. Udgifter under EFRU/Samhørighedsfonden er også omfattet af de generelt gældende EU-regler for det indre marked (navnlig reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte). I tidligere år har manglende overholdelse af EU's regler og/eller de nationale regler for offentlige indkøb i forbindelse med tildeling af kontrakter været den største risiko med hensyn til den formelle rigtighed af udgifterne under EFRU og Samhørighedsfonden.

| 6.5. | Kommissionen tilslutter sig denne vurdering som anført i sit arbejdsdokument (»Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006-2009« (SEK(2011) 1179 af 5. oktober 2011)). Kommissionen har fortsat truffet konkrete foranstaltninger til at afbøde disse risici, herunder f.eks. grundig vejledning og ekstra uddannelse til forvaltningsmyndighederne i de udpegede risici med henblik på at øge den administrative kapacitet på disse områder, revisioner, der er rettet mod de mest risikofyldte områder, rettidig gennemførelse af finansielle korrektioner, afbrydelses- og suspensionsprocedurer. Disse forebyggende og korrigerende foranstaltninger blev samlet med nye initiativer i en omfattende handlingsplan, som blev udarbejdet i 2013 for at forbedre gennemførelsen af reglerne for offentlige indkøb og støttet politisk af Kommissionen i december 2015.

  En anden handlingsplan, som skulle støtte programmyndighederne i gennemførelsen af statsstøttereglerne, og som blev revideret og forenklet i 2014 med den ændrede generelle gruppefritagelsesforordning og uddybet nærmere af Kommissionen i maj 2016 med offentliggørelsen af en meddelelse om statsstøttebegrebet, er også ved at blive gennemført. |
| --- | --- |

6.5.

En anden handlingsplan, som skulle støtte programmyndighederne i gennemførelsen af statsstøttereglerne, og som blev revideret og forenklet i 2014 med den ændrede generelle gruppefritagelsesforordning og uddybet nærmere af Kommissionen i maj 2016 med offentliggørelsen af en meddelelse om statsstøttebegrebet, er også ved at blive gennemført.

| 6.6. | Den væsentligste risiko med hensyn til ESF-udgifterne skyldes, at investeringerne i menneskelig kapital er immaterielle, og at et meget stort antal — ofte små — partnere er involveret i gennemførelsen af projekterne. Disse faktorer kan medføre, at EU's regler og/eller de nationale regler for støtteberettigelse ikke overholdes, og at de anvendte systemer accepterer omkostninger, som ikke er støtteberettigede. |
| --- | --- |

6.6.

Den væsentligste risiko med hensyn til ESF-udgifterne skyldes, at investeringerne i menneskelig kapital er immaterielle, og at et meget stort antal — ofte små — partnere er involveret i gennemførelsen af projekterne. Disse faktorer kan medføre, at EU's regler og/eller de nationale regler for støtteberettigelse ikke overholdes, og at de anvendte systemer accepterer omkostninger, som ikke er støtteberettigede.

| 6.6. | Kommissionen har truffet specifikke foranstaltninger til at mindske de påpegede risici, og disse omfatter bl.a. forebyggende og korrigerende foranstaltninger som vejledning, uddannelse, forenkling og en konsekvent politik for afbrydelse eller suspension af betalinger og rettidig gennemførelse af finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt. Kommissionen tager også hånd om denne risiko ved aktivt at fremme anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder samt ved at understrege, hvor vigtig medlemsstaternes kontrol på første niveau er. Kommissionen ajourfører endelig hvert år sin revisionsplan for at tage højde for de vigtigste risici, der er identificeret. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Under gennemførelsen af OP'erne står myndighederne i medlemsstaterne over for konkurrerende prioriteringer. Der skal udføres passende kontroller, som skal sikre, at udgifterne er formelt rigtige, og at den økonomiske forvaltning er forsvarlig. Samtidig er der en interesse i at absorbere finansieringen fra EU, som i praksis kan stå i vejen for en konsekvent anvendelse af de effektive kontroller, der skal forhindre, at der bliver godtgjort ikke-støtteberettigede udgifter over EU-budgettet. Når støtteberettigelsesperiodens udløb nærmer sig, øges denne konflikt, eftersom medlemsstaterne risikerer at miste den ubrugte del af de midler, som de oprindelig havde fået bevilget (5). |
| --- | --- |

6.7.

Under gennemførelsen af OP'erne står myndighederne i medlemsstaterne over for konkurrerende prioriteringer. Der skal udføres passende kontroller, som skal sikre, at udgifterne er formelt rigtige, og at den økonomiske forvaltning er forsvarlig. Samtidig er der en interesse i at absorbere finansieringen fra EU, som i praksis kan stå i vejen for en konsekvent anvendelse af de effektive kontroller, der skal forhindre, at der bliver godtgjort ikke-støtteberettigede udgifter over EU-budgettet. Når støtteberettigelsesperiodens udløb nærmer sig, øges denne konflikt, eftersom medlemsstaterne risikerer at miste den ubrugte del af de midler, som de oprindelig havde fået bevilget (5).

| 6.7. | Passende kontroller skal sikre, at alle anmeldte udgifter er formelt rigtige i hele gennemførelsesperioden og frem til afslutningen.

  Medlemsstaterne skal fremsende afslutningsdokumenter inden den 31. marts 2017, og disse vil give yderligere sikkerhed. Kommissionen vedtog den 20. marts 2013 rettidigt afslutningsretningslinjer (afgørelse C(2013) 1573), som blev færdiggjort og ajourført den 30. april 2015. Kommissionens tjenestegrene har afholdt afslutningsseminarer for medlemsstaterne og har ajourført deres risikovurderinger og dermed revisionsstrategien for 2007-2013 for at tage højde for eventuelle risici i den sidste del af gennemførelsesperioden.


  Kommissionen har nedsat en taskforce for bedre gennemførelse af samhørighedspolitikkens midler i otte medlemsstater. Denne taskforce bistod med fuld respekt for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed de pågældende medlemsstater i forberedelserne til afslutningen. Samme proaktive og målrettede fremgangsmåde vil blive anvendt til at støtte gennemførelsen af medlemsstaternes programmer i 2014-2020 på grundlag af de indhøstede erfaringer. |
| --- | --- |

6.7.

Medlemsstaterne skal fremsende afslutningsdokumenter inden den 31. marts 2017, og disse vil give yderligere sikkerhed. Kommissionen vedtog den 20. marts 2013 rettidigt afslutningsretningslinjer (afgørelse C(2013) 1573), som blev færdiggjort og ajourført den 30. april 2015. Kommissionens tjenestegrene har afholdt afslutningsseminarer for medlemsstaterne og har ajourført deres risikovurderinger og dermed revisionsstrategien for 2007-2013 for at tage højde for eventuelle risici i den sidste del af gennemførelsesperioden.

Kommissionen har nedsat en taskforce for bedre gennemførelse af samhørighedspolitikkens midler i otte medlemsstater. Denne taskforce bistod med fuld respekt for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed de pågældende medlemsstater i forberedelserne til afslutningen. Samme proaktive og målrettede fremgangsmåde vil blive anvendt til at støtte gennemførelsen af medlemsstaternes programmer i 2014-2020 på grundlag af de indhøstede erfaringer.

Kommissionen har iværksat yderligere forenklingsforanstaltninger i 2015

| 6.8. | I juli 2015 nedsatte Kommissionen en højniveaugruppe af uafhængige eksperter til at overvåge forenkling til gavn for de europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondenes) støttemodtagere (6). Gruppen har fået til opgave at: |
| --- | --- |

6.8.

I juli 2015 nedsatte Kommissionen en højniveaugruppe af uafhængige eksperter til at overvåge forenkling til gavn for de europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondenes) støttemodtagere (6). Gruppen har fået til opgave at:

| — | vurdere medlemsstaternes indførelse af forenklingsmuligheder, herunder medlemsstaternes engagement med hensyn til at reducere den administrative byrde for støttemodtagere som fastsat i deres partnerskabsaftaler vedrørende ESI-fondene for perioden 2014-2020 |
| --- | --- |

—

vurdere medlemsstaternes indførelse af forenklingsmuligheder, herunder medlemsstaternes engagement med hensyn til at reducere den administrative byrde for støttemodtagere som fastsat i deres partnerskabsaftaler vedrørende ESI-fondene for perioden 2014-2020

| — | analysere gennemførelsen af forenklingsmuligheder i medlemsstaterne og regionerne under hensyntagen til en undersøgelse af anvendelsen af nye bestemmelser om forenkling i den tidlige fase af programperioden 2014-2020 og disses indvirkning på den administrative byrde og administrationsomkostningerne |
| --- | --- |

—

analysere gennemførelsen af forenklingsmuligheder i medlemsstaterne og regionerne under hensyntagen til en undersøgelse af anvendelsen af nye bestemmelser om forenkling i den tidlige fase af programperioden 2014-2020 og disses indvirkning på den administrative byrde og administrationsomkostningerne

| — | pege på god praksis i forbindelse med reduktionen af den administrative byrde for støttemodtagere. |
| --- | --- |

—

pege på god praksis i forbindelse med reduktionen af den administrative byrde for støttemodtagere.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 6.9. | De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen af »Økonomisk, social og territorial samhørighed« skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

6.9.

De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen af »Økonomisk, social og territorial samhørighed« skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| a) | Vi undersøgte en stikprøve på 223 transaktioner (7), jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle udgifterne under FFR-udgiftsområdet. I 2015 bestod stikprøven af transaktioner fra 15 medlemsstater (8). |
| --- | --- |

a)

Vi undersøgte en stikprøve på 223 transaktioner (7), jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle udgifterne under FFR-udgiftsområdet. I 2015 bestod stikprøven af transaktioner fra 15 medlemsstater (8).

| b) | For så vidt angår finansielle instrumenter under delt forvaltning gennemgik vi også deres udbetalingssatser (dvs. den andel af deres midler, der var brugt på slutmodtagerniveau). Grundlaget for gennemgangen var Kommissionens statusrapporter for 2014 og vores undersøgelse af syv finansielle instrumenter under EFRU i syv medlemsstater (9). |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår finansielle instrumenter under delt forvaltning gennemgik vi også deres udbetalingssatser (dvs. den andel af deres midler, der var brugt på slutmodtagerniveau). Grundlaget for gennemgangen var Kommissionens statusrapporter for 2014 og vores undersøgelse af syv finansielle instrumenter under EFRU i syv medlemsstater (9).

| c) | Vi vurderede andre elementer i de interne kontroller og de årlige aktivitetsrapporter: |
| --- | --- |

c)

Vi vurderede andre elementer i de interne kontroller og de årlige aktivitetsrapporter:

| | i) | Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne i 16 medlemsstater (10) |
| --- | --- | --- |

i)

Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne i 16 medlemsstater (10)

| | ii) | De årlige aktivitetsrapporter omfattede rapporter fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. |
| --- | --- | --- |

ii)

De årlige aktivitetsrapporter omfattede rapporter fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion.

| 6.10. | Vi kontrollerede for andet år, om og i hvilken udstrækning der var indført et performancemålingssystem til vurdering af, om de afsluttede undersøgte projekter har nået deres output- og resultatmål, som de er fastsat i projektgodkendelsesdokumenterne. Vi efterprøvede også, om disse mål stemte overens med OP'ets mål. Undersøgelsen omfattede 149 af de 223 undersøgte projekter, der var afsluttet, da revisionen fandt sted. Resultaterne af undersøgelsen fremlægges i sektionen om vurderingen af projekternes resultater. |
| --- | --- |

6.10.

Vi kontrollerede for andet år, om og i hvilken udstrækning der var indført et performancemålingssystem til vurdering af, om de afsluttede undersøgte projekter har nået deres output- og resultatmål, som de er fastsat i projektgodkendelsesdokumenterne. Vi efterprøvede også, om disse mål stemte overens med OP'ets mål. Undersøgelsen omfattede 149 af de 223 undersøgte projekter, der var afsluttet, da revisionen fandt sted. Resultaterne af undersøgelsen fremlægges i sektionen om vurderingen af projekternes resultater.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 6.11. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 6.1
  . Af de 223 transaktioner, vi undersøgte, var 72 (32 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 33 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 5,2  % (11). |
| --- | --- |

6.11.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 6.1
  . Af de 223 transaktioner, vi undersøgte, var 72 (32 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 33 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 5,2  % (11).

| 6.11. | Kommissionen bemærker, at den fejlforekomst, som Retten har rapporteret om, er et årligt skøn, der tager hensyn til korrektioner af projektudgifter eller tilbagebetalinger, der er behæftet med fejl, som er opdaget og registreret inden Rettens revision. Kommissionen understreger, at den er bundet af artikel 32, stk. 2, litra e), i finansforordningen, ifølge hvilken dens interne kontrolsystem bl.a. skal sikre »tilfredsstillende styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyntagen til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art«. Kommissionen vil fortsat udøve sin tilsynsfunktion, navnlig ved at gennemføre finansielle korrektioner og inddrivelser i et omfang, der svarer til omfanget af de konstaterede uregelmæssigheder og mangler.

  Kommissionen bemærker endvidere, at på grund af den flerårige karakter af forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken kan fejl fra 2015 også korrigeres frem til og i forbindelse med afslutningen, hvilket er illustreret i afsnit 2.4.3 i de forskellige årlige aktivitetsrapporter for 2015 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion.


  Kommissionen bemærker, at den anslåede fejlforekomst for 2015 er på linje med de fejlforekomster, som Retten har forelagt for de seneste fem år. Dette bekræfter, at fejlforekomsten for programmeringsperioden 2007-2013 fortsat er stabil og betydeligt under de rapporterede fejlforekomster for programmeringsperioden 2000-2006. Dette skyldes den forbedrede lovgivningsramme, herunder forenkling, styrkede forvaltnings- og kontrolsystemer og Kommissionens strenge politik for afbrydelse/suspension af betalinger, når der konstateres mangler, som anført i de årlige aktivitetsrapporter for 2015. Kommissionen vil fortsat fokusere sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater og træffe nødvendige korrigerende foranstaltninger, når der konstateres mangler, gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger frem til afslutningen, samt for at iværksætte strenge procedurer ved afslutningen med henblik på at udelukke, at der resterer nogen væsentlig risiko for uregelmæssige udgifter.


  Kommissionen bemærker også, at fejlfrekvensen er faldet betydeligt i forhold til tidligere år.


  For perioden 2014-2020 er Kommissionens korrigerende effekt blevet styrket yderligere, idet der er givet mulighed for finansielle nettokorrektioner for væsentlige mangler, som Kommissionen har påvist, hvilket reducerer medlemsstaternes mulighed for at genanvende midler. Det vil være et vigtigt incitament for medlemsstaterne til selv at påvise og korrigere alvorlige fejl inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen. |
| --- | --- |

6.11.

Kommissionen bemærker endvidere, at på grund af den flerårige karakter af forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken kan fejl fra 2015 også korrigeres frem til og i forbindelse med afslutningen, hvilket er illustreret i afsnit 2.4.3 i de forskellige årlige aktivitetsrapporter for 2015 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion.

Kommissionen bemærker, at den anslåede fejlforekomst for 2015 er på linje med de fejlforekomster, som Retten har forelagt for de seneste fem år. Dette bekræfter, at fejlforekomsten for programmeringsperioden 2007-2013 fortsat er stabil og betydeligt under de rapporterede fejlforekomster for programmeringsperioden 2000-2006. Dette skyldes den forbedrede lovgivningsramme, herunder forenkling, styrkede forvaltnings- og kontrolsystemer og Kommissionens strenge politik for afbrydelse/suspension af betalinger, når der konstateres mangler, som anført i de årlige aktivitetsrapporter for 2015. Kommissionen vil fortsat fokusere sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater og træffe nødvendige korrigerende foranstaltninger, når der konstateres mangler, gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger frem til afslutningen, samt for at iværksætte strenge procedurer ved afslutningen med henblik på at udelukke, at der resterer nogen væsentlig risiko for uregelmæssige udgifter.

Kommissionen bemærker også, at fejlfrekvensen er faldet betydeligt i forhold til tidligere år.

For perioden 2014-2020 er Kommissionens korrigerende effekt blevet styrket yderligere, idet der er givet mulighed for finansielle nettokorrektioner for væsentlige mangler, som Kommissionen har påvist, hvilket reducerer medlemsstaternes mulighed for at genanvende midler. Det vil være et vigtigt incitament for medlemsstaterne til selv at påvise og korrigere alvorlige fejl inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen.

| 6.12. | Kapitel 1 indeholder en vurdering af nøjagtigheden af de tal for finansielle korrektioner, der opgives i regnskabsredegørelsen og analysen af EU's konsoliderede regnskab (jf. punkt 1.37-1.43). I kapitel 1 i årsberetningen for 2012 forklarede vi også, hvordan der tages hensyn til finansielle korrektioner ved beregningen af den anslåede fejlforekomst (12). |
| --- | --- |

6.12.

Kapitel 1 indeholder en vurdering af nøjagtigheden af de tal for finansielle korrektioner, der opgives i regnskabsredegørelsen og analysen af EU's konsoliderede regnskab (jf. punkt 1.37-1.43). I kapitel 1 i årsberetningen for 2012 forklarede vi også, hvordan der tages hensyn til finansielle korrektioner ved beregningen af den anslåede fejlforekomst (12).

| 6.12. | Kommissionen bemærker, at Retten er villig til at tage højde for finansielle korrektioner i sin beregning af den anslåede fejlforekomst. Disse korrektioner udspringer i nogle tilfælde af medlemsstaterne egen korrigerende effekt, som er en vigtig del af sikringsprocessen, eller stammer fra Kommissionens tilsynsforanstaltninger, som kan omfatte anvendelse af faste finansielle korrektioner på programmer, hvor den mener, at der stadig er alvorlige mangler og risici.

  Kommissionen henviser til sine svar på punkt 1.38. |
| --- | --- |

6.12.

Kommissionen henviser til sine svar på punkt 1.38.

| 6.13. | Figur 6.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015. |
| --- | --- |

6.13.

Figur 6.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015.

Figur 6.2 —   »Økonomisk, social og territorial samhørighed« — Den anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.14. | De vigtigste kilder til fejl inden for udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« er indførelse af ikke-støtteberettigede udgifter i modtagernes omkostningsanmeldelser og udvælgelse af projekter helt uden støtteberettigelse fulgt af brud på EU's regler og de nationale regler for offentlige indkøb og statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

6.14.

De vigtigste kilder til fejl inden for udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« er indførelse af ikke-støtteberettigede udgifter i modtagernes omkostningsanmeldelser og udvælgelse af projekter helt uden støtteberettigelse fulgt af brud på EU's regler og de nationale regler for offentlige indkøb og statsstøttereglerne.

| 6.15. | I de sidste fire år har vi ikke konstateret nogen kvantificerbare fejl i relation til anvendelsen af metoder med forenklede omkostninger (13). Under alle fondene har medlemsstaterne i programperioden 2014-2020 pligt til at anvende forenklede omkostninger i forbindelse med små projekter under 50 000  euro, og de kan beslutte at anvende forenklede omkostninger mere udbredt (14). |
| --- | --- |

6.15.

I de sidste fire år har vi ikke konstateret nogen kvantificerbare fejl i relation til anvendelsen af metoder med forenklede omkostninger (13). Under alle fondene har medlemsstaterne i programperioden 2014-2020 pligt til at anvende forenklede omkostninger i forbindelse med små projekter under 50 000  euro, og de kan beslutte at anvende forenklede omkostninger mere udbredt (14).

| 6.15. | Kommissionen mener, at Rettens vurdering bekræfter, at der er mindre sandsynlighed for fejl i forenklede omkostningsmuligheder, hvorfor den sammen med programmyndighederne har gjort en indsats for gradvist at udvide anvendelsen af dem siden indførelsen af de forenklede omkostningsmuligheder. Dette har allerede ført til positive resultater. Kommissionen fortsætter med aktivt at fremme brugen af forenklede omkostningsmuligheder i programmeringsperioden 2014-2020, hvor de er blevet forbedret betydeligt både i forordningen om fælles bestemmelser og i ESF-forordningen, med henblik på at mindske den administrative byrde for støttemodtagerne, fremme en resultatorienteret tilgang og yderligere mindske risikoen for fejl. Kommissionen agter i 2016 at fremsætte forslag om udvidelse af brugen af forenklede omkostningsmuligheder for alle ESI-fonde i forordningen om fælles bestemmelser.

  Ud over at give omfattende vejledning om gennemførelsen af forenklede omkostningsmuligheder er GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion i gang med anden runde af forenklingsseminarer i visse prioriterede medlemsstater, som gentagne gange har oplevet høje fejlforekomster i programmeringsperioden 2007-2013 og endnu ikke i tilstrækkeligt omfang har gjort brug af forenklede omkostningsmuligheder. |
| --- | --- |

6.15.

Ud over at give omfattende vejledning om gennemførelsen af forenklede omkostningsmuligheder er GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion i gang med anden runde af forenklingsseminarer i visse prioriterede medlemsstater, som gentagne gange har oplevet høje fejlforekomster i programmeringsperioden 2007-2013 og endnu ikke i tilstrækkeligt omfang har gjort brug af forenklede omkostningsmuligheder.

Ikke-støtteberettigede udgifter

| 6.16. | Når de nationale myndigheder anmelder omkostninger til Kommissionen, attesterer de, at disse omkostninger er afholdt i overensstemmelse med en række specifikke bestemmelser, der er fastsat i EU-forordninger, national lovgivning eller nationale støtteberettigelsesregler, specifikke OP-regler, indkaldelser af interessetilkendegivelser, afgørelser om godkendelse af projekter til medfinansiering eller tilskudsaftaler. |
| --- | --- |

6.16.

Når de nationale myndigheder anmelder omkostninger til Kommissionen, attesterer de, at disse omkostninger er afholdt i overensstemmelse med en række specifikke bestemmelser, der er fastsat i EU-forordninger, national lovgivning eller nationale støtteberettigelsesregler, specifikke OP-regler, indkaldelser af interessetilkendegivelser, afgørelser om godkendelse af projekter til medfinansiering eller tilskudsaftaler.

| 6.17. | Ikke-støtteberettigede udgifter er den vigtigste kilde til fejl under både EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. I 8 % af de gennemgåede transaktioner konstaterede vi, at der var anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede (jf.
  figur 6.3
  ). Disse tilfælde tegner sig for 55 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 2,4  procentpoint af den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

6.17.

Ikke-støtteberettigede udgifter er den vigtigste kilde til fejl under både EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. I 8 % af de gennemgåede transaktioner konstaterede vi, at der var anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede (jf.
  figur 6.3
  ). Disse tilfælde tegner sig for 55 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 2,4  procentpoint af den anslåede fejlforekomst.

| 6.17. | Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt.

  Kommissionen bemærker, at de nationale eller regionale bestemmelser, der anvendes på udgifter under samhørighedspolitikken, i nogle tilfælde er strengere end de bestemmelser, der er fastsat i EU eller i den nationale lovgivning for tilsvarende nationalt finansierede udgifter. Disse yderligere krav kan betragtes som et eksempel på en unødvendig administrativ byrde og kompleksitet for udgifter under samhørighedspolitikken, som medlemsstaterne har pålagt dem selv og deres støttemodtagere, som f.eks. beskrevet i rapporterne om overregulering (»gold plating«) og forenkling udsendt af GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion i 2013.


  Kommissionen bemærker også, at der var tre fejl, der skyldtes, at de nationale regler var strengere eller mere komplekse end nødvendigt (gold plating). Kommissionen vurderer, at overtrædelserne af disse nationale regler udgjorde ét procentpoint af fejlprocenten. |
| --- | --- |

6.17.

Kommissionen bemærker, at de nationale eller regionale bestemmelser, der anvendes på udgifter under samhørighedspolitikken, i nogle tilfælde er strengere end de bestemmelser, der er fastsat i EU eller i den nationale lovgivning for tilsvarende nationalt finansierede udgifter. Disse yderligere krav kan betragtes som et eksempel på en unødvendig administrativ byrde og kompleksitet for udgifter under samhørighedspolitikken, som medlemsstaterne har pålagt dem selv og deres støttemodtagere, som f.eks. beskrevet i rapporterne om overregulering (»gold plating«) og forenkling udsendt af GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion i 2013.

Kommissionen bemærker også, at der var tre fejl, der skyldtes, at de nationale regler var strengere eller mere komplekse end nødvendigt (gold plating). Kommissionen vurderer, at overtrædelserne af disse nationale regler udgjorde ét procentpoint af fejlprocenten.

Figur 6.3 —   Eksempel på, at der er anmeldt omkostninger, der ikke er støtteberettigede

Der er anmeldt omkostninger, der ikke er støtteberettigede: Et EFRU-projekt i Det Forenede Kongerige yder finansiel støtte til SMV'er til konsulenttjenester med henblik på at fremme og forbedre deres produkter eller tjenesteydelser. Imidlertid blev kun en del af finansieringen ydet som tilskud til SMV'erne, og støttemodtageren tilbageholdt ca. 13 %. De tilbageholdte beløb opfylder ikke betingelserne for berettigelse til medfinansiering, eftersom disse udgifter ikke var påløbet, ikke betalt og ikke registreret som omkostninger i støttemodtagerens regnskab. Følgelig er en del af tilskuddet ikke berettiget til medfinansiering.

Projekter, der ikke er støtteberettigede

| 6.18. | Vi fandt fire EFRU-projekter, hvor de støttebetingelser, der er fastsat i forordningerne og/eller de nationale støtteberettigelsesregler, ikke var overholdt. Disse projekter tegner sig for 12 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 1,5  procentpoint af den anslåede fejlforekomst (jf.
  figur 6.4
  ). |
| --- | --- |

6.18.

Vi fandt fire EFRU-projekter, hvor de støttebetingelser, der er fastsat i forordningerne og/eller de nationale støtteberettigelsesregler, ikke var overholdt. Disse projekter tegner sig for 12 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 1,5  procentpoint af den anslåede fejlforekomst (jf.
  figur 6.4
  ).

| 6.18. | Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt. |
| --- | --- |

6.18.

Figur 6.4 —   Eksempel på et projekt, der ikke er støtteberettiget

Ikke-støtteberettiget modtager: I forbindelse med et EFRU-projekt i Den Tjekkiske Republik var det i indkaldelsen af forslag præciseret, at kun SMV'er var støtteberettigede. Forvaltningsmyndigheden ydede en støttemodtager finansiering på dette grundlag, som imidlertid ikke var fastsat, da projektet blev udvalgt.

Vi konstaterede også ikke-støtteberettigede projekter i Den Tjekkiske Republik, Italien og Polen.

Brud på reglerne for offentlige indkøb

| 6.19. | Reglerne for offentlige indkøb er et centralt instrument til at anvende offentlige midler sparsommeligt og effektivt, og til at oprette et indre marked i EU. |
| --- | --- |

6.19.

Reglerne for offentlige indkøb er et centralt instrument til at anvende offentlige midler sparsommeligt og effektivt, og til at oprette et indre marked i EU.

| 6.19-6.21. | Reglerne for offentlige indkøb finder anvendelse på alle offentlige udgifter i medlemsstaterne og er ikke specifikke for samhørighedspolitikken. Manglende overholdelse af EU's eller nationale regler for offentlige indkøb er en stor kilde til fejl på dette politikområde, navnlig for regional- og bypolitikken, primært som følge af de typer projekter, der medfinansieres. Kommissionen har derfor iværksat forskellige forebyggende og korrigerende foranstaltninger siden de sidste programmeringsperioder for at tage hånd om de svagheder, der er konstateret på området.

  Handlingsplanen om offentlige indkøb, som blev udarbejdet i 2013 og støttet politisk af Kommissionen i december 2015, har til formål at forbedre gennemførelsen af reglerne for offentlige indkøb i medlemsstaterne ved hjælp af yderligere forebyggende foranstaltninger.


  Med lovgivningsrammen for ESI-fondene for 2014-2020 blev der også indført forhåndsbetingelser for effektiv og virkningsfuld anvendelse af Unionens midler, som bl.a. omfatter medlemsstaternes offentlige indkøbssystemer. Det kan besluttes at suspendere mellemliggende betalinger i tilfælde af manglende opfyldelse af en gældende forhåndsbetingelse inden udgangen af 2016 (artikel 19 i forordning (EU) nr. 1303/2013).


  Kommissionen vil følge op på alle fejl, som Retten har konstateret, i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 final om »fastlæggelse og godkendelse af retningslinjerne for fastsættelse af finansielle korrektioner, som Kommissionen skal foretage af udgifter, der finansieres af Unionen ved delt forvaltning, som følge af manglende overholdelse af reglerne om offentlige kontrakter«.


  Direktiverne fra 2014 om offentlige indkøb, som indførte forenklinger, vil begynde at slå igennem i praksis, når de er blevet gennemført (se også Kommissionens svar på punkt 6.25). |
| --- | --- |

6.19-6.21.

Handlingsplanen om offentlige indkøb, som blev udarbejdet i 2013 og støttet politisk af Kommissionen i december 2015, har til formål at forbedre gennemførelsen af reglerne for offentlige indkøb i medlemsstaterne ved hjælp af yderligere forebyggende foranstaltninger.

Med lovgivningsrammen for ESI-fondene for 2014-2020 blev der også indført forhåndsbetingelser for effektiv og virkningsfuld anvendelse af Unionens midler, som bl.a. omfatter medlemsstaternes offentlige indkøbssystemer. Det kan besluttes at suspendere mellemliggende betalinger i tilfælde af manglende opfyldelse af en gældende forhåndsbetingelse inden udgangen af 2016 (artikel 19 i forordning (EU) nr. 1303/2013).

Kommissionen vil følge op på alle fejl, som Retten har konstateret, i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 final om »fastlæggelse og godkendelse af retningslinjerne for fastsættelse af finansielle korrektioner, som Kommissionen skal foretage af udgifter, der finansieres af Unionen ved delt forvaltning, som følge af manglende overholdelse af reglerne om offentlige kontrakter«.

Direktiverne fra 2014 om offentlige indkøb, som indførte forenklinger, vil begynde at slå igennem i praksis, når de er blevet gennemført (se også Kommissionens svar på punkt 6.25).

| 6.20. | I 2015 undersøgte vi 140 offentlige indkøb vedrørende bygge- og anlægsarbejder samt tjenesteydelser, der lå til grund for udgifterne i forbindelse med de transaktioner, som vi testede. Den anslåede kontraktværdi af disse offentlige indkøb var ca. 2,9  milliarder euro (15). Langt de fleste af disse kontrakter vedrører projekter, som medfinansieres af OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden (16). |
| --- | --- |

6.20.

I 2015 undersøgte vi 140 offentlige indkøb vedrørende bygge- og anlægsarbejder samt tjenesteydelser, der lå til grund for udgifterne i forbindelse med de transaktioner, som vi testede. Den anslåede kontraktværdi af disse offentlige indkøb var ca. 2,9  milliarder euro (15). Langt de fleste af disse kontrakter vedrører projekter, som medfinansieres af OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden (16).

| 6.21. | I 26 af de 140 processer, som vi undersøgte, fandt vi tilfælde, hvor EU's og/eller de nationale regler for offentlige indkøb ikke var overholdt. I fire af tilfældene — færre end i de tidligere år — var manglen på overholdelse af disse regler så alvorlig, at vi kunne afgøre, at kontrakten burde være givet til en anden tilbudsgiver, eller at konkurrencen var begrænset på en sådan måde, at det førte til uberettiget direkte tildeling af kontrakt. Vi klassificerede disse fejl som kvantificerbare (17) (jf.
  figur 6.5
  ). Disse fejl tegner sig for 12 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 0,7  procentpoint af den anslåede fejlforekomst. Med henblik på at anslå fejlforekomsten brugte vi bestemmelserne i direktivet om offentlige indkøb fra 2014, som var mindre strenge end bestemmelserne i direktiverne om offentlige indkøb fra 2004 (med hensyn til kontraktændringer). |
| --- | --- |

6.21.

I 26 af de 140 processer, som vi undersøgte, fandt vi tilfælde, hvor EU's og/eller de nationale regler for offentlige indkøb ikke var overholdt. I fire af tilfældene — færre end i de tidligere år — var manglen på overholdelse af disse regler så alvorlig, at vi kunne afgøre, at kontrakten burde være givet til en anden tilbudsgiver, eller at konkurrencen var begrænset på en sådan måde, at det førte til uberettiget direkte tildeling af kontrakt. Vi klassificerede disse fejl som kvantificerbare (17) (jf.
  figur 6.5
  ). Disse fejl tegner sig for 12 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 0,7  procentpoint af den anslåede fejlforekomst. Med henblik på at anslå fejlforekomsten brugte vi bestemmelserne i direktivet om offentlige indkøb fra 2014, som var mindre strenge end bestemmelserne i direktiverne om offentlige indkøb fra 2004 (med hensyn til kontraktændringer).

Figur 6.5 —   Eksempel på alvorligt brud på reglerne for offentlige indkøb

Supplerende arbejder tildelt uden behørigt udbud: I forbindelse med et EFRU-vejbygningsprojekt i Tyskland fik den oprindelige kontrahent direkte tildelt supplerende arbejder til over 50 % af den oprindelige kontraktværdi. Det er et brud på artikel 31 i direktivet om offentlige indkøb 2004/18/EF.

Følgelig er disse omkostninger ikke berettiget til EU-medfinansiering. Lignende tilfælde blev konstateret i EFRU-projekter i Italien og Det Forenede Kongerige.

| 6.22. | Der var andre fejl i relation til udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne i yderligere 22 af de 140 offentlige indkøb, vi gennemgik. Disse fejl omfatter tilfælde af forkert anvendelse af udvælgelseskriterierne, mangler i udbudsbetingelserne og manglende overholdelse af kravene om information og offentlig omtale. Fejlene bidrager ikke til den fejlforekomst, vi anslog (18). |
| --- | --- |

6.22.

Der var andre fejl i relation til udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne i yderligere 22 af de 140 offentlige indkøb, vi gennemgik. Disse fejl omfatter tilfælde af forkert anvendelse af udvælgelseskriterierne, mangler i udbudsbetingelserne og manglende overholdelse af kravene om information og offentlig omtale. Fejlene bidrager ikke til den fejlforekomst, vi anslog (18).

| 6.22. | Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt. |
| --- | --- |

6.22.

| 6.23. | For så vidt angår to transaktioner i to medlemsstater havde de nationale myndigheder afdækket alvorlige tilfælde af manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og pålagt specifikke finansielle korrektioner på projektniveau (19). Disse korrigerende foranstaltninger blev truffet, før vi gav meddelelse om revisionen, og vi har derfor taget dem i betragtning ved beregningen af den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

6.23.

For så vidt angår to transaktioner i to medlemsstater havde de nationale myndigheder afdækket alvorlige tilfælde af manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og pålagt specifikke finansielle korrektioner på projektniveau (19). Disse korrigerende foranstaltninger blev truffet, før vi gav meddelelse om revisionen, og vi har derfor taget dem i betragtning ved beregningen af den anslåede fejlforekomst.

| 6.23. | Kommissionen bemærker, at nogle programmyndigheder faktisk træffer passende korrigerende foranstaltninger i de nævnte medlemsstater, og anerkender, at dette er afspejlet i Rettens kvantificering af fejl. Formålet med Kommissionens handlingsplan, som er omhandlet i svarene på punkt 6.19-6.21, er at øge forekomsten af sådanne proaktive korrigerende foranstaltninger i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | Den 26. februar 2014 vedtog Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet tre direktiver, der skulle forenkle procedurerne for offentlige indkøb og gøre dem mere fleksible. EU-landene havde frist indtil april 2016 til at gennemføre de nye regler i national lov (undtagen for så vidt angår e-indkøb, hvor fristen er oktober 2018) (20). I maj 2016 sendte Kommissionen 20 af de 28 medlemsstater (21) åbningsskrivelser, hvori den mindede dem om, at de ikke havde opfyldt deres forpligtelse til at indarbejde de tre EU-direktiver i national ret. Hvis medlemsstaterne fortsat undlader at overholde deres forpligtelse til at indarbejde direktiverne i national ret, kan Kommissionen indlede traktatbrudsprocedurer i henhold til artikel 258 i TEUF, hvad der i sidste ende kan medføre, at de pågældende medlemsstater bliver idømt bøder. |
| --- | --- |

6.24.

Den 26. februar 2014 vedtog Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet tre direktiver, der skulle forenkle procedurerne for offentlige indkøb og gøre dem mere fleksible. EU-landene havde frist indtil april 2016 til at gennemføre de nye regler i national lov (undtagen for så vidt angår e-indkøb, hvor fristen er oktober 2018) (20). I maj 2016 sendte Kommissionen 20 af de 28 medlemsstater (21) åbningsskrivelser, hvori den mindede dem om, at de ikke havde opfyldt deres forpligtelse til at indarbejde de tre EU-direktiver i national ret. Hvis medlemsstaterne fortsat undlader at overholde deres forpligtelse til at indarbejde direktiverne i national ret, kan Kommissionen indlede traktatbrudsprocedurer i henhold til artikel 258 i TEUF, hvad der i sidste ende kan medføre, at de pågældende medlemsstater bliver idømt bøder.

| 6.24. | Kommissionen overvåger nøje medlemsstaternes gennemførelse.

  Pr. 30. juni 2016 er der 16 medlemsstater, der stadig mangler at gennemføre direktivet om offentlige indkøb (2014/24/EU), mens 19 skal gennemføre direktivet om tildeling af koncessionskontrakter (2014/23/EU) og 17 direktivet om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (2014/25/EU). |
| --- | --- |

6.24.

Pr. 30. juni 2016 er der 16 medlemsstater, der stadig mangler at gennemføre direktivet om offentlige indkøb (2014/24/EU), mens 19 skal gennemføre direktivet om tildeling af koncessionskontrakter (2014/23/EU) og 17 direktivet om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (2014/25/EU).

| 6.25. | Vi har også offentliggjort en særberetning om de foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har truffet for at tackle problemet med fejl i forbindelse med offentlige indkøb på området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« (22). |
| --- | --- |

6.25.

Vi har også offentliggjort en særberetning om de foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har truffet for at tackle problemet med fejl i forbindelse med offentlige indkøb på området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« (22).

| 6.25. | Kommissionen har accepteret alle Rettens anbefalinger i særberetningen og træffer de anbefalede foranstaltninger. Kommissionen henviser til sine svar på punkt 6.7, 6.15 og 6.19 ovenfor. |
| --- | --- |

6.25.

Overtrædelse af statsstøttereglerne

| 6.26. | Statsstøtte er principielt uforenelig med det indre marked, eftersom den kan fordreje samhandelen mellem medlemsstaterne (23). Der findes dog undtagelser fra denne regel. |
| --- | --- |

6.26.

Statsstøtte er principielt uforenelig med det indre marked, eftersom den kan fordreje samhandelen mellem medlemsstaterne (23). Der findes dog undtagelser fra denne regel.

| 6.27. | Kommissionen håndhæver EU's statsstøtteregler direkte. Medlemsstaterne skal oplyse Kommissionen om alle tilfælde af statsstøtte (enten via en ordning eller til et enkelt projekt), medmindre projektets værdi ligger under de minimis-loftet (24), eller projektet er omfattet af den generelle gruppefritagelsesforordning (25). I forbindelse med alle tilfælde, der indberettes, danner Generaldirektoratet for Konkurrence sig et overblik over, om støtten er forenelig med det indre marked. ESF er mindre udsat for overtrædelser af statsstøttereglerne, eftersom projekterne i mange tilfælde falder ind under de minimis-bestemmelsen. |
| --- | --- |

6.27.

Kommissionen håndhæver EU's statsstøtteregler direkte. Medlemsstaterne skal oplyse Kommissionen om alle tilfælde af statsstøtte (enten via en ordning eller til et enkelt projekt), medmindre projektets værdi ligger under de minimis-loftet (24), eller projektet er omfattet af den generelle gruppefritagelsesforordning (25). I forbindelse med alle tilfælde, der indberettes, danner Generaldirektoratet for Konkurrence sig et overblik over, om støtten er forenelig med det indre marked. ESF er mindre udsat for overtrædelser af statsstøttereglerne, eftersom projekterne i mange tilfælde falder ind under de minimis-bestemmelsen.

| 6.27. | Når Kommissionen modtager en anmeldelse om statsstøtte, vurderer den, om støtten udgør statsstøtte, og i bekræftende fald, om den er forenelig med det indre marked. Resultatet af denne vurdering danner grundlag for en afgørelse fra Kommissionen. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | I år fandt vi syv projekter under EFRU/Samhørighedsfonden i fem medlemsstater, hvor EU's statsstøtteregler var overtrådt (26). Hvor det var nødvendigt, bad vi om og fik en foreløbig vurdering fra Generaldirektoratet for Konkurrence. Denne vurdering og EU-Domstolens retspraksis blev taget i betragtning, da fejlene blev klassificeret. |
| --- | --- |

6.28.

I år fandt vi syv projekter under EFRU/Samhørighedsfonden i fem medlemsstater, hvor EU's statsstøtteregler var overtrådt (26). Hvor det var nødvendigt, bad vi om og fik en foreløbig vurdering fra Generaldirektoratet for Konkurrence. Denne vurdering og EU-Domstolens retspraksis blev taget i betragtning, da fejlene blev klassificeret.

| 6.28-6.29. | Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt. |
| --- | --- |

6.28-6.29.

| 6.29. | Vi mener, at tre af disse projekter i henhold til statsstøttereglerne burde have modtaget mindre eller slet ikke burde have modtaget offentlig finansiering fra EU og/eller medlemsstaten. De vigtigste årsager til den manglende overholdelse af statsstøttereglerne vedrører de talrige lofter for støtteintensiteten. Disse kvantificerede fejl udgør ca. 0,3  procentpoint af den anslåede fejlforekomst (jf.
  figur 6.6
  ). Vi anvendte den generelle gruppefritagelsesforordning for 2014 til at anslå fejlforekomsten i denne kategori (27). |
| --- | --- |

6.29.

Vi mener, at tre af disse projekter i henhold til statsstøttereglerne burde have modtaget mindre eller slet ikke burde have modtaget offentlig finansiering fra EU og/eller medlemsstaten. De vigtigste årsager til den manglende overholdelse af statsstøttereglerne vedrører de talrige lofter for støtteintensiteten. Disse kvantificerede fejl udgør ca. 0,3  procentpoint af den anslåede fejlforekomst (jf.
  figur 6.6
  ). Vi anvendte den generelle gruppefritagelsesforordning for 2014 til at anslå fejlforekomsten i denne kategori (27).

Figur 6.6 —   Eksempel på et projekt, der overtræder statsstøttereglerne

Støtteintensiteten oversteg det gældende loft: I forbindelse med et samhørighedsfondsprojekt i Polen, der drejede sig om bygning af en havneinfrastruktur, oversteg finansieringen maksimumsbeløbet i henhold til statsstøttereglerne for denne projekttype.

Andre tilfælde blev konstateret i EFRU-projekter i Letland og Det Forenede Kongerige.

| 6.30. | Vi har også offentliggjort en særberetning om de bestræbelser, der er nødvendige fra Kommissionens og medlemsstaternes side for at forebygge, afsløre og korrigere overtrædelser af statsstøttereglerne på samhørighedsområdet (28). |
| --- | --- |

6.30.

Vi har også offentliggjort en særberetning om de bestræbelser, der er nødvendige fra Kommissionens og medlemsstaternes side for at forebygge, afsløre og korrigere overtrædelser af statsstøttereglerne på samhørighedsområdet (28).

| 6.30. | Kommissionen henviser til sine svar på Rettens bemærkninger og anbefalinger i den omtalte særberetning og vil følge op på de accepterede anbefalinger. |
| --- | --- |

6.30.

Moms anmeldt af offentlige organer

| 6.31. | Moms er en indirekte EU-skat på indenlandsk forbrug af varer og tjenesteydelser, der pålægges i hvert led i produktionskæden og betales af den endelige forbruger. Ifølge EU-lovgivningen er refusionsberettiget moms ikke berettiget til medfinansiering under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (29). Ikke-refusionsberettiget moms kan således anmeldes med henblik på medfinansiering. |
| --- | --- |

6.31.

Moms er en indirekte EU-skat på indenlandsk forbrug af varer og tjenesteydelser, der pålægges i hvert led i produktionskæden og betales af den endelige forbruger. Ifølge EU-lovgivningen er refusionsberettiget moms ikke berettiget til medfinansiering under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (29). Ikke-refusionsberettiget moms kan således anmeldes med henblik på medfinansiering.

| 6.31. | De regler for samhørighedspolitikken, som Retten nævner, er resultatet af et politisk valg truffet af medlovgiverne. De er overordnet set i overensstemmelse med standardprincipperne om refusionsberettiget moms i andre EU-politikker, navnlig under direkte forvaltning. |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Når offentlige organer ikke anmelder moms og derfor ikke får den refunderet, har både Kommissionen og medlemsstaterne fortolket forordningerne derhen, at moms kan være en støtteberettiget omkostning. Sondringen i forordningerne mellem refusionsberettiget og ikke-refusionsberettiget moms skaber imidlertid forvirring. |
| --- | --- |

6.32.

Når offentlige organer ikke anmelder moms og derfor ikke får den refunderet, har både Kommissionen og medlemsstaterne fortolket forordningerne derhen, at moms kan være en støtteberettiget omkostning. Sondringen i forordningerne mellem refusionsberettiget og ikke-refusionsberettiget moms skaber imidlertid forvirring.

| 6.32-6.33. | Kommissionen henholder sig i princippet til medlemsstaternes vurdering af støttemodtagerens status som afgiftspligtig eller ikke-afgiftspligtig med hensyn til moms. Som Domstolen bekræftede i 2012, afhænger vurderingen af, om moms kan refunderes, ikke kun af en formel undersøgelse af, om støttemodtageren er afgiftspligtig/ikke-afgiftspligtig.

  Kommissionen agter at præcisere dette for medlemsstaterne i den aktuelle programmeringsperiode 2014-2020.


  Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har nævnt. |
| --- | --- |

6.32-6.33.

Kommissionen agter at præcisere dette for medlemsstaterne i den aktuelle programmeringsperiode 2014-2020.

Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har nævnt.

| 6.33. | I 2012 fastslog Domstolen f.eks., at moms altid skal betragtes som refusionsberettiget, når en operatør opkræver gebyrer inkl. moms af slutbrugerne af infrastrukturen (30). Vi konstaterede tre tilfælde, hvor offentlige organer havde anmeldt refusionsberettiget moms som støtteberettigede omkostninger (jf.
  figur 6.7
  ). |
| --- | --- |

6.33.

I 2012 fastslog Domstolen f.eks., at moms altid skal betragtes som refusionsberettiget, når en operatør opkræver gebyrer inkl. moms af slutbrugerne af infrastrukturen (30). Vi konstaterede tre tilfælde, hvor offentlige organer havde anmeldt refusionsberettiget moms som støtteberettigede omkostninger (jf.
  figur 6.7
  ).

Figur 6.7 —   Eksempel på ikke-støtteberettiget moms

Ikke-refusionsberettiget moms er ikke berettiget til EU-medfinansiering: I forbindelse med et EFRU-projekt i Ungarn vedrørende rehabilitering af en uudnyttet mine for at opføre et nyt udendørs eventcenter anmeldte støttemodtageren, en kommune, moms som støtteberettigede udgifter. Men operatøren af centret vil opkræve gebyrer inkl. moms af slutbrugerne af infrastrukturen. Følgelig er momsudgifterne ikke berettiget til EU-medfinansiering.

Der blev konstateret lignende tilfælde i forbindelse med to EFRU-projekter i Tyskland.

| 6.34. | Selv når moms anmeldt som udgifter af nationale regeringer, der fungerer som støttemodtagere, er blevet betragtet som støtteberettiget, er momsen som sådan ikke en nettoomkostning for medlemsstaten (31). F.eks. kan omkostningerne vedrørende et stort infrastrukturprojekt, der gennemføres af et ministerium eller af et organ direkte under et ministeriums myndighed, omfatte moms, eftersom ministeriet ikke får betalt moms refunderet. Samtidig modtager det nationale budget den moms, der er godtgjort med EU-midler. |
| --- | --- |

6.34.

Selv når moms anmeldt som udgifter af nationale regeringer, der fungerer som støttemodtagere, er blevet betragtet som støtteberettiget, er momsen som sådan ikke en nettoomkostning for medlemsstaten (31). F.eks. kan omkostningerne vedrørende et stort infrastrukturprojekt, der gennemføres af et ministerium eller af et organ direkte under et ministeriums myndighed, omfatte moms, eftersom ministeriet ikke får betalt moms refunderet. Samtidig modtager det nationale budget den moms, der er godtgjort med EU-midler.

| 6.34-6.35. | Kommissionen bemærker, at moms er en generel afgift, der opkræves af nationale eller regionale myndigheder, som ikke fører den tilbage til individuelt finansierede projekter.

  En mere streng fortolkning, hvor moms anses som ikke-støtteberettigede omkostninger for ministerier eller organer, som er direkte under deres myndighed, ville faktisk straffe dem, som ikke kan få refunderet momsen eller blive kompenseret for den. Sådanne organer ville derfor skulle finde yderligere midler til at gennemføre deres projekter eller bidrage mere til deres finansiering end andre støttemodtagere, som får refunderet momsen. Dette er ikke det politiske valg, medlovgiverne har truffet for samhørighedspolitikken. |
| --- | --- |

6.34-6.35.

En mere streng fortolkning, hvor moms anses som ikke-støtteberettigede omkostninger for ministerier eller organer, som er direkte under deres myndighed, ville faktisk straffe dem, som ikke kan få refunderet momsen eller blive kompenseret for den. Sådanne organer ville derfor skulle finde yderligere midler til at gennemføre deres projekter eller bidrage mere til deres finansiering end andre støttemodtagere, som får refunderet momsen. Dette er ikke det politiske valg, medlovgiverne har truffet for samhørighedspolitikken.

| 6.35. | I EU ligger de normalsatser for momsen, der anvendes for hovedparten af projekterne, på 17-27 %. Når de ministerier, der gennemfører projekterne, anmelder ikke-refusionsberettiget moms, som overstiger den nationale medfinansieringssats, kan godtgørelsen fra EU endda komme til at overstige projektets faktiske omkostninger ekskl. moms. Sådan går det f.eks., når medfinansieringssatsen for et projekt er 85 % eller derover, og det ministerium, der gennemfører projektet, betaler en momssats på over 20 %. Hvis satsen for den betalte moms er 23 %, vil det samlede EU-bidrag til projektet udgøre 104,6  % af de faktiske påløbne omkostninger ekskl. moms. Dette er særlig relevant i forbindelse med Samhørighedsfonden, hvor de fleste projekter har en medfinansieringssats på 85 % eller derover. |
| --- | --- |

6.35.

I EU ligger de normalsatser for momsen, der anvendes for hovedparten af projekterne, på 17-27 %. Når de ministerier, der gennemfører projekterne, anmelder ikke-refusionsberettiget moms, som overstiger den nationale medfinansieringssats, kan godtgørelsen fra EU endda komme til at overstige projektets faktiske omkostninger ekskl. moms. Sådan går det f.eks., når medfinansieringssatsen for et projekt er 85 % eller derover, og det ministerium, der gennemfører projektet, betaler en momssats på over 20 %. Hvis satsen for den betalte moms er 23 %, vil det samlede EU-bidrag til projektet udgøre 104,6  % af de faktiske påløbne omkostninger ekskl. moms. Dette er særlig relevant i forbindelse med Samhørighedsfonden, hvor de fleste projekter har en medfinansieringssats på 85 % eller derover.

Kontrollen på medlemsstatsniveau er ikke pålidelig nok

| 6.36. | I 18 tilfælde af kvantificerbare fejl begået af støttemodtagerne havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (32) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet udnyttet, havde den anslåede fejlforekomst for dette kapitel været 2,4  procentpoint lavere. Derudover konstaterede vi, at den fejl, vi konstaterede, i to tilfælde var begået af forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer i medlemsstaterne. Disse fejl bidrog med 0,6  procentpoint til den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

6.36.

I 18 tilfælde af kvantificerbare fejl begået af støttemodtagerne havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (32) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet udnyttet, havde den anslåede fejlforekomst for dette kapitel været 2,4  procentpoint lavere. Derudover konstaterede vi, at den fejl, vi konstaterede, i to tilfælde var begået af forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer i medlemsstaterne. Disse fejl bidrog med 0,6  procentpoint til den anslåede fejlforekomst.

| 6.36. | Kommissionen følger op på disse tilfælde og er enig i, at der skal foretages en grundig og rettidig forvaltningskontrol for at forhindre, at uregelmæssigheder overhovedet finder sted, eller at de inkluderes i betalingsanmodninger.

  Kommissionen har siden 2010 udført målrettet revision af forvaltningskontrollen af højrisikoprogrammer, når det er blevet konstateret, at mangler kunne forblive uopdaget eller ikke blev opdaget i tide af programrevisionsmyndigheden. For GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion er resultaterne af den revision, der er udført frem til 2015, fremlagt i deres respektive årlige aktivitetsrapporter for 2015 (jf. henholdsvis s. 65 og 56/57).


  Kommissionen henviser til de styrkede procedurer i regelsættet for programmeringsperioden 2014-2020, i henhold til hvilke forvaltningskontrollen (herunder kontrol på stedet) skal foretages rettidigt med henblik på den årlige attestering af regnskaber for de enkelte programmer over for Kommissionen og forvaltningsmyndighedernes indgivelse af forvaltningserklæringer hvert år. Revisionsmyndighederne skal anslå pålidelige restfejlforekomster i regnskaberne som følge af alle de kontroller og korrektioner, der er foretaget siden regnskabsårets afslutning. Efter Kommissionens opfattelse bør disse styrkede kontrolprocedurer reducere fejlforekomsterne permanent.


  Endvidere har Kommissionen udarbejdet en ny vejledning med henblik på yderligere at styrke pålideligheden af forvaltningskontrollen og præcisere forvaltningsmyndighedernes og deres bemyndigede organers større ansvar gennem forvaltningserklæringer og årlige oversigter i programmeringsperioden 2014-2020. Denne vejledning, der trækker på erfaringerne fra den foregående programmeringsperiode, blev offentliggjort i september 2015. |
| --- | --- |

6.36.

Kommissionen har siden 2010 udført målrettet revision af forvaltningskontrollen af højrisikoprogrammer, når det er blevet konstateret, at mangler kunne forblive uopdaget eller ikke blev opdaget i tide af programrevisionsmyndigheden. For GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion er resultaterne af den revision, der er udført frem til 2015, fremlagt i deres respektive årlige aktivitetsrapporter for 2015 (jf. henholdsvis s. 65 og 56/57).

Kommissionen henviser til de styrkede procedurer i regelsættet for programmeringsperioden 2014-2020, i henhold til hvilke forvaltningskontrollen (herunder kontrol på stedet) skal foretages rettidigt med henblik på den årlige attestering af regnskaber for de enkelte programmer over for Kommissionen og forvaltningsmyndighedernes indgivelse af forvaltningserklæringer hvert år. Revisionsmyndighederne skal anslå pålidelige restfejlforekomster i regnskaberne som følge af alle de kontroller og korrektioner, der er foretaget siden regnskabsårets afslutning. Efter Kommissionens opfattelse bør disse styrkede kontrolprocedurer reducere fejlforekomsterne permanent.

Endvidere har Kommissionen udarbejdet en ny vejledning med henblik på yderligere at styrke pålideligheden af forvaltningskontrollen og præcisere forvaltningsmyndighedernes og deres bemyndigede organers større ansvar gennem forvaltningserklæringer og årlige oversigter i programmeringsperioden 2014-2020. Denne vejledning, der trækker på erfaringerne fra den foregående programmeringsperiode, blev offentliggjort i september 2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

UNDERSØGELSE AF FINANSIELLE INSTRUMENTER UNDER DELT FORVALTNING

| 6.37. | Finansielle instrumenter yder bistand til virksomheder eller byudviklingsprojekter i form af egenkapitalinvesteringer, lån eller garantier (33). De kan navnlig anvendes på tre områder: til støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (34), til byudvikling (35) og til fremme af energieffektivitet. |
| --- | --- |

6.37.

Finansielle instrumenter yder bistand til virksomheder eller byudviklingsprojekter i form af egenkapitalinvesteringer, lån eller garantier (33). De kan navnlig anvendes på tre områder: til støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (34), til byudvikling (35) og til fremme af energieffektivitet.

| 6.38. | Ved udgangen af 2014 var der blevet oprettet 1 025  finansielle instrumenter under 183 EFRU- og ESF-OP'er i alle medlemsstater undtagen tre (Irland, Kroatien og Luxembourg). Tilsammen har de en bevilling på ca. 16 018  millioner euro (36). |
| --- | --- |

6.38.

Ved udgangen af 2014 var der blevet oprettet 1 025  finansielle instrumenter under 183 EFRU- og ESF-OP'er i alle medlemsstater undtagen tre (Irland, Kroatien og Luxembourg). Tilsammen har de en bevilling på ca. 16 018  millioner euro (36).

| 6.39. | De fonde, der implementerer disse finansielle instrumenter, modtager normalt et bidrag fra OP'et, når deres juridiske struktur er fastlagt, og anvender så disse midler til at støtte projekter. Der kan kun ydes en sådan finansiel støtte til projekter, der ligger inden for OP'ets område. Finansielle instrumenter er udformet, så de har en revolverende karakter, eller — for bestemte typer garantifondes vedkommende — så de har en høj løftestangseffekt. Alle tilbagebetalte midler fra investeringer eller lån, herunder en eventuel fortjeneste, skal genanvendes til de aktiviteter, det finansielle instrument gennemfører. |
| --- | --- |

6.39.

De fonde, der implementerer disse finansielle instrumenter, modtager normalt et bidrag fra OP'et, når deres juridiske struktur er fastlagt, og anvender så disse midler til at støtte projekter. Der kan kun ydes en sådan finansiel støtte til projekter, der ligger inden for OP'ets område. Finansielle instrumenter er udformet, så de har en revolverende karakter, eller — for bestemte typer garantifondes vedkommende — så de har en høj løftestangseffekt. Alle tilbagebetalte midler fra investeringer eller lån, herunder en eventuel fortjeneste, skal genanvendes til de aktiviteter, det finansielle instrument gennemfører.

| 6.40. | Kun udbetalinger til endelige støttemodtagere og fondsforvalteres omkostninger og gebyrer betragtes som støtteberettigede. Ved afslutningen skal de finansielle instrumenters uudnyttede bevillinger betales tilbage til EU-budgettet (37). |
| --- | --- |

6.40.

Kun udbetalinger til endelige støttemodtagere og fondsforvalteres omkostninger og gebyrer betragtes som støtteberettigede. Ved afslutningen skal de finansielle instrumenters uudnyttede bevillinger betales tilbage til EU-budgettet (37).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

De finansielle instrumenter implementeres langsomt

| 6.41. | Ved udgangen af 2014 var den gennemsnitlige udbetalingssats for de 1 025  finansielle instrumenter under EFRU og ESF på 57 %. Det svarer til en stigning på 10 procentpoint sammenlignet med 2013 og 20 procentpoint sammenlignet med 2012 (38). |
| --- | --- |

6.41.

Ved udgangen af 2014 var den gennemsnitlige udbetalingssats for de 1 025  finansielle instrumenter under EFRU og ESF på 57 %. Det svarer til en stigning på 10 procentpoint sammenlignet med 2013 og 20 procentpoint sammenlignet med 2012 (38).

| 6.41. | Kommissionen bemærker, at den gennemsnitlige udbetalingssats på 57 % (ved udgangen af 2014) — en stigning i forhold til de 47 % ved udgangen af 2013 — er et gennemsnit på EU-plan, som ikke afspejler den heterogene situation på programniveau (se Kommissionens rapport offentliggjort den 1. oktober 2015). Den lave udbetalingssats ved udgangen af 2014 er resultatet af en række faktorer, herunder finanskrisen, de begrænsede erfaringer i nogle medlemsstater og den sene igangsættelse af nogle instrumenter (selv i 2014).

  Kommissionen vil endvidere gerne understrege, at der i lyset af de finansielle instrumenters livscyklus forventes en stigning i det sidste år i gennemførelsen. En endelig konklusion om de faktiske udbetalingssatser kan først drages ved afslutningen.


  Under alle omstændigheder vil de oprindelige beløb under de finansielle instrumenter, som ikke er blevet udbetalt til de endelige modtagere, ved afslutningen blive betragtet som ikke-støtteberettigede, tilbagebetalt til EU-budgettet og tabt for programmerne og medlemsstaterne.


  Kommissionen mener, at dens rapport, som vil blive offentliggjort den 1. oktober 2016, om situationen ved udgangen af 2015 vil vise, at der er sket yderligere fremskridt med gennemførelsen. |
| --- | --- |

6.41.

Kommissionen vil endvidere gerne understrege, at der i lyset af de finansielle instrumenters livscyklus forventes en stigning i det sidste år i gennemførelsen. En endelig konklusion om de faktiske udbetalingssatser kan først drages ved afslutningen.

Under alle omstændigheder vil de oprindelige beløb under de finansielle instrumenter, som ikke er blevet udbetalt til de endelige modtagere, ved afslutningen blive betragtet som ikke-støtteberettigede, tilbagebetalt til EU-budgettet og tabt for programmerne og medlemsstaterne.

Kommissionen mener, at dens rapport, som vil blive offentliggjort den 1. oktober 2016, om situationen ved udgangen af 2015 vil vise, at der er sket yderligere fremskridt med gennemførelsen.

| 6.42. | Figur 6.8
  viser udbetalingssatserne for de finansielle instrumenter finansieret af »Økonomisk, social og territorial samhørighed« pr. 31. december 2014. Allerede i vores sidste årsberetning pegede vi på adskillige medlemsstaters vanskeligheder ved at udnytte bevillingerne til de finansielle instrumenter fuldt ud. Vi noterer særlige problemer med lave udbetalingssatser i seks medlemsstater (Grækenland, Spanien, Italien, Nederlandene, Østrig og Slovakiet) sammenlignet med EU-gennemsnittet. |
| --- | --- |

6.42.

Figur 6.8
  viser udbetalingssatserne for de finansielle instrumenter finansieret af »Økonomisk, social og territorial samhørighed« pr. 31. december 2014. Allerede i vores sidste årsberetning pegede vi på adskillige medlemsstaters vanskeligheder ved at udnytte bevillingerne til de finansielle instrumenter fuldt ud. Vi noterer særlige problemer med lave udbetalingssatser i seks medlemsstater (Grækenland, Spanien, Italien, Nederlandene, Østrig og Slovakiet) sammenlignet med EU-gennemsnittet.

| 6.42. | Som allerede nævnt i Kommissionens svar på Rettens årsberetning for 2014 (punkt 6.49), har Kommissionen sammen med medlemsstaterne truffet en række foranstaltninger til at sikre, at de resterende investeringer fra de finansielle instrumenter vil nå rettidigt frem til støttemodtagerne. Kommissionen fortsatte sine bestræbelser på dette område i 2015. |
| --- | --- |

6.42.

Figur 6.8 —   Udbetalingssatserne for finansielle instrumenter finansieret af »Økonomisk, social og territorial samhørighed« pr. 31. december 2014

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af EGESIF_15-0027-00, 23. september 2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.43. | Oplysningerne om gennemførelsen af de finansielle instrumenter under EFRU og ESF er baseret på data modtaget direkte fra medlemsstaterne. Siden 2011 har Kommissionen gjort en betydelig indsats for at forbedre kvaliteten af disse data. Alligevel er de data, der præsenteres i Kommissionens rapport, i nogle tilfælde ufuldstændige eller unøjagtige. Det gjaldt også for fire af de syv finansielle instrumenter, vi undersøgte i 2015. |
| --- | --- |

6.43.

Oplysningerne om gennemførelsen af de finansielle instrumenter under EFRU og ESF er baseret på data modtaget direkte fra medlemsstaterne. Siden 2011 har Kommissionen gjort en betydelig indsats for at forbedre kvaliteten af disse data. Alligevel er de data, der præsenteres i Kommissionens rapport, i nogle tilfælde ufuldstændige eller unøjagtige. Det gjaldt også for fire af de syv finansielle instrumenter, vi undersøgte i 2015.

| 6.43. | I maj 2015 udsendte Kommissionen vejledning om rapporteringsinstrukser til medlemsstaterne, hvori den præciserede rapporteringskravene. Endvidere har Kommissionen forbedret sine rapporteringsværktøjer for 2014-2020: Medlemsstaterne skal indberette de data, der kræves i artikel 46 i forordningen om fælles bestemmelser, og som er mere omfattende end de data, der skulle indberettes for 2007-2013. Kommissionens tjenestegrene udsendte i april 2016 yderligere vejledning til medlemsstaterne om denne rapportering. |
| --- | --- |

6.43.

Ikke-støtteberettigede endelige modtagere

| 6.44. | I to af de syv undersøgte finansielle instrumenter blev der godkendt garantier eller lån til endelige støttemodtagere, der var ikke-støtteberettigede i henhold til forordningen og den nationale lov. Disse tilfælde er klassificeret som kvantificerbare fejl, enten i kategorien ikke-støtteberettigede udgifter eller i kategorien ikke-støtteberettigede projekter (jf.
  figur 6.9
  ). |
| --- | --- |

6.44.

I to af de syv undersøgte finansielle instrumenter blev der godkendt garantier eller lån til endelige støttemodtagere, der var ikke-støtteberettigede i henhold til forordningen og den nationale lov. Disse tilfælde er klassificeret som kvantificerbare fejl, enten i kategorien ikke-støtteberettigede udgifter eller i kategorien ikke-støtteberettigede projekter (jf.
  figur 6.9
  ).

| 6.44. | Kommissionen bemærker, at den for de to fejl vedrørende ikke-støtteberettigede modtagere i finansielle instrumenter ikke på dette tidspunkt kan vurdere indvirkningen af disse individuelle fejl på EU-budgettet.

  Som angivet i punkt 3 i retningslinjerne om finansielle korrektioner vedrørende udgifter, der medfinansieres af EU under strukturfondene og Den Europæiske Fiskerifond, i forbindelse med manglende overholdelse af reglerne for finansieringstekniske instrumenter for programmeringsperioden 2007-2013, kan individuelle uregelmæssigheder erstattes af lovlige og formelt rigtige investeringer fra de finansielle instrumenter i støttemodtagere i forbindelse med den delvise eller endelige afslutning. Kommissionen mener derfor ikke, uden at bestride de underliggende fejl, at den kan vurdere indvirkningen af disse fejl på EU-budgettet på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

6.44.

Som angivet i punkt 3 i retningslinjerne om finansielle korrektioner vedrørende udgifter, der medfinansieres af EU under strukturfondene og Den Europæiske Fiskerifond, i forbindelse med manglende overholdelse af reglerne for finansieringstekniske instrumenter for programmeringsperioden 2007-2013, kan individuelle uregelmæssigheder erstattes af lovlige og formelt rigtige investeringer fra de finansielle instrumenter i støttemodtagere i forbindelse med den delvise eller endelige afslutning. Kommissionen mener derfor ikke, uden at bestride de underliggende fejl, at den kan vurdere indvirkningen af disse fejl på EU-budgettet på nuværende tidspunkt.

Figur 6.9 —   Eksempel på et ikke-støtteberettiget lån (ikke-støtteberettiget modtager)

Ikke-støtteberettigede endelige modtagere: I et af de finansielle instrumenter under EFRU i Ungarn emitterede den finansielle formidler et lån til et selskab i sin egen gruppe. I henhold til forordningen og den gældende vejledning fra Kommissionen er det imidlertid eksplicit forbudt at betragte et selskab i samme gruppe som støtteberettiget endelig modtager. Følgelig er lånet ikke berettiget til medfinansiering.

Der blev konstateret andre, lignende tilfælde af ikke-støtteberettigede modtagere i Italien.

Støtteberettigelsesperioden 2007-2013 blev forlænget blot ved en kommissionsafgørelse

| 6.45. | Vi skal minde om et specifikt forhold, der blev afsløret i årsberetningen for 2014 (39). I artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006 var udløbet af støtteberettigelsesperioden for betalinger fastsat til den 31. december 2015. I 2015 besluttede Kommissionen at forlænge støtteberettigelsesperioden til den 31. marts 2017 ved en kommissionsafgørelse (40) i stedet for at anmode Rådet og Parlamentet om at ændre forordningen. Da der stadig ikke foreligger lovgivning på tilstrækkelig højt hierarkisk niveau, vil vi betragte udbetalinger afholdt efter den 31. december 2015 som uregelmæssige. |
| --- | --- |

6.45.

Vi skal minde om et specifikt forhold, der blev afsløret i årsberetningen for 2014 (39). I artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006 var udløbet af støtteberettigelsesperioden for betalinger fastsat til den 31. december 2015. I 2015 besluttede Kommissionen at forlænge støtteberettigelsesperioden til den 31. marts 2017 ved en kommissionsafgørelse (40) i stedet for at anmode Rådet og Parlamentet om at ændre forordningen. Da der stadig ikke foreligger lovgivning på tilstrækkelig højt hierarkisk niveau, vil vi betragte udbetalinger afholdt efter den 31. december 2015 som uregelmæssige.

| 6.45. | Kommissionen har allerede udtrykt sin holdning om denne bemærkning i sit svar på Rettens årsberetning for 2014. Kommissionen har fulgt Det Europæiske Råds anbefalinger fra december 2014 og har handlet inden for rammerne af den eksisterende lovgivningsmæssige ramme. Kommissionen mener derfor, at de udbetalinger, der foretages til de endelige støttemodtagere frem til marts 2017, er støtteberettigede udgifter.

  Kommissionens afgørelse om ændring af afslutningsretningslinjerne berører ikke artikel 56, stk. 1, ifølge hvilken bidraget fra fondene til finansielle instrumenter skal være betalt senest den 31. december 2015. Dette er reglen.


  Denne ændring præciserer artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006. Artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006 er en lex specialis i forhold til forordningens artikel 56, stk. 1. På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at:







  — | Artikel 78, stk. 6, indebærer, at bidraget fra det operationelle program til det finansieringstekniske instrument skal betales frem til 31. december 2015. |
| --- | --- | --- |

6.45.

Kommissionens afgørelse om ændring af afslutningsretningslinjerne berører ikke artikel 56, stk. 1, ifølge hvilken bidraget fra fondene til finansielle instrumenter skal være betalt senest den 31. december 2015. Dette er reglen.

Denne ændring præciserer artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006. Artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006 er en lex specialis i forhold til forordningens artikel 56, stk. 1. På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at:

—

Artikel 78, stk. 6, indebærer, at bidraget fra det operationelle program til det finansieringstekniske instrument skal betales frem til 31. december 2015.

| — | Med hensyn til, om de udgifter, der betales af et finansieringsteknisk instrument til de endelige støttemodtagere, er støtteberettigede, fastlægges det i artikel 78, stk. 6, at sådanne udgifter er støtteberettigede frem til datoen for indsendelse af afslutningsdokumenterne. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til, om de udgifter, der betales af et finansieringsteknisk instrument til de endelige støttemodtagere, er støtteberettigede, fastlægges det i artikel 78, stk. 6, at sådanne udgifter er støtteberettigede frem til datoen for indsendelse af afslutningsdokumenterne.

| — | Eftersom den 31. marts 2017 er fristen for indsendelse af afslutningsdokumenterne til Kommissionen, præciseres det i ændringen af afslutningsretningslinjerne, at afslutning i artikel 78, stk. 6, i forordningen om generelle bestemmelser betyder den dato, hvor afslutningsdokumenterne indsendes, dvs. den 31. marts 2017 (se også Kommissionens svar på punkt 6.52 og på anbefaling 5 i Rettens årsberetning for 2014). |
| --- | --- |

—

Eftersom den 31. marts 2017 er fristen for indsendelse af afslutningsdokumenterne til Kommissionen, præciseres det i ændringen af afslutningsretningslinjerne, at afslutning i artikel 78, stk. 6, i forordningen om generelle bestemmelser betyder den dato, hvor afslutningsdokumenterne indsendes, dvs. den 31. marts 2017 (se også Kommissionens svar på punkt 6.52 og på anbefaling 5 i Rettens årsberetning for 2014).

Kommissionen er derfor ikke enig i, at udbetalinger afholdt efter den 31. december 2015 skal betragtes som uregelmæssigheder.

| 6.46. | Vi har også offentliggjort en særberetning om, hvad man kan lære af gennemførelsen af EU's budget gennem finansielle instrumenter i programmeringsperioden 2007-2013 (41). |
| --- | --- |

6.46.

Vi har også offentliggjort en særberetning om, hvad man kan lære af gennemførelsen af EU's budget gennem finansielle instrumenter i programmeringsperioden 2007-2013 (41).

| 6.46. | Kommissionen henviser til sine svar på Rettens anbefalinger i den omtalte særberetning og er allerede i gang med at følge op på de accepterede anbefalinger. |
| --- | --- |

6.46.

UNDERSØGELSE AF ELEMENTER I DE INTERNE KONTROLSYSTEMER, HERUNDER DE ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER

Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder

Kommissionen anvender det arbejde, der er udført af revisionsmyndighederne i medlemsstaterne, til at anslå fejlforekomsten

| 6.47. | Revisionsmyndighederne giver Kommissionen sikkerhed for, om forvaltningssystemerne og den interne kontrol af et OP fungerer effektivt, og om de attesterede udgifter er lovlige og formelt rigtige. Revisionsmyndighederne leverer disse oplysninger i deres årlige kontrolrapporter, revisionsudtalelser og systemrevisionsrapporter (42). Siden 2009 har Kommissionen undersøgt de vigtigste revisionsmyndigheder og herunder gennemgået deres arbejde på stedet for at vurdere, i hvor høj grad den kan forlade sig på dem. |
| --- | --- |

6.47.

Revisionsmyndighederne giver Kommissionen sikkerhed for, om forvaltningssystemerne og den interne kontrol af et OP fungerer effektivt, og om de attesterede udgifter er lovlige og formelt rigtige. Revisionsmyndighederne leverer disse oplysninger i deres årlige kontrolrapporter, revisionsudtalelser og systemrevisionsrapporter (42). Siden 2009 har Kommissionen undersøgt de vigtigste revisionsmyndigheder og herunder gennemgået deres arbejde på stedet for at vurdere, i hvor høj grad den kan forlade sig på dem.

| 6.47. | Kommissionen indgår i tæt samarbejde og koordinering med revisionsmyndighederne og begyndte allerede i 2009 at gennemgå deres metoder og revisionsresultater. Kommissionens fornyede gennemgang af revisionsmyndighedernes arbejde har bidraget til kapacitetsopbygning ved at give revisionsmyndighederne rådgivning, vejledning og anbefalinger.

  Kommissionen understreger, at dens vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde skal ses i den sammenhæng. Som resultat af sit revisionsprogram, som omfattede 316 kontrolbesøg på stedet i alt siden 2009 af 51 revisionsmyndigheder med ansvar for revision af omkring 98,5  % af EFRU/Samhørighedsfondens bevillinger for perioden 2007-2013, konkluderede GD for Regionalpolitik og Bypolitik ved udgangen af 2015, at den generelt kan forlade sig på de kontrollerede revisionsmyndigheders arbejde.


  Hvad angår GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, er der ved udgangen af 2015 gennemført 236 kontrolbesøg siden 2009 af 89 ud af 92 revisionsmyndigheder (96,7  %) med ansvar for 115 af 118 OP'er, som repræsenterer 99,6  % af udgifterne. Kommissionen konkluderede, at den kan forlade sig på 82 revisionsmyndigheder, svarende til 98,2  % af ESF-bevillingerne.


  I deres årlige aktivitetsrapporter fra 2015 foretog GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion en detaljeret vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af oplysningerne fra revisionerne og de resultater, revisionsmyndighederne rapporterede i deres årlige kontrolrapporter for 2015 i forhold til udgifter i 2014 (jf. s. 55-60 i den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og s. 52-54 i den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion). |
| --- | --- |

6.47.

Kommissionen understreger, at dens vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde skal ses i den sammenhæng. Som resultat af sit revisionsprogram, som omfattede 316 kontrolbesøg på stedet i alt siden 2009 af 51 revisionsmyndigheder med ansvar for revision af omkring 98,5  % af EFRU/Samhørighedsfondens bevillinger for perioden 2007-2013, konkluderede GD for Regionalpolitik og Bypolitik ved udgangen af 2015, at den generelt kan forlade sig på de kontrollerede revisionsmyndigheders arbejde.

Hvad angår GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, er der ved udgangen af 2015 gennemført 236 kontrolbesøg siden 2009 af 89 ud af 92 revisionsmyndigheder (96,7  %) med ansvar for 115 af 118 OP'er, som repræsenterer 99,6  % af udgifterne. Kommissionen konkluderede, at den kan forlade sig på 82 revisionsmyndigheder, svarende til 98,2  % af ESF-bevillingerne.

I deres årlige aktivitetsrapporter fra 2015 foretog GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion en detaljeret vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af oplysningerne fra revisionerne og de resultater, revisionsmyndighederne rapporterede i deres årlige kontrolrapporter for 2015 i forhold til udgifter i 2014 (jf. s. 55-60 i den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og s. 52-54 i den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion).

| 6.48. | Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion anvender disse oplysninger, når de udarbejder deres årlige aktivitetsrapporter, og i løbet af året som grundlag for at beslutte eventuelle afbrydelser og/eller suspensioner af betalinger til OP'er. |
| --- | --- |

6.48.

Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion anvender disse oplysninger, når de udarbejder deres årlige aktivitetsrapporter, og i løbet af året som grundlag for at beslutte eventuelle afbrydelser og/eller suspensioner af betalinger til OP'er.

| 6.48. | I 2015 anførte GD for Regionalpolitik og Bypolitik i sin årlige aktivitetsrapport, at omkring 2/3 af afbrydelserne/præsuspensionerne af betalinger var baseret på revisionsresultater, som revisionsmyndighederne havde indberettet til Kommissionen i løbet af året eller ved årets udgang (jf. s. 68 i GD for Regionalpolitik og Bypolitiks årlige aktivitetsrapport for 2015).

  I 2015 vedrørte afbrydelses- og præsuspensionsprocedurerne 117 programmer under EFRU/Samhørighedsfonden, og næsten 9,1  mia. EUR i betalingsanmodninger fra medlemsstaterne, der ikke blev udbetalt, medmindre Kommissionen modtog yderligere dokumentation for, at de pågældende medlemsstater havde foretaget alle nødvendige korrektioner.


  Med hensyn til ESF har Kommissionen som anført på s. 59 i den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion fremsendt 2 advarselsskrivelser og 17 præsuspensionsskrivelser, og den afbrød 27 betalinger og suspenderede 10 operationelle programmer. Betalingsanmodninger til et samlet beløb på 1,4  mia. EUR blev afbrudt. |
| --- | --- |

6.48.

I 2015 vedrørte afbrydelses- og præsuspensionsprocedurerne 117 programmer under EFRU/Samhørighedsfonden, og næsten 9,1  mia. EUR i betalingsanmodninger fra medlemsstaterne, der ikke blev udbetalt, medmindre Kommissionen modtog yderligere dokumentation for, at de pågældende medlemsstater havde foretaget alle nødvendige korrektioner.

Med hensyn til ESF har Kommissionen som anført på s. 59 i den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion fremsendt 2 advarselsskrivelser og 17 præsuspensionsskrivelser, og den afbrød 27 betalinger og suspenderede 10 operationelle programmer. Betalingsanmodninger til et samlet beløb på 1,4  mia. EUR blev afbrudt.

| 6.49. | For at vurdere, om de kan forlade sig på disse oplysninger, kontrollerer generaldirektoraterne de fejlforekomster, revisionsmyndighederne har rapporteret for hvert enkelt OP (eller hver gruppe af OP'er) (43):






  — | Hvis Kommissionen mener, at fejlforekomsten er pålidelig (og repræsentativ for de attesterede udgifter), godkender den den forekomst, revisionsmyndigheden har rapporteret. Kommissionen kan også genberegne forekomsten og foretage sin egen vurdering på grundlag af supplerende oplysninger fra revisionsmyndigheden |
| --- | --- | --- |

6.49.

For at vurdere, om de kan forlade sig på disse oplysninger, kontrollerer generaldirektoraterne de fejlforekomster, revisionsmyndighederne har rapporteret for hvert enkelt OP (eller hver gruppe af OP'er) (43):

—

Hvis Kommissionen mener, at fejlforekomsten er pålidelig (og repræsentativ for de attesterede udgifter), godkender den den forekomst, revisionsmyndigheden har rapporteret. Kommissionen kan også genberegne forekomsten og foretage sin egen vurdering på grundlag af supplerende oplysninger fra revisionsmyndigheden

| — | Hvis fejlforekomsterne er upålidelige, anvender Kommissionen en fast fejlforekomst (på mellem 2 % og 25 %) i overensstemmelse med resultaterne af sin vurdering af, hvordan forvaltningssystemerne og de interne kontrolsystemer fungerer. |
| --- | --- |

—

Hvis fejlforekomsterne er upålidelige, anvender Kommissionen en fast fejlforekomst (på mellem 2 % og 25 %) i overensstemmelse med resultaterne af sin vurdering af, hvordan forvaltningssystemerne og de interne kontrolsystemer fungerer.

| 6.49. | Kommissionen fremhæver, at denne årlige vurdering af fejlforekomsternes pålidelighed er baseret på en grundig skrivebordsanalyse af alle de tilgængelige oplysninger, suppleret af risikobaserede undersøgelsesmissioner på stedet, ligesom der er taget højde for den overordnede vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde i forbindelse med det omfattende revisionsarbejde, der er omtalt i svaret på punkt 6.47. Hvis det er nødvendigt, anmoder Kommissionen om yderligere oplysninger fra revisionsmyndighederne. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Kommissionen beregner også en »kumuleret restrisiko« for hvert enkelt OP (eller hver gruppe af OP'er), som tager hensyn til samtlige finansielle korrektioner siden programmeringsperiodens start. Heri indgår korrektioner, der allerede er gennemført på EU-plan og/eller nationalt plan (44). |
| --- | --- |

6.50.

Kommissionen beregner også en »kumuleret restrisiko« for hvert enkelt OP (eller hver gruppe af OP'er), som tager hensyn til samtlige finansielle korrektioner siden programmeringsperiodens start. Heri indgår korrektioner, der allerede er gennemført på EU-plan og/eller nationalt plan (44).

| 6.51. | På grundlag af disse to indikatorer og de supplerende oplysninger, den har til rådighed, foretager Kommissionen sin vurdering af det system, der anvendes til forvaltning og kontrol af OP'et. Vurderingen rapporteres derefter i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport (45). |
| --- | --- |

6.51.

På grundlag af disse to indikatorer og de supplerende oplysninger, den har til rådighed, foretager Kommissionen sin vurdering af det system, der anvendes til forvaltning og kontrol af OP'et. Vurderingen rapporteres derefter i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport (45).

| 6.51. | Kommissionen vurderer for hvert program og for hver myndighed (forvaltnings-, attesterings- og revisionsmyndighed), om forvaltnings- og kontrolsystemet er effektivt, baseret på alle tilgængelige systemrevisionsresultater i EU eller nationalt med hensyn til 15 vigtige lovgivningskrav under anvendelse af samme metode som revisionsmyndighederne. Alle programmer vurderes derfor i forhold til nationale og Kommissionens revisionsudtalelser baseret på revisioner udført af systemer og repræsentative stikprøver af transaktioner. De fejlforekomster, som medlemsstaterne indberetter, og restfejlforekomster, som Kommissionen beregner, er vigtige for denne vurdering, men står ikke alene. Operationelle afdelingsledere og anvisningsberettigede ved uddelegering vurderer også niveauet af forvaltningssikkerhed for hvert program.

  Med hensyn til den grad af sikkerhed, der er oplyst i de årlige aktivitetsrapporter, er erklæringen for hvert operationelt program derfor resultatet af en overordnet vurdering med udgangspunkt i alle de oplysninger, der er til rådighed for Kommissionen. Dette giver en omfattende og detaljeret vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemernes effektivitet for hver enkelt medlemsstat og, for operationelle programmer omfattet af forbeholdene i 2015, oplysninger om de hovedpunkter, der blev konstateret, og de foranstaltninger, der er truffet. |
| --- | --- |

6.51.

Med hensyn til den grad af sikkerhed, der er oplyst i de årlige aktivitetsrapporter, er erklæringen for hvert operationelt program derfor resultatet af en overordnet vurdering med udgangspunkt i alle de oplysninger, der er til rådighed for Kommissionen. Dette giver en omfattende og detaljeret vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemernes effektivitet for hver enkelt medlemsstat og, for operationelle programmer omfattet af forbeholdene i 2015, oplysninger om de hovedpunkter, der blev konstateret, og de foranstaltninger, der er truffet.

Kommissionens vurdering af de årlige kontrolrapporter kan kun delvis imødegå risikoen for, at de nationale myndigheder fremlægger upålidelige oplysninger

| 6.52. | Kommissionen kan kun foretage en solid vurdering af OP'erne under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF, hvis de oplysninger, medlemsstaternes myndigheder indberetter, er nøjagtige og pålidelige. Vores revisioner i de foregående år har vist, at der i den henseende er to hovedrisici:






  — | Revisionsmyndighederne kan undervurdere fejlene og/eller ikke ekstrapolere dem korrekt. Konsekvensen er, at de rapporterede fejlforekomster måske ikke altid er pålidelige |
| --- | --- | --- |

6.52.

Kommissionen kan kun foretage en solid vurdering af OP'erne under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF, hvis de oplysninger, medlemsstaternes myndigheder indberetter, er nøjagtige og pålidelige. Vores revisioner i de foregående år har vist, at der i den henseende er to hovedrisici:

—

Revisionsmyndighederne kan undervurdere fejlene og/eller ikke ekstrapolere dem korrekt. Konsekvensen er, at de rapporterede fejlforekomster måske ikke altid er pålidelige

| — | Medlemsstaternes oplysninger om finansielle korrektioner er måske ikke altid pålidelige eller nøjagtige, og som følge heraf kan Kommissionens beregningsmetode føre til, at den kumulerede restrisiko ansættes for lavt. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes oplysninger om finansielle korrektioner er måske ikke altid pålidelige eller nøjagtige, og som følge heraf kan Kommissionens beregningsmetode føre til, at den kumulerede restrisiko ansættes for lavt.

| 6.52-6.54. | Som forklaret i de respektive årlige aktivitetsrapporter har begge generaldirektorater truffet foranstaltninger til at forbedre pålideligheden af revisionsoplysningerne (fejlprocenter og revisionsudtalelser) og finansielle korrektioner indberettet af attesteringsmyndighederne. For at afbøde de risici, som Retten nævner, er Kommissionen i færd med at udføre to revisionsundersøgelser:






  — | Kommissionens anvendelse af revisionsoplysningerne fra revisionsmyndighederne, herunder de årlige kontrolrapporter, revisionsudtalelserne og fejlprocenterne, er baseret på omfattende skrivebordsundersøgelser og revisionsarbejde på stedet. Dette har til formål at verificere, om revisionsresultaterne kan bekræftes, herunder genudførelse af revisioner på stedet ved Kommissionens revisorer.


  Skrivebordsundersøgelsen af de årlige kontrolrapporter omfatter en bred vifte af kontroller af f.eks. beregningernes nøjagtighed, de anvendte parametre, behandlingen af konstaterede fejl eller afstemningen af den reviderede population, og den suppleres af undersøgelsesmissioner (se også Kommissionens svar på punkt 1.36 og 6.47). Der anmodes om yderligere konkrete oplysninger fra revisionsmyndigheder, hvor det er nødvendigt i tilfælde af tvivl, men dette sker ikke systematisk i alle sager, i overensstemmelse med princippet om én revision og lovkravene.


  På grundlag af dette grundige revisionsarbejde har Generaldirektoraterne for Regionalpolitik og Bypolitik og Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion vurderet, at 95 % af medlemsstaternes fejlprocenter for deres politikområder er en pålidelig kilde til oplysninger med henblik på beregning af risikoen for betalingerne i 2015 (side 58 og 53 i de respektive årlige aktivitetsrapporter for 2015). For de resterende 5 %, hvor de fejlprocenter, som medlemsstaterne har indberettet, blev vurderet at være upålidelige, erstattede Kommissionen dem med et overslag baseret på faste satser. |
| --- | --- | --- |

6.52-6.54.

—

Kommissionens anvendelse af revisionsoplysningerne fra revisionsmyndighederne, herunder de årlige kontrolrapporter, revisionsudtalelserne og fejlprocenterne, er baseret på omfattende skrivebordsundersøgelser og revisionsarbejde på stedet. Dette har til formål at verificere, om revisionsresultaterne kan bekræftes, herunder genudførelse af revisioner på stedet ved Kommissionens revisorer.

Skrivebordsundersøgelsen af de årlige kontrolrapporter omfatter en bred vifte af kontroller af f.eks. beregningernes nøjagtighed, de anvendte parametre, behandlingen af konstaterede fejl eller afstemningen af den reviderede population, og den suppleres af undersøgelsesmissioner (se også Kommissionens svar på punkt 1.36 og 6.47). Der anmodes om yderligere konkrete oplysninger fra revisionsmyndigheder, hvor det er nødvendigt i tilfælde af tvivl, men dette sker ikke systematisk i alle sager, i overensstemmelse med princippet om én revision og lovkravene.

På grundlag af dette grundige revisionsarbejde har Generaldirektoraterne for Regionalpolitik og Bypolitik og Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion vurderet, at 95 % af medlemsstaternes fejlprocenter for deres politikområder er en pålidelig kilde til oplysninger med henblik på beregning af risikoen for betalingerne i 2015 (side 58 og 53 i de respektive årlige aktivitetsrapporter for 2015). For de resterende 5 %, hvor de fejlprocenter, som medlemsstaterne har indberettet, blev vurderet at være upålidelige, erstattede Kommissionen dem med et overslag baseret på faste satser.

| — | Specifikke risikobaserede revisioner på stedet (indtil videre for 75 OP'er i de seneste tre år) for at sikre, at de rapporterede korrektioner er effektivt gennemført, og hvis der er tvivl, eller hvis dokumentationen ikke er tilstrækkelig, trækkes de pågældende beløb fra de samlede finansielle korrektioner, der indgår i beregningen af restfejlforekomsten. Som resultat af deres revisioner og skrivebordskontroller af overensstemmelsen vedrørende artikel 20-erklæringer om finansielle korrektioner indsendt for alle programmer, besluttede Kommissionens tjenestegrene at benytte en forsigtig tilgang og udelukke nogle af de indberettede finansielle korrektioner i beregningen af den kumulerede restrisiko (jf. den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, s. 72 og 73). |
| --- | --- |

—

Specifikke risikobaserede revisioner på stedet (indtil videre for 75 OP'er i de seneste tre år) for at sikre, at de rapporterede korrektioner er effektivt gennemført, og hvis der er tvivl, eller hvis dokumentationen ikke er tilstrækkelig, trækkes de pågældende beløb fra de samlede finansielle korrektioner, der indgår i beregningen af restfejlforekomsten. Som resultat af deres revisioner og skrivebordskontroller af overensstemmelsen vedrørende artikel 20-erklæringer om finansielle korrektioner indsendt for alle programmer, besluttede Kommissionens tjenestegrene at benytte en forsigtig tilgang og udelukke nogle af de indberettede finansielle korrektioner i beregningen af den kumulerede restrisiko (jf. den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, s. 72 og 73).

I modsætning til 2007-2013 vil revisionsmyndighederne i programmeringsperioden 2014-2020 udstede deres revisionsudtalelse på grundlag af restfejlprocenterne efter korrektion. Derfor vil de finansielle korrektioners nøjagtighed systematisk blive revideret som led i revisionen af regnskaberne.

| 6.53. | Kommissionens kontrol af de årlige kontrolrapporter består primært af skrivebordsgennemgange og kan derfor kun delvis imødegå disse risici. Specielt mener vi, at Kommissionens mulighed for at validere (og om fornødent justere) de rapporterede fejlforekomster er begrænset, når det ikke kræves, at revisionsmyndighederne forelægger Kommissionen mere specifikke oplysninger om deres revisioner af operationer (f.eks. omfang, dækning/delstikprøver og klassificering af fejl) med henblik på dens kontrol af de årlige kontrolrapporter. Vores analyse viste, at der i 2015 er anmodet om sådanne oplysninger oftere end i tidligere år. |
| --- | --- |

6.53.

Kommissionens kontrol af de årlige kontrolrapporter består primært af skrivebordsgennemgange og kan derfor kun delvis imødegå disse risici. Specielt mener vi, at Kommissionens mulighed for at validere (og om fornødent justere) de rapporterede fejlforekomster er begrænset, når det ikke kræves, at revisionsmyndighederne forelægger Kommissionen mere specifikke oplysninger om deres revisioner af operationer (f.eks. omfang, dækning/delstikprøver og klassificering af fejl) med henblik på dens kontrol af de årlige kontrolrapporter. Vores analyse viste, at der i 2015 er anmodet om sådanne oplysninger oftere end i tidligere år.

| 6.54. | I 2015 udførte begge generaldirektorater ligesom i de foregående år kontrol på stedet vedrørende finansielle korrektioner foretaget af ti medlemsstater. I syv af disse påviste Kommissionen svagheder, som betyder, at de rapporterede finansielle korrektioner skal justeres. I 2014 konstaterede Kommissionen mangler i syv ud af tolv besøgte medlemsstater. Disse konstateringer bekræfter vores egen vurdering og understreger, hvor vigtigt det er at sikre, at medlemsstaterne indfører pålidelige rapporteringssystemer (46) i forbindelse med den nye programmeringsperiode 2014-2020. |
| --- | --- |

6.54.

I 2015 udførte begge generaldirektorater ligesom i de foregående år kontrol på stedet vedrørende finansielle korrektioner foretaget af ti medlemsstater. I syv af disse påviste Kommissionen svagheder, som betyder, at de rapporterede finansielle korrektioner skal justeres. I 2014 konstaterede Kommissionen mangler i syv ud af tolv besøgte medlemsstater. Disse konstateringer bekræfter vores egen vurdering og understreger, hvor vigtigt det er at sikre, at medlemsstaterne indfører pålidelige rapporteringssystemer (46) i forbindelse med den nye programmeringsperiode 2014-2020.

Kommissionen mener, at de anmeldte udgifter vedrørende 58 % af samtlige OP'er var uden væsentlig fejlforekomst

| 6.55. | For så vidt angår 2015 mener Kommissionen, at den havde sikkerhed for, at 254 af de 440 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (58 %) var uden væsentlig fejlforekomst: Revisionsmyndighederne havde rapporteret fejlforekomster under Kommissionens væsentlighedstærskel på 2 %, og Kommissionen havde valideret disse forekomster. Disse OP'er tegner sig for ca. 38 % af betalingerne i 2015. |
| --- | --- |

6.55.

For så vidt angår 2015 mener Kommissionen, at den havde sikkerhed for, at 254 af de 440 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (58 %) var uden væsentlig fejlforekomst: Revisionsmyndighederne havde rapporteret fejlforekomster under Kommissionens væsentlighedstærskel på 2 %, og Kommissionen havde valideret disse forekomster. Disse OP'er tegner sig for ca. 38 % af betalingerne i 2015.

| 6.56. | I 2015 undersøgte vi ligesom i de foregående år, om Kommissionen var effektiv med hensyn til at efterprøve nøjagtigheden og pålideligheden af de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde indberettet. Det gjorde vi ved at undersøge en stikprøve på 102 OP'er i 16 medlemsstater (80 af de 322 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og 22 af de 118 OP'er under ESF) på grundlag af Kommissionens arbejdsfiler. I vores stikprøve indgik såvel OP'er, hvor Kommissionen havde godkendt de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde indberettet, som OP'er, hvor fejlforekomsterne var blevet genberegnet, eller hvor der var pålagt faste korrektioner. |
| --- | --- |

6.56.

I 2015 undersøgte vi ligesom i de foregående år, om Kommissionen var effektiv med hensyn til at efterprøve nøjagtigheden og pålideligheden af de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde indberettet. Det gjorde vi ved at undersøge en stikprøve på 102 OP'er i 16 medlemsstater (80 af de 322 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og 22 af de 118 OP'er under ESF) på grundlag af Kommissionens arbejdsfiler. I vores stikprøve indgik såvel OP'er, hvor Kommissionen havde godkendt de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde indberettet, som OP'er, hvor fejlforekomsterne var blevet genberegnet, eller hvor der var pålagt faste korrektioner.

Kommissionens validering (eller genberegning) af fejlforekomsterne er i overensstemmelse med den dokumentation, revisionsmyndighederne har forelagt

| 6.57. | I forbindelse med fem OP'er, der var dækket af fem årlige kontrolrapporter, fandt vi frem til svagheder, som Kommissionen ikke havde opdaget eller ikke havde behandlet korrekt. Vi mener dog ikke, at nogen af disse sager burde have foranlediget Kommissionen til at fremsætte supplerende forbehold (eller forbehold med større finansiel effekt) i de årlige aktivitetsrapporter for 2015. Det skyldes, at næsten alle disse OP'er (eller grupper af OP'er) af forskellige årsager allerede er omfattet af forbehold. |
| --- | --- |

6.57.

I forbindelse med fem OP'er, der var dækket af fem årlige kontrolrapporter, fandt vi frem til svagheder, som Kommissionen ikke havde opdaget eller ikke havde behandlet korrekt. Vi mener dog ikke, at nogen af disse sager burde have foranlediget Kommissionen til at fremsætte supplerende forbehold (eller forbehold med større finansiel effekt) i de årlige aktivitetsrapporter for 2015. Det skyldes, at næsten alle disse OP'er (eller grupper af OP'er) af forskellige årsager allerede er omfattet af forbehold.

| 6.57. | Kommissionen noterer sig, at vurderingen af dens kontrol af fejlprocenter indberettet af revisionsmyndighederne er forbedret. |
| --- | --- |

6.57.

Revisionsmyndighedernes kontrol i relation til statsstøtte og offentlige indkøb er blevet bedre

| 6.58. | Ligesom i de foregående år undersøgte vi også, om de nationale revisionsmyndigheder udførte passende kontrol i relation til reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte. Vi noterede en væsentlig forbedring på dette område sammenlignet med de foregående års vurdering (47), eftersom hovedparten af de tjeklister, revisionsmyndighederne bruger ved deres revision af aktiviteterne, på passende vis dækkede overholdelsen af reglerne for statsstøtte og offentlige indkøb. Som følge heraf var det kun den statsstøttekontrol, revisionsmyndighederne havde udført vedrørende to af de 102 OP'er i stikprøven, der var utilstrækkelig (f.eks. var leverandører af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse ikke omfattet, eller anmeldte støtteordninger og støtteintensiteten i forbindelse med forsknings- og udviklingsforanstaltninger blev ikke efterprøvet). For så vidt angår det ene af disse to OP'er anser vi tjeklisten til brug i forbindelse med offentlige indkøb for utilstrækkelig. |
| --- | --- |

6.58.

Ligesom i de foregående år undersøgte vi også, om de nationale revisionsmyndigheder udførte passende kontrol i relation til reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte. Vi noterede en væsentlig forbedring på dette område sammenlignet med de foregående års vurdering (47), eftersom hovedparten af de tjeklister, revisionsmyndighederne bruger ved deres revision af aktiviteterne, på passende vis dækkede overholdelsen af reglerne for statsstøtte og offentlige indkøb. Som følge heraf var det kun den statsstøttekontrol, revisionsmyndighederne havde udført vedrørende to af de 102 OP'er i stikprøven, der var utilstrækkelig (f.eks. var leverandører af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse ikke omfattet, eller anmeldte støtteordninger og støtteintensiteten i forbindelse med forsknings- og udviklingsforanstaltninger blev ikke efterprøvet). For så vidt angår det ene af disse to OP'er anser vi tjeklisten til brug i forbindelse med offentlige indkøb for utilstrækkelig.

| 6.58. | Kommissionen har også i forbindelse med sine egne kontroller bemærket den væsentlige forbedring, som Retten beskriver.

  I forbindelse med gennemgangen af de årlige kontrolrapporter undersøger Kommissionen, om revisionsmyndighedens erklæring bygger på resultaterne af system- og transaktionsrevisioner.


  Undersøgelsen af revisionsmyndighedernes arbejde i forhold til statsstøtte og offentlige indkøb indgår som et af emnerne i Kommissionens vurdering af revisionsmyndigheder, der omfatter en undersøgelse af metoden for system- og transaktionsrevisioner (herunder tjeklister) samt genudførelse af revisioner, som allerede er udført af revisionsmyndighederne (jf. svaret på punkt 6.47).


  Kommissionen har allerede i nogle tilfælde gennem sin egen revisionsrapportering anbefalet de pågældende revisionsmyndigheder at udvide deres tjeklister til at omfatte kontrol af spørgsmål om statsstøtte og offentlige indkøb. Kommissionen vil fortsat sikre, at revisionsmyndighederne anvender passende tjeklister. |
| --- | --- |

6.58.

I forbindelse med gennemgangen af de årlige kontrolrapporter undersøger Kommissionen, om revisionsmyndighedens erklæring bygger på resultaterne af system- og transaktionsrevisioner.

Undersøgelsen af revisionsmyndighedernes arbejde i forhold til statsstøtte og offentlige indkøb indgår som et af emnerne i Kommissionens vurdering af revisionsmyndigheder, der omfatter en undersøgelse af metoden for system- og transaktionsrevisioner (herunder tjeklister) samt genudførelse af revisioner, som allerede er udført af revisionsmyndighederne (jf. svaret på punkt 6.47).

Kommissionen har allerede i nogle tilfælde gennem sin egen revisionsrapportering anbefalet de pågældende revisionsmyndigheder at udvide deres tjeklister til at omfatte kontrol af spørgsmål om statsstøtte og offentlige indkøb. Kommissionen vil fortsat sikre, at revisionsmyndighederne anvender passende tjeklister.

Ifølge Kommissionens retningslinjer skal revisionsmyndighederne medregne bidrag til finansielle instrumenter i den reviderede population i stedet for at kontrollere de faktiske udbetalinger til de endelige støttemodtagere

| 6.59. | OP'ernes finansielle bidrag til fonde, som implementerer finansielle instrumenter, betales normalt på én gang for hele perioden, så snart fondenes juridiske struktur er fastlagt. Der kan specificeres alternative finansieringsordninger i finansieringsaftalerne. I overensstemmelse med forordningen attesteres disse betalinger over for Kommissionen som afholdte udgifter (48). I overensstemmelse med Kommissionens vejledning til revisionsmyndighederne om stikprøveudtagning vedrører revisionsmyndighedernes efterfølgende kontrol af sådanne betalinger normalt det regnskabsår, hvor betalingerne er foretaget. Denne kontrol har generelt et begrænset omfang, fordi det kun er få operationer, der udvælges til støtte inden for det første år, og det er begrænset, hvor store beløb der udbetales til endelige modtagere og projekter. |
| --- | --- |

6.59.

OP'ernes finansielle bidrag til fonde, som implementerer finansielle instrumenter, betales normalt på én gang for hele perioden, så snart fondenes juridiske struktur er fastlagt. Der kan specificeres alternative finansieringsordninger i finansieringsaftalerne. I overensstemmelse med forordningen attesteres disse betalinger over for Kommissionen som afholdte udgifter (48). I overensstemmelse med Kommissionens vejledning til revisionsmyndighederne om stikprøveudtagning vedrører revisionsmyndighedernes efterfølgende kontrol af sådanne betalinger normalt det regnskabsår, hvor betalingerne er foretaget. Denne kontrol har generelt et begrænset omfang, fordi det kun er få operationer, der udvælges til støtte inden for det første år, og det er begrænset, hvor store beløb der udbetales til endelige modtagere og projekter.

| 6.59-6.62. | I overensstemmelse med artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006 skal fondens bidrag til finansielle instrumenter medtages i betalingsanmodninger til Kommissionen. Disse betalinger udgør en del af den population, som skal revideres af revisionsmyndighederne ved hjælp af stikprøver i overensstemmelse med Kommissionens ajourførte vejledning.

  Det fremgår klart af den revisionsramme, der blev udarbejdet i 2011 for EFRU/Samhørighedsfonden og ESF, at revisionerne skal omfatte oprettelsen og gennemførelsen af det finansielle instrument, og at der skal foretages specifikke kontroller ved afslutningen. Revisionsmyndighederne og Kommissionen kan udføre tematiske revisioner af finansielle instrumenter, som omfatter både fondens oprettelse og den faktiske gennemførelse af projekter ved hjælp af revision af en stikprøve af de projekter, de endelige støttemodtagere har gennemført.


  I et brev af 18. marts 2015 forklarede Kommissionen også revisionsmyndighederne, at finansielle instrumenter altid bør indgå i den population, der udtages stikprøver fra, og oplyste dem om, at den anså det for at være god praksis, at disse transaktioner revideres som et separat lag med henblik på stikprøvetagning.


  Endvidere drøftede Kommissionen og revisionsmyndighederne på mødet i homolegeringsgruppen i september 2015 revisionstilgangen og revisionsstrategien i forbindelse med afslutningen. Den nødvendige sikkerhed for finansielle instrumenter ved afslutningen opnås ved at samle resultaterne af systemrevisioner udført under gennemførelsen, revisioner af en stikprøve af transaktioner, som omfattede gennemførelsen, da dette var muligt, og yderligere test ved afslutningen for at sikre, at de faktiske udbetalinger til de endelige støttemodtagere er lovlige og formelt rigtige. Der blev systematisk fulgt op på drøftelsen i starten af 2016 på bilaterale revisionskoordineringsmøder med de relevante medlemsstaters revisionsmyndigheder.


  Endelig skal revisionsmyndighederne med henblik på afslutningserklæringen opnå og give sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed for både det OP-bidrag, der er betalt til finansielle instrumenter, og for anvendelsen af dette bidrag gennem underliggende transaktioner gennemført af de endelige støttemodtagere, jf. artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006. |
| --- | --- |

6.59-6.62.

Det fremgår klart af den revisionsramme, der blev udarbejdet i 2011 for EFRU/Samhørighedsfonden og ESF, at revisionerne skal omfatte oprettelsen og gennemførelsen af det finansielle instrument, og at der skal foretages specifikke kontroller ved afslutningen. Revisionsmyndighederne og Kommissionen kan udføre tematiske revisioner af finansielle instrumenter, som omfatter både fondens oprettelse og den faktiske gennemførelse af projekter ved hjælp af revision af en stikprøve af de projekter, de endelige støttemodtagere har gennemført.

I et brev af 18. marts 2015 forklarede Kommissionen også revisionsmyndighederne, at finansielle instrumenter altid bør indgå i den population, der udtages stikprøver fra, og oplyste dem om, at den anså det for at være god praksis, at disse transaktioner revideres som et separat lag med henblik på stikprøvetagning.

Endvidere drøftede Kommissionen og revisionsmyndighederne på mødet i homolegeringsgruppen i september 2015 revisionstilgangen og revisionsstrategien i forbindelse med afslutningen. Den nødvendige sikkerhed for finansielle instrumenter ved afslutningen opnås ved at samle resultaterne af systemrevisioner udført under gennemførelsen, revisioner af en stikprøve af transaktioner, som omfattede gennemførelsen, da dette var muligt, og yderligere test ved afslutningen for at sikre, at de faktiske udbetalinger til de endelige støttemodtagere er lovlige og formelt rigtige. Der blev systematisk fulgt op på drøftelsen i starten af 2016 på bilaterale revisionskoordineringsmøder med de relevante medlemsstaters revisionsmyndigheder.

Endelig skal revisionsmyndighederne med henblik på afslutningserklæringen opnå og give sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed for både det OP-bidrag, der er betalt til finansielle instrumenter, og for anvendelsen af dette bidrag gennem underliggende transaktioner gennemført af de endelige støttemodtagere, jf. artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006.

| 6.60. | For tre OP'ers vedkommende udgør bidraget til finansielle instrumenter en betragtelig del af populationen og af den reviderede stikprøve. Revisionsmyndighederne fandt disse bidrag uden fejl. |
| --- | --- |

6.60.

For tre OP'ers vedkommende udgør bidraget til finansielle instrumenter en betragtelig del af populationen og af den reviderede stikprøve. Revisionsmyndighederne fandt disse bidrag uden fejl.

| 6.61. | Medmindre det planlægges at udføre specifik kontrol ved afslutningen, vil den faktiske gennemførelse af de finansielle instrumenters aktiviteter formentlig ikke blive kontrolleret af revisionsmyndighederne før afslutningen. I de sidste to år har vi konstateret, at der er blevet udvalgt ikke-støtteberettigede modtagere i nogle af de reviderede instrumenter (jf. også punkt 6.44). |
| --- | --- |

6.61.

Medmindre det planlægges at udføre specifik kontrol ved afslutningen, vil den faktiske gennemførelse af de finansielle instrumenters aktiviteter formentlig ikke blive kontrolleret af revisionsmyndighederne før afslutningen. I de sidste to år har vi konstateret, at der er blevet udvalgt ikke-støtteberettigede modtagere i nogle af de reviderede instrumenter (jf. også punkt 6.44).

| 6.62. | Kommissionen har ikke udsendt en formel tværgående vejledning om revisionen af udbetalingerne fra de finansielle instrumenter til de endelige modtagere hen imod afslutningen. Revisionsmetoden er imidlertid aftalt bilateralt mellem Kommissionen og den berørte medlemsstat. |
| --- | --- |

6.62.

Kommissionen har ikke udsendt en formel tværgående vejledning om revisionen af udbetalingerne fra de finansielle instrumenter til de endelige modtagere hen imod afslutningen. Revisionsmetoden er imidlertid aftalt bilateralt mellem Kommissionen og den berørte medlemsstat.

| 6.63. | Når de finansielle instrumenter forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB), kan revisionsmyndighederne ikke kontrollere bidragene til fonden på grund af de begrænsninger i indsigtsretten, som EIB har indført. |
| --- | --- |

6.63.

Når de finansielle instrumenter forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB), kan revisionsmyndighederne ikke kontrollere bidragene til fonden på grund af de begrænsninger i indsigtsretten, som EIB har indført.

| 6.63. | Yderligere drøftelser mellem Kommissionen og EIB-Gruppen bør give forvaltnings- og revisionsmyndighederne mere sikkerhed omkring dette spørgsmål ved afslutningen. |
| --- | --- |

6.63.

Revisionsmyndighederne havde rapporteret meget lave fejlforekomster i forbindelse med OP'er, hvor vi konstaterede fejl

| 6.64. | For 110 af de 440 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF har Kommissionen valideret fejlforekomster på 0,5  % eller derunder. I forbindelse med 16 af disse OP'er har vi udført mindst én undersøgelse i de sidste to regnskabsår. For ni OP'er rapporterede vi kvantificerbare fejl i de undersøgte projekter (jf. punkt 6.55 og 6.56). |
| --- | --- |

6.64.

For 110 af de 440 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF har Kommissionen valideret fejlforekomster på 0,5  % eller derunder. I forbindelse med 16 af disse OP'er har vi udført mindst én undersøgelse i de sidste to regnskabsår. For ni OP'er rapporterede vi kvantificerbare fejl i de undersøgte projekter (jf. punkt 6.55 og 6.56).

| 6.64. | Kommissionen bemærker, at den omstændighed, at der findes individuelle fejl i et program, ikke påvirker revisionsresultaterne baseret på statistiske stikprøver, som er udtaget på en passende måde og tilfældigt, eller stikprøver, der omfatter en væsentlig del af de anmeldte udgifter. Kommissionen mener ikke, at de individuelle fejl, som Retten omtaler, skaber tvivl om pålideligheden af de fejlprocenter, der er indberettet og valideret i 2015. |
| --- | --- |

6.64.

Undersøgelse af Kommissionens årlige aktivitetsrapporter

| 6.65. | Vi vurderede de årlige aktivitetsrapporter for 2015 og de ledsagende erklæringer fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (49). Navnlig foretog vi:






  — | kontrol af konsekvensen i og nøjagtigheden af Kommissionens beregning af de risikobehæftede beløb |
| --- | --- | --- |

6.65.

Vi vurderede de årlige aktivitetsrapporter for 2015 og de ledsagende erklæringer fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (49). Navnlig foretog vi:

—

kontrol af konsekvensen i og nøjagtigheden af Kommissionens beregning af de risikobehæftede beløb

| — | en vurdering af de forbehold, der var taget vedrørende 2015. |
| --- | --- |

—

en vurdering af de forbehold, der var taget vedrørende 2015.

Kommissionens beregning af de risikobehæftede beløb i relation til OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF

| 6.66. | Kommissionens beregning af de risikobehæftede beløb i aktivitetsrapporterne for 2015 er samlet set nøjagtig og i overensstemmelse med de rapporterede oplysninger og/eller de oplysninger, revisionsmyndighederne havde forelagt. Vi skal imidlertid minde om, at de årlige fejlforekomster, Kommissionen rapporterer i de årlige aktivitetsrapporter, ikke umiddelbart kan sammenlignes med dem, vi anslår (50). |
| --- | --- |

6.66.

Kommissionens beregning af de risikobehæftede beløb i aktivitetsrapporterne for 2015 er samlet set nøjagtig og i overensstemmelse med de rapporterede oplysninger og/eller de oplysninger, revisionsmyndighederne havde forelagt. Vi skal imidlertid minde om, at de årlige fejlforekomster, Kommissionen rapporterer i de årlige aktivitetsrapporter, ikke umiddelbart kan sammenlignes med dem, vi anslår (50).

| 6.66. | Kommissionen er enig i, at Rettens og Kommissionens fejlforekomst ikke er direkte sammenlignelige. Formålet med denne proces er imidlertid i bund og grund det samme, dvs. at vurdere risikoen for EU's budget et bestemt år.

  Kommissionen tager højde for alle de forskelle, som Retten nævnte i sin særberetning 16/2013 (jf. Kommissionens svar på punkt 11 i denne beretning). Undtagen for så vidt angår disse forskelle, mener Kommissionen, at resultaterne af Kommissionens vurdering i årsberetningen for 2015 er i overensstemmelse med de fejlforekomster, som Retten har beregnet, hvilket har været tilfældet de sidste fem år i træk for Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og de sidste fire år i træk for Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik inden forelæggelsen af denne årsberetning (jf. s. 65 og 100 i de respektive årlige aktivitetsrapporter). |
| --- | --- |

6.66.

Kommissionen tager højde for alle de forskelle, som Retten nævnte i sin særberetning 16/2013 (jf. Kommissionens svar på punkt 11 i denne beretning). Undtagen for så vidt angår disse forskelle, mener Kommissionen, at resultaterne af Kommissionens vurdering i årsberetningen for 2015 er i overensstemmelse med de fejlforekomster, som Retten har beregnet, hvilket har været tilfældet de sidste fem år i træk for Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og de sidste fire år i træk for Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik inden forelæggelsen af denne årsberetning (jf. s. 65 og 100 i de respektive årlige aktivitetsrapporter).

| — | Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik vurderede, at der var risiko for, at mellem 3,0  % og 5,6  % af de mellemliggende og endelige betalinger til OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden fra programmeringsperioden 2007-2013, der var godkendt i årets løb, var fejlbehæftede. 63 % af de betalinger, Kommissionen havde foretaget, var til OP'er med en valideret fejlforekomst på over 2 % |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik vurderede, at der var risiko for, at mellem 3,0  % og 5,6  % af de mellemliggende og endelige betalinger til OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden fra programmeringsperioden 2007-2013, der var godkendt i årets løb, var fejlbehæftede. 63 % af de betalinger, Kommissionen havde foretaget, var til OP'er med en valideret fejlforekomst på over 2 %

Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik foretog i 2015 63 % af betalingerne til programmer, det ved årets udgang vurderede at være behæftet med en væsentlig fejlforekomst på over 2 %, men for langt størstedelen af disse programmer blev der foretaget passende korrektioner for at bringe den kumulerede restrisiko ned under væsentlighedstærsklen.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.67.

| — | Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion vurderede, at der var risiko for, at mellem 3,0  % og 3,6  % af de mellemliggende og endelige betalinger til OP'er under ESF fra programmeringsperioden 2007-2013, der var godkendt i årets løb, var fejlbehæftede. 56 % af de betalinger, Kommissionen havde foretaget, var til OP'er med en valideret fejlforekomst på over 2 %. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion vurderede, at der var risiko for, at mellem 3,0  % og 3,6  % af de mellemliggende og endelige betalinger til OP'er under ESF fra programmeringsperioden 2007-2013, der var godkendt i årets løb, var fejlbehæftede. 56 % af de betalinger, Kommissionen havde foretaget, var til OP'er med en valideret fejlforekomst på over 2 %.

Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion foretog i 2015 56 % af betalingerne til programmer, det ved årets udgang vurderede at være behæftet med en væsentlig fejlforekomst på over 2 %, men for langt størstedelen af disse programmer blev der foretaget passende korrektioner for at bringe den kumulerede restrisiko ned under væsentlighedstærsklen.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.67.

Kommissionens forbehold med hensyn til OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF

| 6.67. | Under samhørighedspolitikken tager Kommissionen forbehold med hensyn til OP'er (eller grupper af OP'er), når:






  — | der er påvist væsentlige svagheder i OP'ernes forvaltnings- og kontrolsystemer, eller |
| --- | --- | --- |

6.67.

Under samhørighedspolitikken tager Kommissionen forbehold med hensyn til OP'er (eller grupper af OP'er), når:

—

der er påvist væsentlige svagheder i OP'ernes forvaltnings- og kontrolsystemer, eller

| — | OP'ernes validerede fejlforekomst er højere end 5 %. |
| --- | --- |

—

OP'ernes validerede fejlforekomst er højere end 5 %.

I forbindelse med OP'er, hvis validerede fejlforekomst ligger mellem 2 % og 5 %, vurderer Kommissionen også, om den »kumulerede restrisiko« ligger over 2 %.

| 6.67. | Kommissionen bemærker, som rapporteret i de respektive årlige aktivitetsrapporter for 2015, at:






  — | 93 % af programmerne under EFRU/Samhørighedsfonden var behæftet med en kumuleret restrisiko på under 2 % ved udgangen af 2015 (s. 58). Vedrørende de 21 programmer med en kumulativ restrisiko på over 2 % blev der taget forbehold for 20 programmer, og for det resterende program blev der oplyst om forholdet i den årlige aktivitetsrapport (s. 180). |
| --- | --- | --- |

6.67.

—

93 % af programmerne under EFRU/Samhørighedsfonden var behæftet med en kumuleret restrisiko på under 2 % ved udgangen af 2015 (s. 58). Vedrørende de 21 programmer med en kumulativ restrisiko på over 2 % blev der taget forbehold for 20 programmer, og for det resterende program blev der oplyst om forholdet i den årlige aktivitetsrapport (s. 180).

| — | 90,7  % af ESF-programmerne, eller 93,3  % af betalingerne for 2015, var behæftet med en kumulativ restrisiko-/restfejlprocent på under 2 % (s. 61). Der var taget forbehold for de resterende programmer, medmindre de nødvendige korrektioner allerede var foretaget. |
| --- | --- |

—

90,7  % af ESF-programmerne, eller 93,3  % af betalingerne for 2015, var behæftet med en kumulativ restrisiko-/restfejlprocent på under 2 % (s. 61). Der var taget forbehold for de resterende programmer, medmindre de nødvendige korrektioner allerede var foretaget.

| 6.68. | Antallet af OP'er med forbehold faldt fra 77 til 67 i 2015 for så vidt angår OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og fra 36 til 23 for så vidt angår OP'er under ESF. Samtidig faldt den anslåede finansielle indvirkning af disse forbehold fra 234 millioner euro i 2014 til 231 millioner euro i 2015 under EFRU/Samhørighedsfonden (51) og fra 169,4  millioner euro i 2014 til 50,3  millioner euro i 2015 under ESF. |
| --- | --- |

6.68.

Antallet af OP'er med forbehold faldt fra 77 til 67 i 2015 for så vidt angår OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og fra 36 til 23 for så vidt angår OP'er under ESF. Samtidig faldt den anslåede finansielle indvirkning af disse forbehold fra 234 millioner euro i 2014 til 231 millioner euro i 2015 under EFRU/Samhørighedsfonden (51) og fra 169,4  millioner euro i 2014 til 50,3  millioner euro i 2015 under ESF.

| 6.68. | Rettens bemærkning viser udviklingen af den metode, der anvendes til forbehold i de respektive årlige aktivitetsrapporter, og GD for Regionalpolitik og Bypolitiks og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusions konsekvente anvendelse af denne metode.

  Begge generaldirektorater følger en nøje strategi for afbrydelser og suspensioner af betalinger. De anvender desuden en forebyggende strategi for betalinger, hvilket vil sige, at der ikke foretages betalinger til operationelle programmer, for hvilke der er planlagt et kontrolbesøg, indtil kontrolbesøget er fuldført. Betalingerne genoptages derefter, medmindre der blev konstateret væsentlige mangler. |
| --- | --- |

6.68.

Begge generaldirektorater følger en nøje strategi for afbrydelser og suspensioner af betalinger. De anvender desuden en forebyggende strategi for betalinger, hvilket vil sige, at der ikke foretages betalinger til operationelle programmer, for hvilke der er planlagt et kontrolbesøg, indtil kontrolbesøget er fuldført. Betalingerne genoptages derefter, medmindre der blev konstateret væsentlige mangler.

| 6.69. | Vi konstaterede, at de forbehold, Kommissionen havde taget i de årlige aktivitetsrapporter for 2015, var i overensstemmelse med dens instrukser og de oplysninger, som de to generaldirektorater havde fået. |
| --- | --- |

6.69.

Vi konstaterede, at de forbehold, Kommissionen havde taget i de årlige aktivitetsrapporter for 2015, var i overensstemmelse med dens instrukser og de oplysninger, som de to generaldirektorater havde fået.

| 6.70. | Kommissionen anslår den »kumulerede restrisiko« til 1 % af betalingerne for så vidt angår samtlige OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og 0,9  % for så vidt angår samtlige OP'er under ESF. Disse tal er baseret på de fejlforekomster, som revisionsmyndighederne har rapporteret og Kommissionen valideret, og tager også hensyn til de finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne har indberettet til Kommissionen (52). |
| --- | --- |

6.70.

Kommissionen anslår den »kumulerede restrisiko« til 1 % af betalingerne for så vidt angår samtlige OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og 0,9  % for så vidt angår samtlige OP'er under ESF. Disse tal er baseret på de fejlforekomster, som revisionsmyndighederne har rapporteret og Kommissionen valideret, og tager også hensyn til de finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne har indberettet til Kommissionen (52).

Fremadrettet: programmeringsperioden 2014-2020

| 6.71. | I vores årsberetning for 2014 (53) bebudede vi forsinkelser i starten på programmeringsperioden 2014-2020. Vi noterer, at der ved udgangen af 2015 var udpeget under 20 % af de nationale myndigheder, der skal være ansvarlige for ESI-fondene. Medlemsstaternes myndigheder kan f.eks. iværksætte indkaldelser og udvælge projekter, men de kan ikke indsende udgiftsoversigter til Kommissionen, før de er udpeget. Der er derfor risiko for, at forsinkelserne i anvendelsen af bevillinger bliver større vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 end vedrørende perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

6.71.

I vores årsberetning for 2014 (53) bebudede vi forsinkelser i starten på programmeringsperioden 2014-2020. Vi noterer, at der ved udgangen af 2015 var udpeget under 20 % af de nationale myndigheder, der skal være ansvarlige for ESI-fondene. Medlemsstaternes myndigheder kan f.eks. iværksætte indkaldelser og udvælge projekter, men de kan ikke indsende udgiftsoversigter til Kommissionen, før de er udpeget. Der er derfor risiko for, at forsinkelserne i anvendelsen af bevillinger bliver større vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 end vedrørende perioden 2007-2013.

| 6.71. | Kommissionen bemærker, at udpegelse er medlemsstaternes ansvar. Kommissionen har ved flere lejligheder (på møder og skriftligt) opfordret medlemsstaterne til at sætte fart i denne proces — under fuld respekt for de udpegelseskriterier, der er defineret i forordningen — og har givet forklaringer og bistand, hvor det har været nødvendigt.

  Kommissionen bemærker endvidere, at gennemførelse i praksis kan starte i medlemsstaterne lang tid før, at udpegelsesprocessen er afsluttet, og meddeles Kommissionen. Gennemsnitligt 10 % af bevillingerne er blevet afsat til udvalgte operationer, med variationer mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

6.71.

Kommissionen bemærker endvidere, at gennemførelse i praksis kan starte i medlemsstaterne lang tid før, at udpegelsesprocessen er afsluttet, og meddeles Kommissionen. Gennemsnitligt 10 % af bevillingerne er blevet afsat til udvalgte operationer, med variationer mellem medlemsstaterne.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2015

| 6.72. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at udgifterne på området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

6.72.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at udgifterne på området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« er væsentlig fejlbehæftede.

| 6.72-6.73. | Kommissionen bemærker, at den anslåede fejlforekomst, som Retten nævner, er stabil og i overensstemmelse med de fejlprocenter, der er rapporteret i de respektive årlige aktivitetsrapporter, med forbehold af de forskelle, der er beskrevet i punkt 6.66.

  Kommissionen vil fortsat fokusere sine revisioner og sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater og træffe nødvendige korrigerende foranstaltninger, når der konstateres mangler, gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger frem til afslutningen, samt for at iværksætte strenge procedurer ved afslutningen med henblik på at udelukke, at der resterer nogen væsentlig risiko for uregelmæssige udgifter.


  Kommissionen bemærker endvidere, at på grund af den flerårige karakter af forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken kan fejl fra 2015 også korrigeres i efterfølgende år og før afslutningen, hvilket er illustreret i afsnit 2.4.3 i de forskellige årlige aktivitetsrapporter for 2015 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion.


  For perioden 2014-2020 omfatter de skærpede krav vedrørende lovlighed og formel rigtighed indførelse af årsregnskaber, styrkede forvaltningsprocedurer og styrket ansvarlighed samt revisionsudtalelser baseret på restfejlforekomster hvert år, samt tilbageholdelse af 10 % af alle Kommissionens mellemliggende betalinger, indtil alle kontroller er udført på medlemsstatsplan og årsregnskaberne er fremsendt. Der vil blive beregnet restfejlforekomster for hvert regnskabsår for regnskaberne. Kommissionens korrigerende effekt bliver yderligere styrket af muligheden for at anvende finansielle nettokorrektioner i forbindelse med alvorlige mangler på visse betingelser, hvilket reducerer medlemsstaternes mulighed for at genanvende midler. Det vil være et vigtigt incitament for medlemsstaterne til selv at påvise, indberette og korrigere alvorlige mangler inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen. Alle disse elementer bør bidrage til en varig reduktion af fejlforekomsten.


  Se også Kommissionens svar på punkt 6.11. |
| --- | --- |

6.72-6.73.

Kommissionen vil fortsat fokusere sine revisioner og sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater og træffe nødvendige korrigerende foranstaltninger, når der konstateres mangler, gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger frem til afslutningen, samt for at iværksætte strenge procedurer ved afslutningen med henblik på at udelukke, at der resterer nogen væsentlig risiko for uregelmæssige udgifter.

Kommissionen bemærker endvidere, at på grund af den flerårige karakter af forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken kan fejl fra 2015 også korrigeres i efterfølgende år og før afslutningen, hvilket er illustreret i afsnit 2.4.3 i de forskellige årlige aktivitetsrapporter for 2015 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion.

For perioden 2014-2020 omfatter de skærpede krav vedrørende lovlighed og formel rigtighed indførelse af årsregnskaber, styrkede forvaltningsprocedurer og styrket ansvarlighed samt revisionsudtalelser baseret på restfejlforekomster hvert år, samt tilbageholdelse af 10 % af alle Kommissionens mellemliggende betalinger, indtil alle kontroller er udført på medlemsstatsplan og årsregnskaberne er fremsendt. Der vil blive beregnet restfejlforekomster for hvert regnskabsår for regnskaberne. Kommissionens korrigerende effekt bliver yderligere styrket af muligheden for at anvende finansielle nettokorrektioner i forbindelse med alvorlige mangler på visse betingelser, hvilket reducerer medlemsstaternes mulighed for at genanvende midler. Det vil være et vigtigt incitament for medlemsstaterne til selv at påvise, indberette og korrigere alvorlige mangler inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen. Alle disse elementer bør bidrage til en varig reduktion af fejlforekomsten.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.11.

| 6.73. | Testen af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viser en anslået fejlforekomst i populationen på 5,2  % (jf.
  bilag 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.73.

Testen af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viser en anslået fejlforekomst i populationen på 5,2  % (jf.
  bilag 6.1
  ).

| 6.74. | Vores revisioner siden 2009 har vist, at fejlforekomsten er væsentlig lavere for programmeringsperioden 2007-2013 end for programmeringsperioden 2000-2006. Den er imidlertid fortsat højere end væsentlighedstærsklen. Vi noterer også, at udgifterne på dette område godtgøres på grundlag af støttemodtagernes anmeldelser af faktiske påløbne udgifter. Der er gennemført en række forsøg på forenkling i de seneste år, men de har kun haft begrænset indvirkning på transaktionernes formelle rigtighed. Samtidig har de stigende kontrolniveauer påført de nationale administrationer og støttemodtagerne en væsentlig administrativ byrde. I 2015 nedsatte Kommissionen en højniveaugruppe om forenkling med henblik på forberedelse af programmeringsperioden efter 2020 (jf. punkt 6.8). |
| --- | --- |

6.74.

Vores revisioner siden 2009 har vist, at fejlforekomsten er væsentlig lavere for programmeringsperioden 2007-2013 end for programmeringsperioden 2000-2006. Den er imidlertid fortsat højere end væsentlighedstærsklen. Vi noterer også, at udgifterne på dette område godtgøres på grundlag af støttemodtagernes anmeldelser af faktiske påløbne udgifter. Der er gennemført en række forsøg på forenkling i de seneste år, men de har kun haft begrænset indvirkning på transaktionernes formelle rigtighed. Samtidig har de stigende kontrolniveauer påført de nationale administrationer og støttemodtagerne en væsentlig administrativ byrde. I 2015 nedsatte Kommissionen en højniveaugruppe om forenkling med henblik på forberedelse af programmeringsperioden efter 2020 (jf. punkt 6.8).

| 6.74. | Fejlforekomsten for programmeringsperioden 2007-2013 er fortsat stabil og betydeligt lavere end fejlforekomsterne for programmeringsperioden 2000-2006. Dette skyldes den forbedrede lovgivningsramme, herunder forenkling, styrkede forvaltnings- og kontrolsystemer og Kommissionens strenge politik for afbrydelse/suspension af betalinger, når der konstateres mangler, som anført i de årlige aktivitetsrapporter for 2015.

  Endvidere viser en undersøgelse af de administrative omkostninger til gennemførelse og forvaltning af fondene, som Kommissionen bestilte i 2010, at deres andel af de samlede støtteberettigede udgifter for EFRU/Samhørighedsfonden ikke er for stor, idet den blev anslået til 3,2  % for hele perioden (ca. 12,5  mia. EUR). En anden undersøgelse fra 2012, som blev anvendt som grundlag for konsekvensanalysen for perioden 2014-2020, vurderede, at Kommissionens forslag ville føre til en reduktion på næsten 20 % af den administrative byrde for støttemodtagerne.


  Kommissionen har også samarbejdet aktivt med medlemsstaterne om at fremme de forenklede omkostningsmuligheder, som fokuserer på resultater og er baseret på beregnede omkostninger i modsætning til refusion af faktisk afholdte udgifter, for gradvist at udvide anvendelsen af dem, og mener, at dette arbejde allerede har ført til positive resultater (se også Kommissionens svar på punkt 6.15).


  For at få en bedre forståelse for hindringerne for anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder er Kommissionen i gang med en undersøgelse, på baggrund af hvilken den kan vurdere medlemsstaternes anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder og potentialet for at øge anvendelsen.


  Kommissionen har nedsat en højtstående gruppe om forenkling, som skal fremsætte henstillinger for at styrke mulighederne for at reducere den administrative byrde i forbindelse med lovgivningsrammen for 2014-2020. |
| --- | --- |

6.74.

Endvidere viser en undersøgelse af de administrative omkostninger til gennemførelse og forvaltning af fondene, som Kommissionen bestilte i 2010, at deres andel af de samlede støtteberettigede udgifter for EFRU/Samhørighedsfonden ikke er for stor, idet den blev anslået til 3,2  % for hele perioden (ca. 12,5  mia. EUR). En anden undersøgelse fra 2012, som blev anvendt som grundlag for konsekvensanalysen for perioden 2014-2020, vurderede, at Kommissionens forslag ville føre til en reduktion på næsten 20 % af den administrative byrde for støttemodtagerne.

Kommissionen har også samarbejdet aktivt med medlemsstaterne om at fremme de forenklede omkostningsmuligheder, som fokuserer på resultater og er baseret på beregnede omkostninger i modsætning til refusion af faktisk afholdte udgifter, for gradvist at udvide anvendelsen af dem, og mener, at dette arbejde allerede har ført til positive resultater (se også Kommissionens svar på punkt 6.15).

For at få en bedre forståelse for hindringerne for anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder er Kommissionen i gang med en undersøgelse, på baggrund af hvilken den kan vurdere medlemsstaternes anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder og potentialet for at øge anvendelsen.

Kommissionen har nedsat en højtstående gruppe om forenkling, som skal fremsætte henstillinger for at styrke mulighederne for at reducere den administrative byrde i forbindelse med lovgivningsrammen for 2014-2020.

Anbefalinger

| 6.75. | Bilag 6.2
  viser resultatet af vores gennemgang af fremskridtene med hensyn til at behandle anbefalingerne i vores seneste årsberetninger. I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi 16 anbefalinger. Kommissionen har fuldt ud implementeret ni af disse anbefalinger, mens fire er blevet implementeret i de fleste henseender, to er blevet implementeret i nogle henseender, og én ikke er blevet implementeret. |
| --- | --- |

6.75.

Bilag 6.2
  viser resultatet af vores gennemgang af fremskridtene med hensyn til at behandle anbefalingerne i vores seneste årsberetninger. I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi 16 anbefalinger. Kommissionen har fuldt ud implementeret ni af disse anbefalinger, mens fire er blevet implementeret i de fleste henseender, to er blevet implementeret i nogle henseender, og én ikke er blevet implementeret.

| 6.75. | Kommissionen bemærker, at den ikke havde accepteret anbefalingen i dette punkt som værende gennemført.

  Der findes flere oplysninger i Kommissionens svar på bilag 6.2. |
| --- | --- |

6.75.

Der findes flere oplysninger i Kommissionens svar på bilag 6.2.

| 6.76. | Som følge af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2015 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

6.76.

Som følge af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2015 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: grundlæggende genovervejer ESI-fondenes udformning og gennemførelsesmekanisme samt tager hensyn til forslagene fra højniveaugruppen om forenkling, når den udarbejder sit lovgivningsforslag vedrørende den næste programmeringsperiode (måldato for gennemførelsen: de endelige resultater bør foreligge, før Kommissionen fremlægger sit forslag vedrørende perioden efter 2020) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: grundlæggende genovervejer ESI-fondenes udformning og gennemførelsesmekanisme samt tager hensyn til forslagene fra højniveaugruppen om forenkling, når den udarbejder sit lovgivningsforslag vedrørende den næste programmeringsperiode (måldato for gennemførelsen: de endelige resultater bør foreligge, før Kommissionen fremlægger sit forslag vedrørende perioden efter 2020)

Kommissionen accepterer delvist anbefalingen.

Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt give nogen konkrete tilsagn vedrørende lovgivningsforslagene for perioden efter 2020, men den vil overveje alle relevante muligheder under hensyntagen til forslagene fra den højtstående gruppe samt resultaterne af undersøgelser og dokumentation fra programgennemførelsen for 2014-2020 og andre relevante oplysninger.

| — | Anbefaling 2: udnytter erfaringerne fra programmeringsperioden 2007-2013 og rapporterer om en målrettet analyse af de nationale støtteberettigelsesregler for programmeringsperioden 2014-2020. På grundlag heraf bør den vejlede medlemsstaterne i, hvordan de kan forenkle reglerne og undgå unødvendig komplekse og/eller besværlige regler, der ikke tilfører nogen merværdi med hensyn til de resultater, der skal opnås med politikken (»overregulering«), navnlig når de resulterer i væsentlige og/eller gentagne fejl (måldato for gennemførelsen: udgangen af 2018) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: udnytter erfaringerne fra programmeringsperioden 2007-2013 og rapporterer om en målrettet analyse af de nationale støtteberettigelsesregler for programmeringsperioden 2014-2020. På grundlag heraf bør den vejlede medlemsstaterne i, hvordan de kan forenkle reglerne og undgå unødvendig komplekse og/eller besværlige regler, der ikke tilfører nogen merværdi med hensyn til de resultater, der skal opnås med politikken (»overregulering«), navnlig når de resulterer i væsentlige og/eller gentagne fejl (måldato for gennemførelsen: udgangen af 2018)

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Den vil rette særlig opmærksomhed mod de nationale støtteberettigelsesregler i sin overvågning og revision af de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer, navnlig i medlemsstater med gentagne høje fejlprocenter.

Den vil på dette grundlag hjælpe de pågældende medlemsstater med at forenkle og undgå unødigt komplicerede og byrdefulde regler, fremme udveksling af god praksis og rapportere om de indhøstede erfaringer i 2018. Kommissionen vil fortsat sætte kraftigt fokus på anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder i programperioden 2014-2020.

Kommissionen minder om, at det i forbindelse med delt forvaltning primært er medlemsstaternes ansvar at gennemgå og forenkle deres nationale støtteberettigelsesregler.

| — | Anbefaling 3: for Rådet og Parlamentet fremsætter et lovgivningsforslag med henblik på — ved en retsakt med samme værdi — at ændre forordning (EF) nr. 1083/2006 med hensyn til forlængelsen af støtteberettigelsesperioden for finansielle instrumenter under delt forvaltning. Der er behov for en ændring af forordningen for at give medlemsstaterne retssikkerhed (måldato for gennemførelsen: øjeblikkelig) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: for Rådet og Parlamentet fremsætter et lovgivningsforslag med henblik på — ved en retsakt med samme værdi — at ændre forordning (EF) nr. 1083/2006 med hensyn til forlængelsen af støtteberettigelsesperioden for finansielle instrumenter under delt forvaltning. Der er behov for en ændring af forordningen for at give medlemsstaterne retssikkerhed (måldato for gennemførelsen: øjeblikkelig)

Kommissionen kan ikke acceptere anbefalingen.

Som den anførte i sit svar på samme anbefaling i Revisionsrettens årsberetning for 2014, mener den, inden for det mandat, Det Europæiske Råd udstedte i december 2014, at de ændringer, den foretog i afslutningsretningslinjerne, var forenelige med artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006, med senere ændringer, og den krævede derfor ikke en ændring af retsakten (se også Kommissionens svar på punkt 6.59-6.62 ovenfor og anbefaling 5 i Rettens årsberetning fra 2014).

Kommissionen bemærker, at Rådet og Europa-Parlamentet tog Rettens anbefaling til efterretning, men ikke støttede den i forbindelse med decharge for 2014.

| — | Anbefaling 4: med henblik på programmeringsperioden 2014-2020 over for medlemsstaterne præciserer begrebet refusionsberettiget moms, navnlig i forbindelse med offentlige støttemodtagere, så man undgår, at begrebet »ikke-refusionsberettiget« moms fortolkes forskelligt, og at EU-midler anvendes ikke-optimalt (måldato for gennemførelsen: medio 2017) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: med henblik på programmeringsperioden 2014-2020 over for medlemsstaterne præciserer begrebet refusionsberettiget moms, navnlig i forbindelse med offentlige støttemodtagere, så man undgår, at begrebet »ikke-refusionsberettiget« moms fortolkes forskelligt, og at EU-midler anvendes ikke-optimalt (måldato for gennemførelsen: medio 2017)

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Den vil yde vejledning til medlemsstaterne for at præcisere begrebet »refusionsberettiget moms« vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 i overensstemmelse med den politik, medlovgiverne lægger sig fast på med hensyn til støtteberettigelse for moms, i henhold til artikel 69, stk. 3, litra c), i forordningen om fælles bestemmelser.

| — | Anbefaling 5: sikrer, at alle udgifterne i relation til finansielle instrumenter vedrørende EFRU og ESF i programmeringsperioden 2007-2013 medtages i de afsluttende anmeldelser så tidlig, at revisionsmyndighederne kan udføre deres kontrol. Desuden bør Kommissionen tilskynde alle de medlemsstater, der gennemførte finansielle instrumenter, til at foretage specifikke revisioner vedrørende gennemførelsen af disse instrumenter med henblik på afslutningen (måldato for gennemførelsen: øjeblikkelig). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: sikrer, at alle udgifterne i relation til finansielle instrumenter vedrørende EFRU og ESF i programmeringsperioden 2007-2013 medtages i de afsluttende anmeldelser så tidlig, at revisionsmyndighederne kan udføre deres kontrol. Desuden bør Kommissionen tilskynde alle de medlemsstater, der gennemførte finansielle instrumenter, til at foretage specifikke revisioner vedrørende gennemførelsen af disse instrumenter med henblik på afslutningen (måldato for gennemførelsen: øjeblikkelig).

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Det præciseres allerede i afslutningsretningslinjerne for 2007-2013, at for at revisionsmyndigheder har tilstrækkelig tid til at udføre deres arbejde med afslutningserklæringen, bør anmodningen om betaling af den afsluttende saldo indsendes til revisionsmyndigheder i god tid inden for en frist, der aftales mellem myndighederne for hvert enkelt program.

Med henblik på afslutningserklæringen har Kommissionen har allerede tilskyndet revisionsmyndighederne til at opnå og give sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed for både det programbidrag, der er betalt til finansielle instrumenter, og for anvendelsen af dette bidrag gennem underliggende transaktioner gennemført af de endelige støttemodtagere. Kommissionen vil på grundlag af de afslutningspakker, der indsendes inden den 31. marts 2017, vurdere, om der er udført tilstrækkeligt revisionsarbejde for de finansielle instrumenter, eftersom de underliggende udgifters støtteberettigelse vurderes ved afslutningen for sådanne instrumenter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

VURDERING AF PROJEKTERNES PERFORMANCE

| 6.77. | At gennemføre EU-budgettet under overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning kræver, at der ikke blot skal være fokus på, at udgifterne overholder reglerne, men også på, at de tilsigtede mål opfyldes (54). 149 af de 216 projekter, vi undersøgte, var afsluttet, da revisionen fandt sted. Alle de 15 medlemsstater, der indgik i stikprøven, havde mindst tre afsluttede projekter, der kunne vurderes (jf. punkt 6.9). |
| --- | --- |

6.77.

At gennemføre EU-budgettet under overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning kræver, at der ikke blot skal være fokus på, at udgifterne overholder reglerne, men også på, at de tilsigtede mål opfyldes (54). 149 af de 216 projekter, vi undersøgte, var afsluttet, da revisionen fandt sted. Alle de 15 medlemsstater, der indgik i stikprøven, havde mindst tre afsluttede projekter, der kunne vurderes (jf. punkt 6.9).

| 6.78. | Ud over at kontrollere disse 149 transaktioners formelle rigtighed vurderede vi for andet år (55) på grundlag af oplysninger fra støttemodtagerne, om og i hvilket omfang: |
| --- | --- |

6.78.

Ud over at kontrollere disse 149 transaktioners formelle rigtighed vurderede vi for andet år (55) på grundlag af oplysninger fra støttemodtagerne, om og i hvilket omfang:

| — | der var indført et performancemålingssystem til at vurdere, om de mål, der var fastsat for projekterne i projektgodkendelsesdokumenterne (projektansøgningen, tilskudsaftalen, kontrakten og/eller afgørelsen om medfinansiering) stemte overens med de mål, der var fastsat i OP'erne, og om der var fastsat hensigtsmæssige resultatindikatorer med henblik på at måle projekternes performance |
| --- | --- |

—

der var indført et performancemålingssystem til at vurdere, om de mål, der var fastsat for projekterne i projektgodkendelsesdokumenterne (projektansøgningen, tilskudsaftalen, kontrakten og/eller afgørelsen om medfinansiering) stemte overens med de mål, der var fastsat i OP'erne, og om der var fastsat hensigtsmæssige resultatindikatorer med henblik på at måle projekternes performance

| — | projekterne havde nået disse mål og opfyldt de målsætninger, der var opstillet for hver enkelt indikator. I år var vores analyse bredere end sidste år, idet vi ikke kun fokuserede på projektoutput (56), men også på resultater for at måle projekternes performance med hensyn til at bidrage til OP'ets resultatmål. |
| --- | --- |

—

projekterne havde nået disse mål og opfyldt de målsætninger, der var opstillet for hver enkelt indikator. I år var vores analyse bredere end sidste år, idet vi ikke kun fokuserede på projektoutput (56), men også på resultater for at måle projekternes performance med hensyn til at bidrage til OP'ets resultatmål.

| 6.79. | Figur 6.10
  er en oversigt over resultaterne af vurderingen af de gennemførte projekters performance. |
| --- | --- |

6.79.

Figur 6.10
  er en oversigt over resultaterne af vurderingen af de gennemførte projekters performance.

Figur 6.10 —   Resultaterne af vurderingen af de gennemførte projekters performance

| Performanceoplysninger | Antal projekter, hvor: |
| --- | --- |
| både output- og resultatindikatorer var anført og vurderet | outputindikatorer var anført og vurderet, men resultatindikatorer ikke var anført | hverken output- eller resultatindikatorer var anført eller kunne vurderes | I ALT |
| Antal projekter | 90 | 57 | 2 | 149 |
| — | Fuldt ud nået |

Performanceoplysninger

Antal projekter, hvor:

både output- og resultatindikatorer var anført og vurderet

outputindikatorer var anført og vurderet, men resultatindikatorer ikke var anført

hverken output- eller resultatindikatorer var anført eller kunne vurderes

I ALT

Antal projekter

90

57

2

149

—

Fuldt ud nået

52 (58 %)

50 (88 %)

—

102 (68 %)

| — | Delvis nået |
| --- | --- |

—

Delvis nået

34 (38 %)

7 (12 %)

—

41 (28 %)

| — | Ikke nået |
| --- | --- |

—

Ikke nået

4 (4 %)

—

—

4 (3 %)

| — | Kan ikke vurderes |
| --- | --- |

—

Kan ikke vurderes

—

—

2 (100 %)

2 (1 %)

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

For alle de projekter, vi undersøgte, bortset fra to var der indført et performancemålingssystem, der forbandt projektet med OP-målene

| 6.80. | For så vidt angår 147 af de 149 projekter (99 %) konkluderer vi, at der var indført et performancemålingssystem, på grundlag af hvilket der kan foretages en vurdering af, om outputindikatorerne stemmer overens med det operationelle programs indikatorer (som specificeret for hver enkelt prioritet). |
| --- | --- |

6.80.

For så vidt angår 147 af de 149 projekter (99 %) konkluderer vi, at der var indført et performancemålingssystem, på grundlag af hvilket der kan foretages en vurdering af, om outputindikatorerne stemmer overens med det operationelle programs indikatorer (som specificeret for hver enkelt prioritet).

| 6.81. | For så vidt angår de sidste to tilfælde (1 %) kunne vi ikke vurdere output af projekterne, enten fordi der ikke var fastsat specifikke målsætninger i outputmålene på projektets godkendelsesstadium, eller fordi forvaltningsmyndigheden/det formidlende organ ikke kunne give os relevant dokumentation for, at sådanne mål var præciseret og meddelt støttemodtageren (57). Vi kan derfor ikke vurdere, om eller i hvilket omfang disse projekter bidrog til at opfylde OP'ets mål. |
| --- | --- |

6.81.

For så vidt angår de sidste to tilfælde (1 %) kunne vi ikke vurdere output af projekterne, enten fordi der ikke var fastsat specifikke målsætninger i outputmålene på projektets godkendelsesstadium, eller fordi forvaltningsmyndigheden/det formidlende organ ikke kunne give os relevant dokumentation for, at sådanne mål var præciseret og meddelt støttemodtageren (57). Vi kan derfor ikke vurdere, om eller i hvilket omfang disse projekter bidrog til at opfylde OP'ets mål.

Næsten alle de 90 projekter, hvor der var anført både output- og resultatmål, havde helt eller delvis opfyldt disse mål

| 6.82. | For så vidt angår programmeringsperioden 2007-2013 var støttemodtagerne ved et juridisk krav forpligtet til at anføre og rapportere output, men ikke resultater. Performance skulle overvåges på OP'ets prioritetsniveau og ikke på projektniveau. |
| --- | --- |

6.82.

For så vidt angår programmeringsperioden 2007-2013 var støttemodtagerne ved et juridisk krav forpligtet til at anføre og rapportere output, men ikke resultater. Performance skulle overvåges på OP'ets prioritetsniveau og ikke på projektniveau.

| 6.82-6.83. | Selv om lovgivningsrammen for strukturfondene for 2007-2013 ikke forpligtede de nationale myndigheder til at opstille resultatindikatorer på projektniveau, har Kommissionen tilskyndet dem til dette, hvor det har været relevant. Nogle resultatindikatorer kunne faktisk ikke måles pålideligt for et enkelt projekt. |
| --- | --- |

6.82-6.83.

| 6.83. | Myndighederne i medlemsstaterne havde dog stadig mulighed for at anføre resultatindikatorer. Ved hjælp af sådanne indikatorer kan projekternes resultater forbindes med prioriteterne, og det kan fastslås, hvordan projekterne bidrager til at opfylde målene for det operationelle program. Der var anført resultatindikatorer for 90 af de 149 (60 %) afsluttede projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. |
| --- | --- |

6.83.

Myndighederne i medlemsstaterne havde dog stadig mulighed for at anføre resultatindikatorer. Ved hjælp af sådanne indikatorer kan projekternes resultater forbindes med prioriteterne, og det kan fastslås, hvordan projekterne bidrager til at opfylde målene for det operationelle program. Der var anført resultatindikatorer for 90 af de 149 (60 %) afsluttede projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF.

| 6.84. | 52 af de 90 afsluttede projekter (58 %), der kunne vurderes på både output- og resultatmålsniveau, havde fuldt ud nået både de output- og resultatmål, forvaltningsmyndighederne havde fastsat (jf.
  figur 6.11
  ). Yderligere 34 (38 %) af disse 90 projekter havde delvis nået deres output- og resultatmål. |
| --- | --- |

6.84.

52 af de 90 afsluttede projekter (58 %), der kunne vurderes på både output- og resultatmålsniveau, havde fuldt ud nået både de output- og resultatmål, forvaltningsmyndighederne havde fastsat (jf.
  figur 6.11
  ). Yderligere 34 (38 %) af disse 90 projekter havde delvis nået deres output- og resultatmål.

| 6.84. | Kommissionen bemærker, at 86 ud af 90 undersøgte projekter, som har opstillet output- og resultatindikatorer, har nået (enten helt eller delvist) eller overgået de tilsvarende mål.

  Kommissionen bemærker først og fremmest, at det er overvågningsudvalgene, der skal sikre, at der udvælges og godkendes projekter med EU-merværdi.


  Resultatvurderingen af programmer vil blive styrket for perioden 2014-2020: som forudset i regelsættet for 2014-2020 (artikel 22, stk. 6 og 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013) vil Kommissionen kunne straffe medlemsstaterne i tilfælde af særligt dårlige resultater for en prioritetsakse efter resultatgennemgangen (artikel 22, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013) og ved afslutningen (artikel 22, stk. 7). |
| --- | --- |

6.84.

Kommissionen bemærker først og fremmest, at det er overvågningsudvalgene, der skal sikre, at der udvælges og godkendes projekter med EU-merværdi.

Resultatvurderingen af programmer vil blive styrket for perioden 2014-2020: som forudset i regelsættet for 2014-2020 (artikel 22, stk. 6 og 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013) vil Kommissionen kunne straffe medlemsstaterne i tilfælde af særligt dårlige resultater for en prioritetsakse efter resultatgennemgangen (artikel 22, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013) og ved afslutningen (artikel 22, stk. 7).

Figur 6.11 —   Eksempel på et projekt, som fuldt ud nåede sine mål

Projektet nåede sine output- og resultatmål: Et ESF-projekt i Rumænien gik ud på at tilrettelægge og gennemføre videreuddannelseskurser inden for byggeri for at bibringe deltagerne nye færdigheder, der ville forbedre deres beskæftigelsesmuligheder. I tilskudsaftalen for projektet var der anført fem output- og otte resultatindikatorer, der stemte overens med OP'ets indikatorer på prioritetsniveau. Projektet nåede alle indikatorerne inden for den frist, der var fastsat i tilskudsaftalen. Projektet overgik endog målene med hensyn til deltagelse af langtidsarbejdsløse kvinder og unge.

| 6.85. | De sidste fire projekter (4 %) nåede ikke nogen af deres mål. Ét af disse fire projekter blev efter vores revision trukket tilbage af de nationale myndigheder (jf.
  figur 6.12
  ). |
| --- | --- |

6.85.

De sidste fire projekter (4 %) nåede ikke nogen af deres mål. Ét af disse fire projekter blev efter vores revision trukket tilbage af de nationale myndigheder (jf.
  figur 6.12
  ).

| 6.85. | Kommissionen anvender alle de foranstaltninger, den har til rådighed til at sikre forsvarlig og effektiv økonomisk forvaltning i anvendelsen af EU's midler. Endvidere er det først, når programmet afsluttes, at resultaterne af projekter, der finansieres af operationelle programmer, evalueres. |
| --- | --- |

6.85.

Figur 6.12 —   Eksempel på et projekt, der ikke nåede sine mål

I forbindelse med et EFRU-projekt i Polen, der gik ud på at udvikle en ny måde at brænde brunkul på, var støttemodtageren teknisk set kun i stand til at påtage sig projektet, hvis seks eksterne kontrahenter deltog. Nogle af disse kontrahenter deltog i sidste ende ikke i projektet. Det var en af grundene til, at projektet ikke nåede de tilsigtede mål. Det formidlende organ besluttede at annullere projektet efter vores revision.

For 38 % af projekternes vedkommende var der ikke anført resultatindikatorer

| 6.86. | Til 57 af de 149 afsluttede projekter (38 %) gennemførte myndighederne i medlemsstaten et performancemålingssystem for at gøre det muligt at overvåge projektoutputtene, men de anførte hverken resultatindikatorer eller mål i projektgodkendelsesdokumenterne. Vi kunne ikke måle, om og i hvilket omfang disse projekter bidrog til at nå OP-resultatmålene. |
| --- | --- |

6.86.

Til 57 af de 149 afsluttede projekter (38 %) gennemførte myndighederne i medlemsstaten et performancemålingssystem for at gøre det muligt at overvåge projektoutputtene, men de anførte hverken resultatindikatorer eller mål i projektgodkendelsesdokumenterne. Vi kunne ikke måle, om og i hvilket omfang disse projekter bidrog til at nå OP-resultatmålene.

| 6.86. | Kommissionen og medlemsstaterne vurderer, i hvilket omfang resultatmålene for de operationelle programmer er blevet nået, primært ved hjælp af efterfølgende evalueringer, på grundlag af overvågning af og rapportering om en række output- og resultatindikatorer. |
| --- | --- |

6.86.

| 6.87. | Vores vurdering viste, at der blev identificeret sådanne tilfælde i 13 ud af de 15 medlemsstater, der indgik i stikprøven. Forholdet konstateres imidlertid navnlig i Den Tjekkiske Republik, Spanien, Frankrig, Italien, Letland og Østrig i forbindelse med EFRU/Samhørighedsfonden og i Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Spanien og Polen i forbindelse med ESF. I disse lande var der for mere end halvdelen af de undersøgte afsluttede projekter ikke anført resultatindikatorer. |
| --- | --- |

6.87.

Vores vurdering viste, at der blev identificeret sådanne tilfælde i 13 ud af de 15 medlemsstater, der indgik i stikprøven. Forholdet konstateres imidlertid navnlig i Den Tjekkiske Republik, Spanien, Frankrig, Italien, Letland og Østrig i forbindelse med EFRU/Samhørighedsfonden og i Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Spanien og Polen i forbindelse med ESF. I disse lande var der for mere end halvdelen af de undersøgte afsluttede projekter ikke anført resultatindikatorer.

| 6.88. | 50 af disse 57 afsluttede projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (88 %) havde imidlertid fuldt ud nået de outputmål, forvaltningsmyndighederne havde fastsat. De sidste syv projekter (12 %) havde delvis nået deres outputmål. |
| --- | --- |

6.88.

50 af disse 57 afsluttede projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (88 %) havde imidlertid fuldt ud nået de outputmål, forvaltningsmyndighederne havde fastsat. De sidste syv projekter (12 %) havde delvis nået deres outputmål.

| 6.89. | Med hensyn til programmeringsperioden 2014-2020 noterer vi, at forordningen om fælles bestemmelser ikke indeholder noget retligt krav om, at medlemsstaterne skal fastsætte resultatindikatorer på projektniveau. Ikke desto mindre anser vi det for god praksis, at forvaltningsmyndigheder og formidlende organer så vidt muligt anfører relevante resultatindikatorer på projektniveau, der måler projektets bidrag til opfyldelsen af de mål, der er opstillet for OP'ets prioritet. |
| --- | --- |

6.89.

Med hensyn til programmeringsperioden 2014-2020 noterer vi, at forordningen om fælles bestemmelser ikke indeholder noget retligt krav om, at medlemsstaterne skal fastsætte resultatindikatorer på projektniveau. Ikke desto mindre anser vi det for god praksis, at forvaltningsmyndigheder og formidlende organer så vidt muligt anfører relevante resultatindikatorer på projektniveau, der måler projektets bidrag til opfyldelsen af de mål, der er opstillet for OP'ets prioritet.

| 6.89. | Kommissionen bemærker, at der er sket en betydelig forbedring for 2014-2020 med et omfattende system af obligatoriske indikatorer for output og resultater på programniveau. Opfyldelsen af målene måles ved hjælp af en resultatindikator (med en basislinje — udgangspunktet — og et mål). Programmerne vil systematisk måle og rapportere om udviklingen i resultatindikatorerne. Projekter i et program udvælges til at levere output og bidrage til opnåelse af resultaterne på programniveau. Deres fremskridt måles med outputindikatorer. Disse er også obligatoriske. |
| --- | --- |

6.89.

---

(1)  Forskudsbetalingerne vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 fordelt på fonde var: for så vidt angår EFRU: 3,8 milliarder euro, Samhørighedsfonden: 1,2 milliarder euro, ESF: 2,3 milliarder euro og andet: 0,5 milliarder euro. Disse betalinger var ikke omfattet af vores undersøgelse (jf. punkt 6.9).

(2)  Artikel 174-178 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

(3)  Både i programmeringsperioden 2007-2013 og programmeringsperioden 2014-2020 omfatter Samhørighedsfonden Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Grækenland, Kroatien, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Slovakiet. I programmeringsperioden 2007-2013 var Spanien kun berettiget til overgangsstøtte fra Samhørighedsfonden.

(4)  Med henblik på programmeringsperioden 2007-2013 godkendte Kommissionen 440 OP'er (322 under EFRU/Samhørighedsfonden, hvoraf 25 omfatter projekter under Samhørighedsfonden, og 118 under ESF) og med henblik på programmeringsperioden 2014-2020 392 OP'er (de fleste under mere end én fond).

(5)  Jf. vores beretning »Landbrug og samhørighed: en oversigt over EU's udgifter 2007-2013«, punkt 23 og figur 6, som er baseret på ukorrigerede historiske data.

(6)  Kommissionens afgørelse C(2015) 4806 af 10. juli 2015.

(7)  120 af disse transaktioner havde relation til EFRU-projekter, 52 til samhørighedsfondsprojekter, 44 til ESF-projekter, og syv til finansielle instrumenter under EFRU, og de vedrører alle programmeringsperioden 2007-2013 bortset fra fire ESF-projekter, der vedrører programmeringsperioden 2000-2006 (jf.
  bilag 6.1
  ). Stikprøven var udtaget fra alle betalinger, bortset fra forskud, som i 2015 beløb sig til 1,3 milliarder euro.

(8)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Letland, Ungarn, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Det Forenede Kongerige (jf.
  bilag 1.3
  ).

(9)  Bulgarien, Grækenland, Spanien, Italien, Ungarn, Polen og Det Forenede Kongerige.

(10)  Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Estland, Spanien, Frankrig, Italien, Ungarn, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige.

(11)  Vi beregner vores skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 2,8 % og 7,6 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse). Nærmere oplysninger om den metode, vi anvender til at teste transaktioner, fås i
  bilag 1.1
  , punkt 7.

(12)  Jf. årsberetningen for 2012, punkt 1.19-1.37.

(13)  Jf. årsberetningen for 2012, punkt 6.23, årsberetningen for 2013, punkt 6.16, og årsberetningen for 2014, punkt 6.29.

(14)  Artikel 14, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470). Artikel 68 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

(15)  Beløbet svarer til de samlede udgifter vedrørende de tildelte kontrakter, hvoraf en del er blevet attesteret i forbindelse med de udgiftsanmeldelser, revisionen omfattede.

(16)  For ca. 62 % af de 140 offentlige indkøb, som vi undersøgte, gælder det, at kontraktværdien lå over den tærskel, som betyder, at de er underlagt EU's regler om offentlige indkøb som gennemført i national lovgivning (75 af de undersøgte offentlige indkøb, hvis kontraktværdi lå over tærsklen, vedrørte EFRU/Samhørighedsfonden, og seks ESF).

(17)  Nærmere oplysninger om den metode, vi anvender til kvantificering af fejl med hensyn til offentlige indkøb, fås i punkt 1.13 og bilag 1.1, punkt 13, i årsberetningen for 2014.

(18)  Jf. også tabel 1 i særberetning nr. 10/2015.

(19)  I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 endelig af 19.12.2013.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiver af 26. februar 2014, om offentlige udbud (2014/24/EU), om tildeling af koncessionskontrakter (2014/23/EU) og om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (2014/25/EU) (EUT L 94 af 28.3.2014).

(21)  De otte medlemsstater, der havde implementeret alle tre nye direktiver, er: Danmark, Tyskland, Frankrig, Italien, Ungarn, Rumænien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige.

(22)  Jf. særberetning nr. 10/2015 »Bestræbelserne på at afhjælpe problemerne med offentlige indkøb i relation til EU's samhørighedsudgifter bør intensiveres« (http://eca.europa.eu).

(23)  Artikel 107 og 108 i TEUF.

(24)  Artikel 2, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 (EUT L 379 af 28.12.2006, s. 5).

(25)  Artikel 3 i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1), der erstatter artikel 3, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3).

(26)  Den Tjekkiske Republik, Italien, Letland, Polen og Det Forenede Kongerige.

(27)  Forordning (EU) nr. 651/2014.

(28)  Jf. særberetning nr. 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(29)  Artikel 7, stk. 1, litra d), i Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 1), artikel 11, stk. 2, litra a) i Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 12) og artikel 3, litra e), i Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 79). Med henblik på programmeringsperioden 2014-2020 findes der tilsvarende bestemmelser i artikel 37, stk. 11, og artikel 69, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(30)  Sag T-89/10, Ungarn mod Kommissionen, Rettens dom af 20. september 2012.

(31)  I forbindelse med 47 af de 223 projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF gennemført af offentlige organer, som vi undersøgte i 2015, anslog vi, at der var anmeldt op til 412 millioner euro i moms.

(32)  På grundlag af den tilhørende dokumentation, herunder databaseoplysninger om standardkrydskontrol og den krævede obligatoriske kontrol.

(33)  Artikel 44 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(34)  Hertil hører programmet vedrørende de fælleseuropæiske midler til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (Jeremieprogrammet), der gennemføres i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) med henblik på at støtte supplerende finansiering til SMV'er.

(35)  Hertil hører programmet vedrørende fælles europæisk støtte til bæredygtige investeringer i byområder (Jessicaprogrammet), der gennemføres i samarbejde med EIB med henblik på at foretage tilbagebetalingspligtige investeringer (i form af egenkapital, lån eller garantier) i byudvikling.

(36)  Europa-Kommissionen, »Summary of data on the progress made in financing and implementing financial instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006, situation as at 31 December 2014«, EGESIF 15-0027-00, 23. september 2015. Tallene for 2015 vil blive offentliggjort i september 2016.

(37)  Artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(38)  Jf. årsberetningen for 2013, punkt 5.33-5.36 og tekstboks 5.5, samt årsberetningen for 2014, punkt 6.46-6.52.

(39)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 6.52.

(40)  Kommissionens afgørelse C(2015) 2771.

(41)  Særberetning nr. 19/2016 (http://eca.europa.eu).

(42)  Tilsammen har medlemsstaterne i EU-28 oprettet 113 revisionsmyndigheder til de 440 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF, der er godkendt for programmeringsperioden 2007-2013. 63 af disse myndigheder varetager OP'er under både EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. For alle de 440 OP'er set under ét havde revisionsmyndighederne pr. udgangen af december 2015 udarbejdet 306 årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer.

(43)  De fejlforekomster, som revisionsmyndighederne rapporterer for år n, beregnes på grundlag af en stikprøve af revisioner af transaktioner, som bør være statistisk repræsentativ for de udgifter, der er attesteret over for Kommissionen i år n-1 (særberetning nr. 16/2013, punkt 11).

(44)  Den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, s. 52. Den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, s. 50.

(45)  Jf. særberetning nr. 16/2013, punkt 5-11.

(46)  Jf. særberetning nr. 16/2013, punkt 35-40.

(47)  Ifølge årsberetningen for 2014 var statsstøttekontrollen ikke hensigtsmæssig for så vidt angik 42 ud af 139 undersøgte OP'er.

(48)  Artikel 78a i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(49)  Ved udgangen af april hvert år udarbejder hvert enkelt generaldirektorat en årlig aktivitetsrapport, som forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggøres. Sammen med denne rapport skal generaldirektøren afgive en erklæring om, hvorvidt budgettet for hans/hendes ansvarsområde er blevet gennemført lovligt og formelt rigtigt. Det er det, hvis uregelmæssighederne ligger under Kommissionens egen væsentlighedstærskel på 2 %. Hvis det ikke er tilfældet, kan generaldirektøren tage fuldt eller delvist forbehold med hensyn til bestemte områder (eller programmer).

(50)  Jf. særberetning nr. 16/2013, punkt 11.

(51)  Disse tal omfatter både helt og delvis kvantificerede forbehold vedrørende OP'er, for hvilke der blev godkendt mellemliggende og/eller endelige betalinger i årets løb (83 i 2014 og 71 i 2015), samt vedrørende OP'er, for hvilke der ikke blev afholdt sådanne betalinger (18 i 2014 og 19 i 2015).

(52)  Artikel 20 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006 (EUT L 371 af 27.12.2006, s. 1).

(53)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 3.11.

(54)  Jf. årsberetningen for 2013, punkt 10.10.

(55)  Jf. punkt 6.80-6.86 i årsberetningen for 2014.

(56)  I
  figur 3.1
  i kapitel 3 forklares begreberne output og resultater nærmere.

(57)  Disse to projekter blev gennemført i Spanien og Tyskland.

(58)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

(59)  I dette tal indgår 1,3 milliarder euro i bidrag til finansielle instrumenter under delt forvaltning og forskud betalt til støttemodtagere i forbindelse med statsstøtteprojekter.

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2015.

BILAG 6.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ UDGIFTSOMRÅDET »ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED«

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 223 | 331 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 5,2  % | 5,7  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse | 7,6  % | |
| | Nedre fejlgrænse | 2,8  % | |

2015

2014

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

223

331

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

5,2  %

5,7  %

Øvre fejlgrænse

7,6  %

Nedre fejlgrænse

2,8  %

BILAG 6.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDGIFTSOMRÅDET »ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED«

B = GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, R = GD for Regionalpolitik og Bypolitik, X= Fælles vurdering for begge generaldirektorater

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant inden for de gældende rammer | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Kapitel 5, anbefaling 1: anmoder medlemsstaterne om, at de i deres forvaltningserklæringer (jf. finansforordningens artikel 59, stk. 5, litra a)) medtager en eksplicit bekræftelse af, at de »kontroller på første niveau«, som forvaltnings- og attesteringsmyndighederne gennemfører, er effektive | R | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 2: vurderer de »kontroller på første niveau«, der er gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 i overensstemmelse med finansforordningens artikel 32, stk. 5. Under hensyntagen til de svagheder, der konstateres, skal Kommissionen analysere omkostninger og fordele ved mulige korrigerende foranstaltninger og tage (eller foreslå) passende skridt (f.eks. forenkling af de gældende bestemmelser, forbedring af kontrolsystemer og ændring af programmets eller leveringssystemernes udformning) | | R (1) | | | | | Kommissionen mener, at dens tilsyn med kontroller på første niveau gennem målrettede revisioner af mere risikofyldte områder, hvor der er konstateret svagheder, bidrog til forbedringerne i 2007-2013, og at de centrale elementer af reformen for 2014-2020 bør skabe et mere fejlsikkert miljø. |
| Kapitel 5, anbefaling 3: analyserer årsagerne til, at EU's statsstøtteregler i så mange tilfælde ikke er overholdt | R | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 4: analyserer årsagerne til de konstante forsinkelser i udbetalingen af EU-midlerne via de finansieringstekniske instrumenter og træffer korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse hermed | R (2) | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 5: i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik bekræfter, at Kommissionens beregning af »restfejlforekomsten« er baseret på nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen — når den anser det for nødvendigt — anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer vedrørende hvert enkelt OP. | R (2) | | | | | | |
| 2013 | Anbefaling 6 (kapitel 5, anbefaling 6 og kapitel 6, anbefaling 6): i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent fremlægger sine grunde til ikke at give udtryk for forbehold (eller til at give udtryk for forbehold med en mindre finansiel effekt) i de tilfælde, hvor dette skyldes undtagelser fra gældende vejledning fra Kommissionen eller godkendte revisionsstrategier | X (2) | | | | | | |
| Anbefaling 7 (kapitel 6, anbefaling 1): sammen med medlemsstaterne følger op på de svagheder, der blev konstateret i GD EMPL's risikobaserede tematiske revision af forvaltningskontrollen. Dette vil kræve en styrkelse af kontrollen vedrørende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og i forbindelse med andre relevante kilder til fejl (omkostninger uden forbindelse til projekterne eller uden merværdi) | B | | | | | | |
| Anbefaling 8 (kapitel 6, anbefaling 2): i sine årlige aktivitetsrapporter bekræfter, at den har foretaget passende kontrol for at sikre, at beregningen af restfejlforekomsten er baseret på fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen — når den anser det for nødvendigt — anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer vedrørende hvert enkelt OP. | B (2) | | | | | | |
| Anbefaling 9 (kapitel 6, anbefaling 3): sikrer, at artikel 78 og 130 i forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 anvendes på en måde, der forhindrer akkumulering af forfinansiering ud over den oprindelige forfinansieringsbetaling (jf. eksemplet i tekstboks 6.4) | | | | B (3) | | | |
| Anbefaling 10 (kapitel 6, anbefaling 4): sikrer, at medlemsstaternes myndigheder med ansvar for forvaltning af strukturfonde tager spørgsmålet op om højere personaleomkostninger i forbindelse med EU-projekter end i forbindelse med projekter finansieret med nationale midler | | | B (4) | | | | |
| Anbefaling 11 (kapitel 6, anbefaling 5): ved godkendelsen af OP'erne for den nye programmeringsperiode sikrer, at medlemsstaterne har overvejet alle de forenklingsmuligheder, der er fastsat i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020 | | B (5) | | | | | |
| 2012 | De anbefalinger i årsberetningen for 2012, der stort set svarer til anbefalingerne i årsberetningen for 2013, er blevet analyseret sammen med disse. |
| Anbefaling 1: afhjælper svaghederne ved de »kontroller på første niveau«, som forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer udfører vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden, gennem specifikt vejledningsmateriale og, hvor det er relevant, gennem videreuddannelsesforanstaltninger | X | | | | | | |
| Anbefaling 2: på grundlag af de erfaringer, den har høstet i programmeringsperioden 2007-2013, foretager en vurdering af anvendelsen af nationale støtteberettigelsesregler med henblik på at kortlægge områder, hvor der er mulighed for yderligere forenkling, og afskaffe unødigt komplekse regler (overregulering) | | B (6) | R (7) | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 3: specificerer klare regler og giver solid vejledning i, hvordan man skal vurdere projekters støtteberettigelse og beregne medfinansieringen af indtægtsskabende EFRU- og samhørighedsfondsprojekter for programmeringsperioden 2014-2020 | R | | | | | | |
| Anbefaling 4 (kapitel 6, anbefaling 3): fremmer udbredt anvendelse af forenklede omkostningsordninger med henblik på at reducere risikoen for fejl i omkostningsanmeldelserne og mindske projektledernes administrative byrde. De faste satser for de forenklede omkostningsordninger bør systematisk godkendes/valideres af Kommissionen på forhånd for at sikre, at de opfylder lovgivningens krav (rimelig, afbalanceret og kontrollerbar beregning) | B (8) | | | | | | |
| 2012 | Anbefaling 5: søger at opnå forbedringer af det arbejde, revisionsmyndighederne udfører, og af kvaliteten og pålideligheden af de oplysninger, der gives i årlige kontrolrapporter og revisionsudtalelser. | | X (9) | | | | | Kommissionen bemærker den generelle forbedring, som Retten noterer sig, i de kontroller, revisionsmyndighederne udfører, navnlig med hensyn til reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte (se punkt 6.59).


  Kommissionen henviser desuden til sine svar på punkt 6.45 og 6.52. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant inden for de gældende rammer

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Kapitel 5, anbefaling 1: anmoder medlemsstaterne om, at de i deres forvaltningserklæringer (jf. finansforordningens artikel 59, stk. 5, litra a)) medtager en eksplicit bekræftelse af, at de »kontroller på første niveau«, som forvaltnings- og attesteringsmyndighederne gennemfører, er effektive

R

Kapitel 5, anbefaling 2: vurderer de »kontroller på første niveau«, der er gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 i overensstemmelse med finansforordningens artikel 32, stk. 5. Under hensyntagen til de svagheder, der konstateres, skal Kommissionen analysere omkostninger og fordele ved mulige korrigerende foranstaltninger og tage (eller foreslå) passende skridt (f.eks. forenkling af de gældende bestemmelser, forbedring af kontrolsystemer og ændring af programmets eller leveringssystemernes udformning)

R (1)

Kommissionen mener, at dens tilsyn med kontroller på første niveau gennem målrettede revisioner af mere risikofyldte områder, hvor der er konstateret svagheder, bidrog til forbedringerne i 2007-2013, og at de centrale elementer af reformen for 2014-2020 bør skabe et mere fejlsikkert miljø.

Kapitel 5, anbefaling 3: analyserer årsagerne til, at EU's statsstøtteregler i så mange tilfælde ikke er overholdt

R

Kapitel 5, anbefaling 4: analyserer årsagerne til de konstante forsinkelser i udbetalingen af EU-midlerne via de finansieringstekniske instrumenter og træffer korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse hermed

R (2)

Kapitel 5, anbefaling 5: i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik bekræfter, at Kommissionens beregning af »restfejlforekomsten« er baseret på nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen — når den anser det for nødvendigt — anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer vedrørende hvert enkelt OP.

R (2)

2013

Anbefaling 6 (kapitel 5, anbefaling 6 og kapitel 6, anbefaling 6): i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent fremlægger sine grunde til ikke at give udtryk for forbehold (eller til at give udtryk for forbehold med en mindre finansiel effekt) i de tilfælde, hvor dette skyldes undtagelser fra gældende vejledning fra Kommissionen eller godkendte revisionsstrategier

X (2)

Anbefaling 7 (kapitel 6, anbefaling 1): sammen med medlemsstaterne følger op på de svagheder, der blev konstateret i GD EMPL's risikobaserede tematiske revision af forvaltningskontrollen. Dette vil kræve en styrkelse af kontrollen vedrørende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og i forbindelse med andre relevante kilder til fejl (omkostninger uden forbindelse til projekterne eller uden merværdi)

B

Anbefaling 8 (kapitel 6, anbefaling 2): i sine årlige aktivitetsrapporter bekræfter, at den har foretaget passende kontrol for at sikre, at beregningen af restfejlforekomsten er baseret på fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen — når den anser det for nødvendigt — anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer vedrørende hvert enkelt OP.

B (2)

Anbefaling 9 (kapitel 6, anbefaling 3): sikrer, at artikel 78 og 130 i forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 anvendes på en måde, der forhindrer akkumulering af forfinansiering ud over den oprindelige forfinansieringsbetaling (jf. eksemplet i tekstboks 6.4)

B (3)

Anbefaling 10 (kapitel 6, anbefaling 4): sikrer, at medlemsstaternes myndigheder med ansvar for forvaltning af strukturfonde tager spørgsmålet op om højere personaleomkostninger i forbindelse med EU-projekter end i forbindelse med projekter finansieret med nationale midler

B (4)

Anbefaling 11 (kapitel 6, anbefaling 5): ved godkendelsen af OP'erne for den nye programmeringsperiode sikrer, at medlemsstaterne har overvejet alle de forenklingsmuligheder, der er fastsat i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020

B (5)

2012

De anbefalinger i årsberetningen for 2012, der stort set svarer til anbefalingerne i årsberetningen for 2013, er blevet analyseret sammen med disse.

Anbefaling 1: afhjælper svaghederne ved de »kontroller på første niveau«, som forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer udfører vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden, gennem specifikt vejledningsmateriale og, hvor det er relevant, gennem videreuddannelsesforanstaltninger

X

Anbefaling 2: på grundlag af de erfaringer, den har høstet i programmeringsperioden 2007-2013, foretager en vurdering af anvendelsen af nationale støtteberettigelsesregler med henblik på at kortlægge områder, hvor der er mulighed for yderligere forenkling, og afskaffe unødigt komplekse regler (overregulering)

B (6)

R (7)

Kapitel 5, anbefaling 3: specificerer klare regler og giver solid vejledning i, hvordan man skal vurdere projekters støtteberettigelse og beregne medfinansieringen af indtægtsskabende EFRU- og samhørighedsfondsprojekter for programmeringsperioden 2014-2020

R

Anbefaling 4 (kapitel 6, anbefaling 3): fremmer udbredt anvendelse af forenklede omkostningsordninger med henblik på at reducere risikoen for fejl i omkostningsanmeldelserne og mindske projektledernes administrative byrde. De faste satser for de forenklede omkostningsordninger bør systematisk godkendes/valideres af Kommissionen på forhånd for at sikre, at de opfylder lovgivningens krav (rimelig, afbalanceret og kontrollerbar beregning)

B (8)

2012

Anbefaling 5: søger at opnå forbedringer af det arbejde, revisionsmyndighederne udfører, og af kvaliteten og pålideligheden af de oplysninger, der gives i årlige kontrolrapporter og revisionsudtalelser.

X (9)

Kommissionen bemærker den generelle forbedring, som Retten noterer sig, i de kontroller, revisionsmyndighederne udfører, navnlig med hensyn til reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte (se punkt 6.59).

Kommissionen henviser desuden til sine svar på punkt 6.45 og 6.52.

---

(1)  Der blev ikke foretaget en systematisk vurdering af de nationale støtteberettigelsesregler med henblik på forenkling, fordi Kommissionen ikke accepterede denne del af anbefalingen.

(2)  Implementeringen bør fortsætte indtil afslutningen.

(3)  Europa-Kommissionen accepterede ikke denne anbefaling (jf. årsberetningen for 2014, punkt 6.79).

(4)  Der er ikke truffet tværgående foranstaltninger, eftersom Kommissionen ikke accepterede denne del af anbefalingen.

(5)  Implementeringen af denne anbefaling kan ikke vurderes fuldt ud på dette stadium, eftersom fremskridtene vedrørende den nye programmeringsperiode stadig ligger på et lavt niveau.

(6)  Situationen har ikke ændret sig i 2015.

(7)  Der blev ikke foretaget en systematisk vurdering af de nationale støtteberettigelsesregler med henblik på forenkling, fordi Kommissionen ikke accepterede denne del af anbefalingen.

(8)  Implementeringen bør fortsætte i programperioden 2014-2020.

(9)  Der er konstateret væsentlige forbedringer, specielt på områderne delstikprøveudvælgelse samt kontrol af statsstøtte og offentlige indkøb. Der blev imidlertid stadig konstateret mangler i en række af de analyserede OP'er.

---

KAPITEL 7

Naturressourcer

INDHOLD

| Indledning | 7.1-7.9 |
| --- | --- |

| En kort beskrivelse af udgiftsområdet »Naturressourcer« | 7.3-7.7 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 7.8-7.9 |
| --- | --- |

| Del 1 — Vores vurdering af den formelle rigtighed | 7.10-7.67 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 7.10-7.30 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer | 7.31-7.63 |
| --- | --- |

| GD AGRI's systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed inden for landbrug | 7.31-7.36 |
| --- | --- |

| Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed inden for landbrug | 7.37-7.47 |
| --- | --- |

| GD MARE og medlemsstaternes systemer med relation til fiskeritransaktionernes formelle rigtighed | 7.48-7.52 |
| --- | --- |

| GD AGRI's årlige aktivitetsrapport | 7.53-7.61 |
| --- | --- |

| GD MARE's årlige aktivitetsrapport | 7.62-7.63 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 7.64-7.67 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2015 | 7.64-7.65 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 7.66-7.67 |
| --- | --- |

| Del 2 — Udvikling af landdistrikter — performancerelaterede spørgsmål | 7.68-7.76 |
| --- | --- |

| Vurdering af projekternes performance | 7.68-7.75 |
| --- | --- |

| Konklusion | 7.76 |
| --- | --- |

| Bilag 7.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på udgiftsområdet »Naturressourcer« |
| --- | --- |

Bilag 7.1 —

| Bilag 7.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende udgiftsområdet »Naturressourcer« |
| --- | --- |

Bilag 7.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | I dette kapitel præsenterer vi resultaterne af vores revision vedrørende udgiftsområdet »Naturressourcer«. Kapitlet præsenterer særskilt resultaterne af testen af Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og af testen af andre udgifter (»Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri«) under udgiftsområdet i den flerårige finansielle ramme (FFR). De centrale oplysninger om, hvordan dette FFR-udgiftsområde er sammensat, gives i
  figur 7.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

7.1.

I dette kapitel præsenterer vi resultaterne af vores revision vedrørende udgiftsområdet »Naturressourcer«. Kapitlet præsenterer særskilt resultaterne af testen af Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og af testen af andre udgifter (»Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri«) under udgiftsområdet i den flerårige finansielle ramme (FFR). De centrale oplysninger om, hvordan dette FFR-udgiftsområde er sammensat, gives i
  figur 7.1
  .

Figur 7.1 —   Udgiftsområde 2 i FFR — »Naturressourcer« — Centrale oplysninger 2015

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 58,0 |
| --- | --- |
| - forskud
   (48) | 2,4 |
| + afregninger af forskud
   (48) | 2,9 |
| | |
| Revideret population i alt | 58,5 |

Regnskabsårets betalinger i alt

58,0

- forskud
   (48)

2,4

- afregninger af forskud
   (48)

2,9

Revideret population i alt

58,5

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 7.2. | Ud over vores revisionsresultater med hensyn til formel rigtighed til brug for de specifikke vurderinger præsenterer vi i dette kapitel i et særskilt afsnit resultaterne vedrørende en række performancerelaterede aspekter for en stikprøve af projekter på området udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

7.2.

Ud over vores revisionsresultater med hensyn til formel rigtighed til brug for de specifikke vurderinger præsenterer vi i dette kapitel i et særskilt afsnit resultaterne vedrørende en række performancerelaterede aspekter for en stikprøve af projekter på området udvikling af landdistrikter.

En kort beskrivelse af udgiftsområdet »Naturressourcer«

| 7.3. | Den fælles landbrugspolitik er grundlag for EU's udgifter til landbrug. Kommissionen — navnlig Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) — og betalingsorganer i medlemsstaterne deler forvaltningen af gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik (jf. punkt 7.31). De betaler støttemodtagerne gennem to fonde (1): EGFL, der fuldt ud finansierer EU's direkte støtteordninger og markedsforanstaltninger (2), og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), der medfinansierer landdistriktsprogrammerne sammen med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

7.3.

Den fælles landbrugspolitik er grundlag for EU's udgifter til landbrug. Kommissionen — navnlig Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) — og betalingsorganer i medlemsstaterne deler forvaltningen af gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik (jf. punkt 7.31). De betaler støttemodtagerne gennem to fonde (1): EGFL, der fuldt ud finansierer EU's direkte støtteordninger og markedsforanstaltninger (2), og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), der medfinansierer landdistriktsprogrammerne sammen med medlemsstaterne.

| 7.4. | De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er: |
| --- | --- |

7.4.

De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er:

| — | »Enkeltbetalingsordningen«, 29,3  milliarder euro i 2015, og »den generelle arealbetalingsordning« (SAPS), 7,8  milliarder euro i 2015, som begge er ordninger for direkte støtte. Disse arealrelaterede ordninger yder afkoblet (3) indkomststøtte. |
| --- | --- |

—

»Enkeltbetalingsordningen«, 29,3  milliarder euro i 2015, og »den generelle arealbetalingsordning« (SAPS), 7,8  milliarder euro i 2015, som begge er ordninger for direkte støtte. Disse arealrelaterede ordninger yder afkoblet (3) indkomststøtte.

| — | Andre ordninger for direkte støtte (4), 5,1  milliard euro i 2015, og interventioner på landbrugsmarkederne (5), 2,7  milliarder euro i 2015. |
| --- | --- |

—

Andre ordninger for direkte støtte (4), 5,1  milliard euro i 2015, og interventioner på landbrugsmarkederne (5), 2,7  milliarder euro i 2015.

| 7.5. | ELFUL medfinansierer de udgifter til udvikling af landdistrikter, der udbetales gennem medlemsstaternes landdistriktsprogrammer. Udgifterne dækker både arealrelaterede foranstaltninger (6) og foranstaltninger, der ikke er arealrelaterede (7). I 2015 tegnede ELFUL sig for udgifter på 11,8  milliarder euro. |
| --- | --- |

7.5.

ELFUL medfinansierer de udgifter til udvikling af landdistrikter, der udbetales gennem medlemsstaternes landdistriktsprogrammer. Udgifterne dækker både arealrelaterede foranstaltninger (6) og foranstaltninger, der ikke er arealrelaterede (7). I 2015 tegnede ELFUL sig for udgifter på 11,8  milliarder euro.

| 7.6. | De største risici med hensyn til formel rigtighed er, at: |
| --- | --- |

7.6.

De største risici med hensyn til formel rigtighed er, at:

| — | der betales direkte støtte for ikke-støtteberettigede arealer eller til ikke-støtteberettigede modtagere |
| --- | --- |

—

der betales direkte støtte for ikke-støtteberettigede arealer eller til ikke-støtteberettigede modtagere

| — | der tildeles støtte til interventioner på landbrugsmarkeder for ikke-støtteberettigede omkostninger eller til ikke-støtteberettigede ansøgere |
| --- | --- |

—

der tildeles støtte til interventioner på landbrugsmarkeder for ikke-støtteberettigede omkostninger eller til ikke-støtteberettigede ansøgere

| — | udgifterne til udvikling af landdistrikter ikke er støtteberettigede, fordi de ofte komplekse regler (herunder reglerne for offentlige indkøb) og betingelser for støtteberettigelse, navnlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger, ikke er overholdt. |
| --- | --- |

—

udgifterne til udvikling af landdistrikter ikke er støtteberettigede, fordi de ofte komplekse regler (herunder reglerne for offentlige indkøb) og betingelser for støtteberettigelse, navnlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger, ikke er overholdt.

| 7.7. | Dette kapitel dækker også EU's miljøpolitik og klimaindsats samt den fælles fiskeripolitik. Den største risiko med hensyn til formel rigtighed på disse områder er, at der ydes støtte til omkostninger, som ikke er støtteberettigede, eller som er angivet for højt. |
| --- | --- |

7.7.

Dette kapitel dækker også EU's miljøpolitik og klimaindsats samt den fælles fiskeripolitik. Den største risiko med hensyn til formel rigtighed på disse områder er, at der ydes støtte til omkostninger, som ikke er støtteberettigede, eller som er angivet for højt.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 7.8. | De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen af området »Naturressourcer« skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

7.8.

De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen af området »Naturressourcer« skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| a) | Vi undersøgte en stikprøve på 180 transaktioner vedrørende EGFL og en stikprøve på 179 transaktioner vedrørende »Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri«, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. For hver enkelt af de to specifikke vurderinger udformes stikprøverne på en måde, som skal sikre, at de er repræsentative for alle udgifterne under FFR-udgiftsområdet (8). I 2015 bestod EGFL-stikprøven af transaktioner fra 18 medlemsstater (9). For så vidt angår den anden specifikke vurdering bestod stikprøven af 159 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter og 20 andre transaktioner vedrørende miljø, klimaindsats og fiskeri fra 17 medlemsstater (10). |
| --- | --- |

a)

Vi undersøgte en stikprøve på 180 transaktioner vedrørende EGFL og en stikprøve på 179 transaktioner vedrørende »Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri«, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. For hver enkelt af de to specifikke vurderinger udformes stikprøverne på en måde, som skal sikre, at de er repræsentative for alle udgifterne under FFR-udgiftsområdet (8). I 2015 bestod EGFL-stikprøven af transaktioner fra 18 medlemsstater (9). For så vidt angår den anden specifikke vurdering bestod stikprøven af 159 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter og 20 andre transaktioner vedrørende miljø, klimaindsats og fiskeri fra 17 medlemsstater (10).

| b) | Vi vurderede nogle udvalgte interne kontrolsystemer gennem en skrivebordsgennemgang af 24 revisioner udført af Kommissionen omfattende EGFL og ELFUL. Vi komplementerede dette arbejde ved at genudføre seks af Kommissionens revisioner i de pågældende medlemsstater (11). I disse seks medlemsstater udførte vi supplerende revision dels inden for et begrænset antal risikoområder i relation til EGFL og ELFUL, dels med hensyn til krydsoverensstemmelse (12). Vi gennemgik også fem af Kommissionens revisioner vedrørende den fælles fiskeripolitik og genudførte én (13). |
| --- | --- |

b)

Vi vurderede nogle udvalgte interne kontrolsystemer gennem en skrivebordsgennemgang af 24 revisioner udført af Kommissionen omfattende EGFL og ELFUL. Vi komplementerede dette arbejde ved at genudføre seks af Kommissionens revisioner i de pågældende medlemsstater (11). I disse seks medlemsstater udførte vi supplerende revision dels inden for et begrænset antal risikoområder i relation til EGFL og ELFUL, dels med hensyn til krydsoverensstemmelse (12). Vi gennemgik også fem af Kommissionens revisioner vedrørende den fælles fiskeripolitik og genudførte én (13).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| c) | Vi gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI og GD MARE. |
| --- | --- |

c)

Vi gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI og GD MARE.

| 7.9. | For både EGFL's og ELFUL's vedkommende var 2015 det sidste år, hvor hovedparten af betalingerne blev afholdt til de endelige støttemodtagere på grundlag af de regler, der var gældende før reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013 (14). |
| --- | --- |

7.9.

For både EGFL's og ELFUL's vedkommende var 2015 det sidste år, hvor hovedparten af betalingerne blev afholdt til de endelige støttemodtagere på grundlag af de regler, der var gældende før reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013 (14).

DEL 1 — VORES VURDERING AF DEN FORMELLE RIGTIGHED

Transaktionernes formelle rigtighed

| 7.10. | Resultaterne af testen af transaktioner for området »Naturressourcer« som helhed og for hver af de to specifikke vurderinger (EGFL og »Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri«) er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . Af de 359 transaktioner, vi undersøgte, var 121 (34 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 87 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten for »Naturressourcer« er 2,9  % (15). |
| --- | --- |

7.10.

Resultaterne af testen af transaktioner for området »Naturressourcer« som helhed og for hver af de to specifikke vurderinger (EGFL og »Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri«) er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . Af de 359 transaktioner, vi undersøgte, var 121 (34 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 87 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten for »Naturressourcer« er 2,9  % (15).

| 7.10. | Kommissionen noterer sig Revisionsrettens vurdering af den mest sandsynlige fejlprocent, der stort set er af samme størrelsesorden som sidste år, hvis man ser bort fra krydsoverensstemmelsesfejl.

  Kommissionen er af den opfattelse, at de finansielle nettokorrektioner, der er resultatet af de flerårige procedurer for overensstemmelseskontrol, samt inddrivelser fra modtagere, der er tilbagebetalt til EU's budget, udgør en korrigerende effekt, som skal tages i betragtning ved en samlet vurdering af det generelle interne kontrolsystem.


  Kommissionen bemærker endvidere, at den korrigerende effekt i 2015 androg 1 065,710  mio. EUR (1,87  % af de samlede udgifter til den fælles landbrugspolitik), jf. den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. |
| --- | --- |

7.10.

Kommissionen er af den opfattelse, at de finansielle nettokorrektioner, der er resultatet af de flerårige procedurer for overensstemmelseskontrol, samt inddrivelser fra modtagere, der er tilbagebetalt til EU's budget, udgør en korrigerende effekt, som skal tages i betragtning ved en samlet vurdering af det generelle interne kontrolsystem.

Kommissionen bemærker endvidere, at den korrigerende effekt i 2015 androg 1 065,710  mio. EUR (1,87  % af de samlede udgifter til den fælles landbrugspolitik), jf. den årlige aktivitetsrapport for 2015 fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

| 7.11. | Figur 7.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores samlede skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015. |
| --- | --- |

7.11.

Figur 7.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores samlede skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015.

Figur 7.2 —   Den anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper — »Naturressourcer«

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.12. | Der er store forskelle på arten af fejl og fejlmønstret i de to specifikke vurderinger, som det fremstilles i de følgende punkter. |
| --- | --- |

7.12.

Der er store forskelle på arten af fejl og fejlmønstret i de to specifikke vurderinger, som det fremstilles i de følgende punkter.

| 7.12. | Kommissionen bemærker, at der er store forskelle i udformning, anvendelsesområde og formål, hvad angår de to søjler i den fælles landbrugspolitiks, som kan forklare de forskellige mønstre, der kendetegner de landbrugspolitikrelaterede fejl. |
| --- | --- |

7.12.

EAGF — Markedsstøtte og direkte støtte

| 7.13. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . For så vidt angår EGFL var 52 (29 %) af de 180 transaktioner, vi reviderede, behæftet med fejl. På grundlag af de 47 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 2,2  % (16). |
| --- | --- |

7.13.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . For så vidt angår EGFL var 52 (29 %) af de 180 transaktioner, vi reviderede, behæftet med fejl. På grundlag af de 47 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 2,2  % (16).

| 7.13. | Kommissionen noterer sig Revisionsrettens vurdering af den mest sandsynlige fejlprocent, der stort set er af samme størrelsesorden som sidste år, hvis man ser bort fra krydsoverensstemmelsesfejl.

  Kommissionen bemærker ligeledes, at fejlfrekvensen er faldet støt de seneste tre år. |
| --- | --- |

7.13.

Kommissionen bemærker ligeledes, at fejlfrekvensen er faldet støt de seneste tre år.

| 7.14. | Figur 7.3
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores samlede skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015. |
| --- | --- |

7.14.

Figur 7.3
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores samlede skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015.

Figur 7.3 —   Den anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper — EGFL

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.15. | For så vidt angår fire kvantificerbare fejl begået af endelige modtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (17) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering have været 0,3  procentpoint lavere. I yderligere fire tilfælde konstaterede vi endvidere, at den fejl, vi havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 0,6  procentpoint til den anslåede fejlforekomst. Vi giver et eksempel på fejl begået af de nationale myndigheder i
  figur 7.5
  . |
| --- | --- |

7.15.

For så vidt angår fire kvantificerbare fejl begået af endelige modtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (17) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering have været 0,3  procentpoint lavere. I yderligere fire tilfælde konstaterede vi endvidere, at den fejl, vi havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 0,6  procentpoint til den anslåede fejlforekomst. Vi giver et eksempel på fejl begået af de nationale myndigheder i
  figur 7.5
  .

| 7.15. | Kommissionen ser med tilfredshed på Revisionsrettens vurdering af medlemsstaternes rolle og mener, at medlemsstaterne burde have gjort mere for at mindske fejlprocenten. Kommissionen samarbejder fortsat med medlemsstaterne om at mindske fejlprocenten. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | De fleste af de kvantificerbare fejl vedrørte overanmeldelse af det støtteberettigede areal (jf.
  figur 7.3
  ). I 2015 konstaterede vi sådanne fejl i 12 af de 18 besøgte medlemsstater. Ca. halvdelen af disse kvantificerbare fejl var mindre end 2 % (jf. punkt 7.18) og havde dermed kun en begrænset indvirkning på det samlede anslåede fejlniveau. Yderligere en fjerdedel af disse fejl var mellem 2 % og 5 %. |
| --- | --- |

7.16.

De fleste af de kvantificerbare fejl vedrørte overanmeldelse af det støtteberettigede areal (jf.
  figur 7.3
  ). I 2015 konstaterede vi sådanne fejl i 12 af de 18 besøgte medlemsstater. Ca. halvdelen af disse kvantificerbare fejl var mindre end 2 % (jf. punkt 7.18) og havde dermed kun en begrænset indvirkning på det samlede anslåede fejlniveau. Yderligere en fjerdedel af disse fejl var mellem 2 % og 5 %.

| 7.16-7.18. | Kommissionen noterer, at de fleste af de fejl vedrørende overdeklarering, som Revisionsretten har fundet, er relativt små, og er glad for, at Revisionsretten vurderer, at markidentifikationssystemets data er blevet mere pålidelige.

  Kommissionen mener, at det er umuligt at undgå mindre fejl, hvis udgifterne skal holdes på et rimeligt niveau. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at opdatere deres markidentifikationssystem regelmæssigt for at sikre, at store overdeklarationer opdages. Kommissionen mener, at det faktum, at langt størstedelen af de fejl, som Revisionsretten har fundet, er på under 5 %, vidner om, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), som markidentifikationssystemet er en grundlæggende del af, fungerer fint. Da jordarealer ændrer sig over tid, kan der ses forskelle mellem markidentifikationssystemet og virkeligheden i praksis, men regelmæssig opdatering af systemet begrænser risikoen.


  For at fremme hyppige opdateringer af markidentifikationssystemet har Kommissionen foreskrevet, at der som en forudsætning for at reducere kontrollen på stedet fra 5 % til 1 %, hvad angår visse direkte betalingsordninger, skal ske opdatering af markidentifikationssystemet mindst hvert tredje år med ortobilleder, der er under 15 måneder gamle (opdateringen pr. år skal dække mindst 25 % af de støtteberettigede hektarer).


  En kvalitetsvurdering af markidentifikationssystemet er også indført i 2010, og den er opretholdt i den aktuelle periode (forordning (EU) nr. 640/2014).


  Denne årlige opgave, som medlemsstaternes administrationer udfører, og som Kommissionen overvåger, er en kvalitetskontrolprocedure, hvis endelige mål er at forbedre kvaliteten og pålideligheden af markidentifikationssystemet ved at analysere identificerede tekniske svagheder og træffe foranstaltninger til at afhjælpe dem.


  Den årlige stikprøvekontrol på stedet udgør fortsat en metode til opnåelse af et nøjagtigt og opdateret markidentifikationssystem. |
| --- | --- |

7.16-7.18.

Kommissionen mener, at det er umuligt at undgå mindre fejl, hvis udgifterne skal holdes på et rimeligt niveau. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at opdatere deres markidentifikationssystem regelmæssigt for at sikre, at store overdeklarationer opdages. Kommissionen mener, at det faktum, at langt størstedelen af de fejl, som Revisionsretten har fundet, er på under 5 %, vidner om, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), som markidentifikationssystemet er en grundlæggende del af, fungerer fint. Da jordarealer ændrer sig over tid, kan der ses forskelle mellem markidentifikationssystemet og virkeligheden i praksis, men regelmæssig opdatering af systemet begrænser risikoen.

For at fremme hyppige opdateringer af markidentifikationssystemet har Kommissionen foreskrevet, at der som en forudsætning for at reducere kontrollen på stedet fra 5 % til 1 %, hvad angår visse direkte betalingsordninger, skal ske opdatering af markidentifikationssystemet mindst hvert tredje år med ortobilleder, der er under 15 måneder gamle (opdateringen pr. år skal dække mindst 25 % af de støtteberettigede hektarer).

En kvalitetsvurdering af markidentifikationssystemet er også indført i 2010, og den er opretholdt i den aktuelle periode (forordning (EU) nr. 640/2014).

Denne årlige opgave, som medlemsstaternes administrationer udfører, og som Kommissionen overvåger, er en kvalitetskontrolprocedure, hvis endelige mål er at forbedre kvaliteten og pålideligheden af markidentifikationssystemet ved at analysere identificerede tekniske svagheder og træffe foranstaltninger til at afhjælpe dem.

Den årlige stikprøvekontrol på stedet udgør fortsat en metode til opnåelse af et nøjagtigt og opdateret markidentifikationssystem.

| 7.17. | I medlemsstaterne er det centrale værktøj til kontrol af arealstøtte markidentifikationssystemet (LPIS), der er en database, der indeholder støtteberettigelsesdata for alle landbrugsparceller. Den indeholder elektroniske grafiske oplysninger, herunder ortofotos (luftfotos) som medlemsstaterne bør ajourføre mindst hvert femte år (18). Hvis de grafiske oplysninger ajourføres og analyseres, som de bør, bidrager LPIS væsentligt til forebyggelse og opdagelse af arealrelaterede fejl i støtteansøgningerne. Takket være de handlingsplaner, Kommissionen og medlemsstaterne har opstillet, er pålideligheden af dataene i LPIS konstant blevet bedre i de seneste år. |
| --- | --- |

7.17.

I medlemsstaterne er det centrale værktøj til kontrol af arealstøtte markidentifikationssystemet (LPIS), der er en database, der indeholder støtteberettigelsesdata for alle landbrugsparceller. Den indeholder elektroniske grafiske oplysninger, herunder ortofotos (luftfotos) som medlemsstaterne bør ajourføre mindst hvert femte år (18). Hvis de grafiske oplysninger ajourføres og analyseres, som de bør, bidrager LPIS væsentligt til forebyggelse og opdagelse af arealrelaterede fejl i støtteansøgningerne. Takket være de handlingsplaner, Kommissionen og medlemsstaterne har opstillet, er pålideligheden af dataene i LPIS konstant blevet bedre i de seneste år.

| 7.18. | Alligevel opdager vi stadig arealrelaterede fejl. Det skyldes, at administrative kontroller af arealers støtteberettigelse baseres på samme LPIS-data, som landbrugerne ofte kopierer i deres støtteansøgninger (19). Hvis LPIS-dataene er ukorrekte, kan sådanne kontroller derfor normalt ikke opdage støtteberettigelsesfejl i ansøgningen. Den tekniske standard, der kræves af ortofotoene (20), gør det sædvanligvis ikke muligt for landbrugerne og betalingsorganerne at opdage små fejl (mindre end 2 %, jf. punkt 7.16), der i vidt omfang er umulige at undgå til en rimelig omkostning. Men de større arealrelaterede fejl var generelt konstaterbare. I sådanne tilfælde var det støtteberettigede areal, der var registreret i LPIS-databasen, og som landbrugeren havde anmeldt, væsentlig ukorrekt, hvilket navnlig skyldtes: |
| --- | --- |

7.18.

Alligevel opdager vi stadig arealrelaterede fejl. Det skyldes, at administrative kontroller af arealers støtteberettigelse baseres på samme LPIS-data, som landbrugerne ofte kopierer i deres støtteansøgninger (19). Hvis LPIS-dataene er ukorrekte, kan sådanne kontroller derfor normalt ikke opdage støtteberettigelsesfejl i ansøgningen. Den tekniske standard, der kræves af ortofotoene (20), gør det sædvanligvis ikke muligt for landbrugerne og betalingsorganerne at opdage små fejl (mindre end 2 %, jf. punkt 7.16), der i vidt omfang er umulige at undgå til en rimelig omkostning. Men de større arealrelaterede fejl var generelt konstaterbare. I sådanne tilfælde var det støtteberettigede areal, der var registreret i LPIS-databasen, og som landbrugeren havde anmeldt, væsentlig ukorrekt, hvilket navnlig skyldtes:

| — | at betalingsorganerne ved vurderingen af det støtteberettigede areal med henblik på ajourføringen af LPIS ikke reducerede betalingerne tilstrækkeligt eller slet ikke reducerede dem for ikke-støtteberettigede planter og elementer, der kunne ses på ortobillederne af den pågældende parcel, eller |
| --- | --- |

—

at betalingsorganerne ved vurderingen af det støtteberettigede areal med henblik på ajourføringen af LPIS ikke reducerede betalingerne tilstrækkeligt eller slet ikke reducerede dem for ikke-støtteberettigede planter og elementer, der kunne ses på ortobillederne af den pågældende parcel, eller

| — | at de nationale definitioner af støtteberettigede permanente græsarealer ikke stemte overens med EU's definition. |
| --- | --- |

—

at de nationale definitioner af støtteberettigede permanente græsarealer ikke stemte overens med EU's definition.

Når der foreligger en national definition af permanente græsarealer, der ikke lever op til EU's definition, udformes specifikke korrigerende foranstaltninger, herunder eventuelt handlingsplaner, for at afhjælpe problemet.

For at beskytte EU's budget benytter Kommissionen sig også af reduktioner og suspensioner af betalinger og finansielle nettokorrektioner i forbindelse med procedurerne for efterprøvende regnskabsafslutning, når det er nødvendigt.

| 7.19. | I
  figur 7.4
  viser vi et eksempel på ukorrekte støtteberettigelsesdata i LPIS. |
| --- | --- |

7.19.

I
  figur 7.4
  viser vi et eksempel på ukorrekte støtteberettigelsesdata i LPIS.

Figur 7.4 —   Eksempel på uregelmæssige betalinger på grund af ukorrekte støtteberettigelsesdata i LPIS

Permanente græsarealer defineres som jord, der bruges til dyrkning af græs eller andet grøntfoder. I vores årsberetning for 2014 rapporterede vi, at der — trods betragtelige korrigerende foranstaltninger — stadig var betydelige svagheder i LPIS i relation til støtteberettigelsen af permanente græsarealer i Spanien, og at der i 2014 og 2015 var iværksat yderligere korrigerende foranstaltninger (21). Vi inspicerede en parcel på 48 hektar i Spanien (Madrid), der i LPIS var registreret som fuldt støtteberettigede permanente græsarealer på det tidspunkt, hvor landbrugeren indsendte ansøgningen. Af ortobilledet fremgik det imidlertid, at der var tætte buske og træer. I sin støtteansøgning for 2014 havde landbrugeren anmeldt parcellen på grundlag af det støtteberettigede areal, der var registreret i LPIS, og han fik udbetalt enkeltbetalingsstøtte for hele parcellen. Vi konstaterede, at parcellen ikke var berettiget til enkeltbetalingsstøtte.

I 2015 foretog de spanske myndigheder en gennemgang af deres LPIS på grundlag af nye ortobilleder og med brug af ny teknologi og registrerede den pågældende parcel som ikke-støtteberettiget.

Vi konstaterede også, at der blev ansøgt om og udbetalt arealstøtte på grundlag af støtteberettigelsesoplysninger i LPIS, der var ukorrekte, hvad der kunne konstateres på ortobillederne, i Grækenland, Spanien (Aragonien, Castilla-La Mancha, Castilla y León og Extremadura), Italien (Calabrien) og Det Forenede Kongerige (England).

Figur 7.4 —
     
  Eksempel på uregelmæssige betalinger på grund af ukorrekte støtteberettigelsesdata i LPIS (markidentifikationssystemet)

Kommissionen har identificeret problemer med permanente græsarealer før 2014, og der er gennemført handlingsplaner i de berørte medlemsstater.

I Spanien har de nationale myndigheder gennemført komplet fornyet opmåling af alle de parceller, der var anmeldt af støttemodtagerne og revideret af Revisionsretten, og om nødvendigt iværksat inddrivelsesprocedurer. Det faktum, at den pågældende parcel var registreret som ikke-støtteberettiget i 2015, beviser desuden, at proceduren for opdatering af markidentifikationssystemet i Spanien fungerer.

Revisioner udført af Kommissionens tjenestegrene tidligere år har identificeret mangler, hvad angår støtteberettigelsen af permanente græsarealer i Grækenland og Spanien, og sikret, at de er blevet afhjulpet ved specifikke handlingsplaner, der har ført til forbedringer (se Revisionsrettens årsberetning for 2014, tekstboks 7.8). I både Grækenland og Spanien blev det areal, der var registreret som støtteberettiget i markidentifikationssystemet, markant reduceret: I Grækenland blev de støtteberettigede permanente græsarealer reduceret fra 3,6  millioner hektarer i 2012 til 1,5  millioner hektarer i ansøgningsåret 2014, og i Spanien blev de støtteberettigede permanente græsarealer reduceret fra 18,5  millioner hektarer i 2013 til 6,4  millioner hektarer i 2016.

I England (Det Forenede Kongerige) er den afhjælpende handlingsplan i gang og overvåges nøje af Kommissionen.

Desuden sikrer procedurerne for efterprøvende regnskabsafslutning, at risikoen for EU's budget er behørigt dækket gennem finansielle nettokorrektioner.

| 7.20. | I
  figur 7.5
  viser vi et eksempel på nationale støtteberettigelseskriterier, der ikke overholder EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

7.20.

I
  figur 7.5
  viser vi et eksempel på nationale støtteberettigelseskriterier, der ikke overholder EU-lovgivningen.

Figur 7.5 —   Eksempel på nationale støtteberettigelseskriterier, der ikke overholder EU-lovgivningen

I vores årsberetning for 2013 (22) rapporterede vi, at de franske myndigheder yder støtte for græsningsarealer og hedeområder, selv om disse arealer omfatter en blanding af støtteberettiget urteagtig vegetation og ikke-støtteberettigede buske, tætte skove mv. I 2015 konstaterede vi, at seks sådanne parceller var fuldstændig eller delvis ikke-støtteberettigede, fordi de omfattede tætte træer og buske, og som de franske myndigheder havde vurderet som fuldt ud støtteberettigede.

Figur 7.5 —
     
  Eksempel på nationale støtteberettigelseskriterier, der ikke overholder EU-lovgivningen

Revisioner udført af Kommissionen før 2013 har allerede identificeret lignende mangler i Frankrig. Der følges op på svaghederne i henhold til en specifik handlingsplan, som medlemsstaten har udformet, og som overvåges nøje af Kommissionen. Der følges op på eventuelt konstaterede svagheder i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning, der sikrer, at risikoen for EU's budget er behørigt dækket gennem finansielle nettokorrektioner.

Sideløbende hermed kontrollerer Kommissionen omhyggeligt, om handlingsplanen overholdes, for at sikre de ønskede forbedringer. På grund af nogle forsinkelser blev der i henhold til artikel 41, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 iværksat yderligere foranstaltninger fra og med 2015.

Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri

| 7.21. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . For så vidt angår »Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri« var 69 transaktioner (39 %) af de 179, vi undersøgte, fejlbehæftede. Ud fra de 40 fejl, vi har kvantificeret, er den anslåede fejlforekomst 5,3  % (23). |
| --- | --- |

7.21.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . For så vidt angår »Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri« var 69 transaktioner (39 %) af de 179, vi undersøgte, fejlbehæftede. Ud fra de 40 fejl, vi har kvantificeret, er den anslåede fejlforekomst 5,3  % (23).

| 7.21. | Kommissionen noterer sig Revisionsrettens vurdering af den mest sandsynlige fejlprocent, der er lavere end fejlprocenten sidste år. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | Figur 7.6
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores samlede skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015. |
| --- | --- |

7.22.

Figur 7.6
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores samlede skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015.

Figur 7.6 —   Den anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper — Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.23. | Af de 159 transaktioner, vi undersøgte vedrørende udvikling af landdistrikter, var 78 arealrelaterede og 81 ikke-arealrelaterede. Af disse 159 transaktioner var 64 (40 %) behæftet med fejl, hvoraf 38 var kvantificerbare. Af stikprøvens 19 transaktioner vedrørende miljø, klimaindsats og fiskeri var 5 (26 %) behæftet med fejl, hvoraf 2 var kvantificerbare. I forbindelse med den resterende transaktion (24) konstaterede vi ingen fejl. |
| --- | --- |

7.23.

Af de 159 transaktioner, vi undersøgte vedrørende udvikling af landdistrikter, var 78 arealrelaterede og 81 ikke-arealrelaterede. Af disse 159 transaktioner var 64 (40 %) behæftet med fejl, hvoraf 38 var kvantificerbare. Af stikprøvens 19 transaktioner vedrørende miljø, klimaindsats og fiskeri var 5 (26 %) behæftet med fejl, hvoraf 2 var kvantificerbare. I forbindelse med den resterende transaktion (24) konstaterede vi ingen fejl.

| 7.23. | Hvad angår udvikling af landdistrikterne, er den fejlfrekvens (både kvantificerede og ikke-kvantificerede fejl), der konstateres af Revisionsretten, faldet støt over tid. |
| --- | --- |

7.23.

| 7.24. | For så vidt angår 13 kvantificerbare fejl begået af endelige modtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (25) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering have været 1,7  procentpoint lavere. I seks tilfælde konstaterede vi endvidere, at den fejl, vi havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 1,5  procentpoint til den anslåede fejlforekomst. Vi giver et eksempel på en fejl begået af de nationale myndigheder i
  figur 7.7
  . |
| --- | --- |

7.24.

For så vidt angår 13 kvantificerbare fejl begået af endelige modtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (25) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering have været 1,7  procentpoint lavere. I seks tilfælde konstaterede vi endvidere, at den fejl, vi havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 1,5  procentpoint til den anslåede fejlforekomst. Vi giver et eksempel på en fejl begået af de nationale myndigheder i
  figur 7.7
  .

| 7.24. | Kommissionen er klar over, at de nationale myndigheder godt kunne have opdaget mange af de fejl, som Revisionsretten har konstateret. Reglerne vedrørende den fælles landbrugspolitik giver medlemsstaterne alle de nødvendige instrumenter til at afhjælpe de fleste fejlrisici.

  Hvad angår eksemplet i figur 7.7, har Kommissionen i marts 2016 iværksat en procedure for efterprøvende regnskabsafslutning. Der vil blive taget alle nødvendige foranstaltninger for at beskytte EU's budget. |
| --- | --- |

7.24.

Hvad angår eksemplet i figur 7.7, har Kommissionen i marts 2016 iværksat en procedure for efterprøvende regnskabsafslutning. Der vil blive taget alle nødvendige foranstaltninger for at beskytte EU's budget.

| 7.25. | Fejltyperne svarer til dem, vi kar konstateret de seneste år, og til dem, vi identificerede i vores særberetning med analysen af årsagerne til fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne (26). Ligesom i de foregående år tegnede de ikke-arealrelaterede foranstaltninger sig for den største andel (82 %) af den anslåede fejlforekomst, jf. punkt 7.21. |
| --- | --- |

7.25.

Fejltyperne svarer til dem, vi kar konstateret de seneste år, og til dem, vi identificerede i vores særberetning med analysen af årsagerne til fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne (26). Ligesom i de foregående år tegnede de ikke-arealrelaterede foranstaltninger sig for den største andel (82 %) af den anslåede fejlforekomst, jf. punkt 7.21.

| 7.25. | Kommissionen har kendskab til de grundlæggende fejlårsager og samarbejder med medlemsstaterne om at afhjælpe problemerne ved at tilbyde vejledning eller kræve gennemførelse af handlingsplaner.

  Kommissionen ved f.eks. godt, at ikke-arealrelaterede foranstaltninger er mere tilbøjelige til at medføre fejl. Derfor fremmes systemiske løsninger, f.eks. med forenklet udformning af foranstaltningerne eller brug af mindre komplekse beregningsmetoder, f.eks. forenklede omkostningskategorier eller faste beløb.


  Kommissionen mener, at uregelmæssigheder i udbudsproceduren ikke nødvendigvis er ensbetydende med, at de overordnede udgifter ikke er støtteberettigede.


  For at vurdere den finansielle risiko ved uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige udbud vedtog Kommissionen i december 2013 retningslinjer for fastsættelse af finansielle korrektioner ved manglende overholdelse af udbudsreglerne i projekter, der gennemføres under delt forvaltning. |
| --- | --- |

7.25.

Kommissionen ved f.eks. godt, at ikke-arealrelaterede foranstaltninger er mere tilbøjelige til at medføre fejl. Derfor fremmes systemiske løsninger, f.eks. med forenklet udformning af foranstaltningerne eller brug af mindre komplekse beregningsmetoder, f.eks. forenklede omkostningskategorier eller faste beløb.

Kommissionen mener, at uregelmæssigheder i udbudsproceduren ikke nødvendigvis er ensbetydende med, at de overordnede udgifter ikke er støtteberettigede.

For at vurdere den finansielle risiko ved uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige udbud vedtog Kommissionen i december 2013 retningslinjer for fastsættelse af finansielle korrektioner ved manglende overholdelse af udbudsreglerne i projekter, der gennemføres under delt forvaltning.

| 7.26. | I forbindelse med 15 (19 %) af de 81 ikke-arealrelaterede transaktioner, vi undersøgte, var støtteberettigelseskravene ikke overholdt (der gives et eksempel i
  figur 7.7
  ). For så vidt angår miljø, klimaindsats og fiskeri skyldtes de 2 kvantificerbare fejl ikke-støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

7.26.

I forbindelse med 15 (19 %) af de 81 ikke-arealrelaterede transaktioner, vi undersøgte, var støtteberettigelseskravene ikke overholdt (der gives et eksempel i
  figur 7.7
  ). For så vidt angår miljø, klimaindsats og fiskeri skyldtes de 2 kvantificerbare fejl ikke-støtteberettigede udgifter.

Figur 7.7 —   Eksempel på ikke-støtteberettigede udgifter eller aktiviteter

Landdistriktsudviklingsforanstaltningen »betalinger til dyrevelfærd« yder støtte til landbrugere, der frivilligt påtager sig forpligtelser på dyrevelfærdsområdet. Betalingerne afholdes årlig og dækker ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af den indgåede forpligtelse, f.eks. øget plads til dyrene. Det er et eksempel på brug af forenklede omkostningsordninger, som kan mindske den administrative byrde for medlemsstaterne og støttemodtagerne. Sådanne muligheder bør baseres på en forsvarlig metode, især en nøjagtig beregning af de forenklede omkostninger.

I Rumænien konstaterede vi ikke-støtteberettigede udgifter, fordi de nationale myndigheder ved beregningen af de forenklede omkostninger ikke tog passende hensyn til antallet af produktionscyklusser. Derfor var betalingerne til alle støttemodtagerne systematisk ansat for højt.

Vi kontrollerede alle typer af forpligtelser i forbindelse med betalinger vedrørende dyrevelfærd i Rumænien, også dem, der ikke indgik i stikprøven, for at afgøre, i hvilken udstrækning regnefejlene indvirkede på de samlede udgifter til dyrevelfærd i Rumænien. Vi konstaterede, at de samlede ikke-støtteberettigede udgifter fra foranstaltningens start (2012) til oktober 2015 kunne være op til 152 millioner euro (ud af i alt 450 millioner euro).

Vi konstaterede også støtteberettigelsesfejl i Belgien (Vallonien), Tyskland (Rheinland-Pfalz), Spanien (Andalusien, Galicien og Castilla-La Mancha), Grækenland, Italien (landdistriktsnetværk, Sicilien og Campanien) og Polen.

Figur 7.7 —
     
  Eksempel på ikke-støtteberettigede udgifter eller aktiviteter

Kommissionen støtter medlemsstaterne fuldt ud i deres bestræbelser på i videst mulige omfang at anvende forenklede omkostningskategorier som et redskab til at forebygge fejl, jf. Revisionsrettens særberetning nr. 23/2014 (se punkt 86).

Hvad angår Rumænien, er Kommissionen enig i, at der er en fejl i den beregning af de forenklede omkostninger, som er lagt til grund for betalingerne.

På grundlag af Revisionsrettens revisionsresultater iværksatte Kommissionen en procedure for efterprøvende regnskabsafslutning i 2016 for præcist at fastslå det pågældende beløb. En finansiel korrektion vil således kunne finde anvendelse.

| 7.27. | I forbindelse med de 27 undersøgte transaktioner skulle støttemodtagerne overholde reglerne for offentlige indkøb. Disse regler sikrer, at varer og tjenesteydelser indkøbes på de gunstigste vilkår, og garanterer samtidig lige adgang til offentlige kontrakter samt overholdelse af principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling. I seks tilfælde var én eller flere af disse regler overtrådt. Vi viser et eksempel på en sådan fejl i
  figur 7.8
  . |
| --- | --- |

7.27.

I forbindelse med de 27 undersøgte transaktioner skulle støttemodtagerne overholde reglerne for offentlige indkøb. Disse regler sikrer, at varer og tjenesteydelser indkøbes på de gunstigste vilkår, og garanterer samtidig lige adgang til offentlige kontrakter samt overholdelse af principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling. I seks tilfælde var én eller flere af disse regler overtrådt. Vi viser et eksempel på en sådan fejl i
  figur 7.8
  .

| 7.27. | Kommissionen har identificeret offentlige udbud som en vigtig fejlkilde og intensiveret sit revisionsarbejde for at sikre tilstrækkelig beskyttelse af EU's budget.

  Overholdelse af udbudsreglerne er også et af de centrale elementer i handlingsplanerne for udvikling af landdistrikter. Der er foretaget grundig revision i 4 medlemsstater på dette område i 2015-2016. Denne praksis med grundig kontrol af udbudsreglernes overholdelse fortsætter i andre medlemsstater i 2016.


  For at vurdere den finansielle risiko ved uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige udbud vedtog Kommissionen i december 2013 retningslinjer for fastsættelse af finansielle korrektioner ved manglende overholdelse af udbudsreglerne i projekter, der gennemføres under delt forvaltning. |
| --- | --- |

7.27.

Overholdelse af udbudsreglerne er også et af de centrale elementer i handlingsplanerne for udvikling af landdistrikter. Der er foretaget grundig revision i 4 medlemsstater på dette område i 2015-2016. Denne praksis med grundig kontrol af udbudsreglernes overholdelse fortsætter i andre medlemsstater i 2016.

For at vurdere den finansielle risiko ved uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige udbud vedtog Kommissionen i december 2013 retningslinjer for fastsættelse af finansielle korrektioner ved manglende overholdelse af udbudsreglerne i projekter, der gennemføres under delt forvaltning.

Figur 7.8 —   Eksempel på manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb

En kommune i Italien (Campanien) fik støtte til anlæggelse af en monorail: en infrastruktur, der skulle hjælpe landbrugerne med at transportere deres oliven op og ned ad bakkerne. Kontrakten blev givet til en privat virksomhed på grundlag af et offentligt udbud.

Med henblik på vurdering af de forskellige bud opstillede kommunen et sæt forskelligt vægtede kriterier (målt i point). Ifølge udbudsbekendtgørelsen skulle tilbudsgiverne som del af deres tilbud medsende forslag til supplerende arbejder med hensyn til nye veje, kloaknet og en vandledning. 75 % af de samlede point, som kommunen baserede tildelingsbeslutningen på, blev givet for disse supplerende arbejder. Til sammenligning blev kun 10 % af de samlede point givet for prisen.

Da der blev ydet EU-støtte til anlæggelsen af monorailen, overtrådte støttemodtageren den italienske lov om offentlige indkøb ved at opstille kriterier — bygning af veje, kloaknet og en vandledning — uden relation til udbudsbekendtgørelsens emne, art og karakteristika. Opstilling af sådanne kriterier er i strid med de italienske regler for offentlige indkøb.

Vi konstaterede også tilfælde af brud på reglerne for offentlige indkøb i Tyskland (Rheinland-Pfalz), Grækenland og Rumænien.

Figur 7.8 —
     
  Eksempel på manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb

Kommissionen er opmærksom på, at tildelingskriterierne i henhold til udbuddet kun var delvist knyttet til arbejdets art.

Men Kommissionen understreger, at investeringen blev gennemført som planlagt.

De italienske myndigheder gennemgik sagsdokumenterne og iværksatte en inddrivelsesprocedure på grund af manglende overholdelse af udbudsprocedurerne. De italienske myndigheder foretog en finansiel korrektion på 10 %. Kommissionen mener, at denne korrigerende foranstaltning bidrager til at beskytte EU's budget.

I den årlige aktivitetsrapport for 2015 er der taget nogle forbehold, hvad angår udfordringerne ved offentlige udbud, jf. Revisionsrettens anerkendelse heraf i punkt 7.60.

| 7.28. | Vores stikprøve omfattede 45 transaktioner i form af betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug, som drejede sig om brug af landbrugsproduktionsmetoder, der er forenelige med beskyttelse af miljøet, landskabet og naturressourcerne. Vi fandt tre tilfælde, hvor landbrugerne ikke havde opfyldt alle betingelserne for at modtage betalinger. |
| --- | --- |

7.28.

Vores stikprøve omfattede 45 transaktioner i form af betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug, som drejede sig om brug af landbrugsproduktionsmetoder, der er forenelige med beskyttelse af miljøet, landskabet og naturressourcerne. Vi fandt tre tilfælde, hvor landbrugerne ikke havde opfyldt alle betingelserne for at modtage betalinger.

| 7.28. | Kommissionen vil gerne understrege, at alle 3 modtagere havde en lang række forskellige forpligtelser vedrørende miljøvenligt landbrug, hvoraf de overholdt de fleste uden problemer. Enkelte af forpligtelserne blev kun delvist overholdt eller var utilstrækkeligt dokumenteret. |
| --- | --- |

7.28.

| 7.29. | Af de 78 arealrelaterede transaktioner konstaterede vi i 15 tilfælde (19 %), at det støtteberettigede areal var angivet for højt. De fleste af de for høje angivelser, vi konstaterede, var relativt små og havde således kun begrænset indvirkning på den samlede anslåede fejlforekomst. Jf. også punkt 7.18. |
| --- | --- |

7.29.

Af de 78 arealrelaterede transaktioner konstaterede vi i 15 tilfælde (19 %), at det støtteberettigede areal var angivet for højt. De fleste af de for høje angivelser, vi konstaterede, var relativt små og havde således kun begrænset indvirkning på den samlede anslåede fejlforekomst. Jf. også punkt 7.18.

| 7.29. | Kommissionen noterer, at de fleste af de overdeklarationsrelaterede fejl, som Revisionsretten har fundet, er relativt små, og er glad for, Revisionsretten vurderer, at markidentifikationssystemets data er blevet mere pålidelige (se punkt 7.17).

  Kommissionen mener, at det er umuligt at undgå mindre fejl, hvis udgifterne skal holdes på et rimeligt niveau. |
| --- | --- |

7.29.

Kommissionen mener, at det er umuligt at undgå mindre fejl, hvis udgifterne skal holdes på et rimeligt niveau.

| 7.30. | De nationale myndigheder bør undersøge, om omkostningerne er rimelige. I 24 investeringsprojekter havde de nationale myndigheder ikke undersøgt dette godt nok. Vi rapporterede disse tilfælde som fejl. Det er imidlertid generelt ikke muligt at fastsætte beløbet for ikke-støtteberettigede udgifter, og så kan vi ikke kvantificere fejlen. Vi medtager supplerende oplysninger om rimeligheden af omkostninger i sektionen »kontrol af resultatkriterier« (jf. punkt 7.71). |
| --- | --- |

7.30.

De nationale myndigheder bør undersøge, om omkostningerne er rimelige. I 24 investeringsprojekter havde de nationale myndigheder ikke undersøgt dette godt nok. Vi rapporterede disse tilfælde som fejl. Det er imidlertid generelt ikke muligt at fastsætte beløbet for ikke-støtteberettigede udgifter, og så kan vi ikke kvantificere fejlen. Vi medtager supplerende oplysninger om rimeligheden af omkostninger i sektionen »kontrol af resultatkriterier« (jf. punkt 7.71).

| 7.30. | Se Kommissionens svar på punkt 7.71. |
| --- | --- |

7.30.

Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer

GD AGRI's systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed inden for landbrug

| 7.31. | Kommissionen og medlemsstaterne deler forvaltningen af næsten alle landbrugsudgifterne. Ca. 80 betalingsorganer i medlemsstaterne udbetaler støtten til landbrugere og andre støttemodtagere, og Kommissionen godtgør medlemsstaterne disse omkostninger månedsvis (for EGFL's vedkommende) eller kvartalsvis (for ELFUL's vedkommende). Kommissionen udfører juridisk-kritiske revisioner med det sigte at vurdere, om medlemsstaternes systemer sikrer, at støttebetalingerne til modtagerne er lovlige og formelt rigtige. De konstaterede systemsvagheder kan føre til, at der pålægges medlemsstaterne finansielle korrektioner gennem overensstemmelsesafgørelser. Finansielle korrektioner foretages tit efter faste satser og omfatter udgifter i relation til flere regnskabsår. De resulterer sjælden i inddrivelser af betalinger fra de endelige støttemodtagere og betales dermed over de nationale budgetter (27). |
| --- | --- |

7.31.

Kommissionen og medlemsstaterne deler forvaltningen af næsten alle landbrugsudgifterne. Ca. 80 betalingsorganer i medlemsstaterne udbetaler støtten til landbrugere og andre støttemodtagere, og Kommissionen godtgør medlemsstaterne disse omkostninger månedsvis (for EGFL's vedkommende) eller kvartalsvis (for ELFUL's vedkommende). Kommissionen udfører juridisk-kritiske revisioner med det sigte at vurdere, om medlemsstaternes systemer sikrer, at støttebetalingerne til modtagerne er lovlige og formelt rigtige. De konstaterede systemsvagheder kan føre til, at der pålægges medlemsstaterne finansielle korrektioner gennem overensstemmelsesafgørelser. Finansielle korrektioner foretages tit efter faste satser og omfatter udgifter i relation til flere regnskabsår. De resulterer sjælden i inddrivelser af betalinger fra de endelige støttemodtagere og betales dermed over de nationale budgetter (27).

| 7.31. | Selv om størstedelen af korrektionerne tidligere var efter takst, opfordres medlemsstaterne, med det nye retsgrundlag, til at indsende en risikoberegning til fonden.

  Hvis der i forbindelse med Kommissionens procedure for efterprøvende regnskabsafslutning identificeres uretmæssige betalinger, der kan knyttes direkte til de endelige modtagere, skal medlemsstaterne iværksætte de nødvendige inddrivelsesprocedurer over for de pågældende modtagere. |
| --- | --- |

7.31.

Hvis der i forbindelse med Kommissionens procedure for efterprøvende regnskabsafslutning identificeres uretmæssige betalinger, der kan knyttes direkte til de endelige modtagere, skal medlemsstaterne iværksætte de nødvendige inddrivelsesprocedurer over for de pågældende modtagere.

| 7.32. | Med henblik på at kontrollere, at Kommissionens juridisk-kritiske revisioner stemte overens med de internationale revisionsstandarder (28) og de vigtigste lovbestemmelser, foretog vi skrivebordsgennemgange af en stikprøve på 24 (29) ud af 120 juridisk-kritiske revisioner (30), der blev rapporteret af DG AGRI i 2015. Vi genudførte også seks af disse 24 revisioner (31). I 2015 ajourførte Kommissionen sine revisionsprocedurer efter en selvevaluering af sin revisionsmetodologi og politik for kvalitetssikring. Vi gennemgik de ajourførte procedurer og tog hensyn til dem ved vores vurdering. |
| --- | --- |

7.32.

Med henblik på at kontrollere, at Kommissionens juridisk-kritiske revisioner stemte overens med de internationale revisionsstandarder (28) og de vigtigste lovbestemmelser, foretog vi skrivebordsgennemgange af en stikprøve på 24 (29) ud af 120 juridisk-kritiske revisioner (30), der blev rapporteret af DG AGRI i 2015. Vi genudførte også seks af disse 24 revisioner (31). I 2015 ajourførte Kommissionen sine revisionsprocedurer efter en selvevaluering af sin revisionsmetodologi og politik for kvalitetssikring. Vi gennemgik de ajourførte procedurer og tog hensyn til dem ved vores vurdering.

| 7.33. | Kommissionens juridisk-kritiske revisioner stemmer samlet set overens med de relevante standarder. Men når Kommissionen ikke tager nogen revisionsresultater op, er den nødt til at forbedre sin måde at dokumentere den revision, der ligger til grund for en sådan konklusion, på. |
| --- | --- |

7.33.

Kommissionens juridisk-kritiske revisioner stemmer samlet set overens med de relevante standarder. Men når Kommissionen ikke tager nogen revisionsresultater op, er den nødt til at forbedre sin måde at dokumentere den revision, der ligger til grund for en sådan konklusion, på.

| 7.33. | Kommissionen bestræber sig på at overholde ISSAI-standarderne (International Standards of Supreme Audit Institutions) i forbindelse med sin revision. Det er bl.a. derfor, Kommissionen benytter ydelserne fra et eksternt selskab til at understøtte sin egenkontrol af revisionsprocedurerne.

  Revisionsrapporterne fra den enkelte revisionsmission danner grundlag for de revisionsresultater, som Kommissionen sætter fokus på. Hvis Kommissionen ikke sætter fokus på nogen revisionsresultater (hvis der f.eks. ikke blev fundet noget problematisk, eller hvis de identificerede svagheder ikke var væsentlige), vil dette fremgå af revisionsrapporten. |
| --- | --- |

7.33.

Revisionsrapporterne fra den enkelte revisionsmission danner grundlag for de revisionsresultater, som Kommissionen sætter fokus på. Hvis Kommissionen ikke sætter fokus på nogen revisionsresultater (hvis der f.eks. ikke blev fundet noget problematisk, eller hvis de identificerede svagheder ikke var væsentlige), vil dette fremgå af revisionsrapporten.

| 7.34. | I tidligere årsberetninger (32) har vi gjort opmærksom på det problem, at procedurerne for efterprøvende regnskabsafslutning var for langvarige, hvilket resulterer i en betydelig pukkel af uafsluttede revisioner (»backlog«) (33). I 2015 nedbragte Kommissionen antallet af sådanne gamle uafsluttede revisioner væsentligt: fra 192 til 34. Med henblik på gennem indførelse af lovbestemte frister at strømline proceduren for efterprøvende regnskabsafslutning blev der udformet ændringer i lovgivningen for perioden 2014-2020, som for den fælles landbrugspolitiks vedkommende trådte i kraft den 1. januar 2015. Som følge heraf overvåger Kommissionen nu revisionscyklussen nøjere for at overholde de interne og eksterne frister. |
| --- | --- |

7.34.

I tidligere årsberetninger (32) har vi gjort opmærksom på det problem, at procedurerne for efterprøvende regnskabsafslutning var for langvarige, hvilket resulterer i en betydelig pukkel af uafsluttede revisioner (»backlog«) (33). I 2015 nedbragte Kommissionen antallet af sådanne gamle uafsluttede revisioner væsentligt: fra 192 til 34. Med henblik på gennem indførelse af lovbestemte frister at strømline proceduren for efterprøvende regnskabsafslutning blev der udformet ændringer i lovgivningen for perioden 2014-2020, som for den fælles landbrugspolitiks vedkommende trådte i kraft den 1. januar 2015. Som følge heraf overvåger Kommissionen nu revisionscyklussen nøjere for at overholde de interne og eksterne frister.

| 7.34. | Kommissionen følger nøje op på afslutningen af backlog-revisioner (»gamle uafsluttede revisioner«): Antallet heraf er yderligere nedbragt fra 34 til 20 i juni 2016. Det er Kommissionens mål, at alle tilbageværende backlog-revisioner (»gamle uafsluttede revisioner«) skal være afsluttet ved udgangen af 2016. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | I den nye lovgivning for perioden 2014-2020 blev der også lagt større vægt på medlemsstatens rolle ved fastsættelsen af risikobeløbet, som Kommissionen kan bruge til at beregne den finansielle korrektion, der skal pålægges. Vi undersøgte, om Kommissionen validerede og brugte medlemsstaternes data korrekt, ved at gennemgå vejledningen fra Kommissionen og kontrollere seks finansielle korrektioner, der var vedtaget eller udarbejdet i 2015. |
| --- | --- |

7.35.

I den nye lovgivning for perioden 2014-2020 blev der også lagt større vægt på medlemsstatens rolle ved fastsættelsen af risikobeløbet, som Kommissionen kan bruge til at beregne den finansielle korrektion, der skal pålægges. Vi undersøgte, om Kommissionen validerede og brugte medlemsstaternes data korrekt, ved at gennemgå vejledningen fra Kommissionen og kontrollere seks finansielle korrektioner, der var vedtaget eller udarbejdet i 2015.

| 7.35-7.36. | I overensstemmelse med Revisionsrettens anbefalinger fra tidligere år har Kommissionen udarbejdet et retsgrundlag, der skal øge antallet af beregnede finansielle korrektioner og dermed nedsætte antallet af korrektioner efter takst.

  I betragtning af de vanskeligheder, der er forbundet med sager, som omfatter mange transaktioner, er der tilføjet relevante lovbestemmelser i basisretsakten, herunder hvad angår princippet om medlemsstaternes pligt til at opgive de nødvendige oplysninger og om at yde en forholdsmæssig indsats. Den delegerede retsakt indeholder detaljerede bestemmelser om beregnede og ekstrapolerede finansielle korrektioner. Kommissionens detaljerede retningslinjer vedrørende finansielle korrektioner er blevet ajourført i overensstemmelse hermed, navnlig hvad angår de kriterier og metoder, som Kommissionen skal anvende til at vurdere, om medlemsstaternes beregning eller ekstrapolering af risikoen for EU's budget er acceptabel eller ej.


  Kommissionen er af den opfattelse, at revisionshåndbogen indeholder oplysninger om verificering af data, der indsendes af medlemsstaterne.


  Kommissionens meddelelse C(2015) 3675, der er vedhæftet som bilag til revisionshåndbogen, beskriver klart og tydeligt, hvilke minimumskrav medlemsstaterne skal opfylde, når de indsender supplerende data til Kommissionen vedrørende beregningen af finansielle korrektioner, samt hvilke kriterier og metoder Kommissionen skal anvende i sin vurdering af beregningen eller ekstrapoleringen af finansielle korrektioner.


  Det er standardprocedure for Kommissionen at foretage grundige kontroller af de data, som medlemsstaterne indsender. Dette bekræftes således af Revisionsrettens revisionsresultater, hvad angår fire af de seks undersøgte finansielle korrektioner.


  Med hensyn til de to andre omtalte finansielle korrektioner:







  — | I den ene var der tale om et relativt lille beløb, og medlemsstaten blev bedt om at indsende supplerende oplysninger. |
| --- | --- | --- |

7.35-7.36.

I betragtning af de vanskeligheder, der er forbundet med sager, som omfatter mange transaktioner, er der tilføjet relevante lovbestemmelser i basisretsakten, herunder hvad angår princippet om medlemsstaternes pligt til at opgive de nødvendige oplysninger og om at yde en forholdsmæssig indsats. Den delegerede retsakt indeholder detaljerede bestemmelser om beregnede og ekstrapolerede finansielle korrektioner. Kommissionens detaljerede retningslinjer vedrørende finansielle korrektioner er blevet ajourført i overensstemmelse hermed, navnlig hvad angår de kriterier og metoder, som Kommissionen skal anvende til at vurdere, om medlemsstaternes beregning eller ekstrapolering af risikoen for EU's budget er acceptabel eller ej.

Kommissionen er af den opfattelse, at revisionshåndbogen indeholder oplysninger om verificering af data, der indsendes af medlemsstaterne.

Kommissionens meddelelse C(2015) 3675, der er vedhæftet som bilag til revisionshåndbogen, beskriver klart og tydeligt, hvilke minimumskrav medlemsstaterne skal opfylde, når de indsender supplerende data til Kommissionen vedrørende beregningen af finansielle korrektioner, samt hvilke kriterier og metoder Kommissionen skal anvende i sin vurdering af beregningen eller ekstrapoleringen af finansielle korrektioner.

Det er standardprocedure for Kommissionen at foretage grundige kontroller af de data, som medlemsstaterne indsender. Dette bekræftes således af Revisionsrettens revisionsresultater, hvad angår fire af de seks undersøgte finansielle korrektioner.

Med hensyn til de to andre omtalte finansielle korrektioner:

—

I den ene var der tale om et relativt lille beløb, og medlemsstaten blev bedt om at indsende supplerende oplysninger.

| — | Hvad angår den finansielle korrektion på 5,8  millioner euro, kontrollerede Kommissionen gyldigheden af de data, som medlemsstaten havde indsendt, men denne procedure blev ikke tilstrækkeligt dokumenteret. |
| --- | --- |

—

Hvad angår den finansielle korrektion på 5,8  millioner euro, kontrollerede Kommissionen gyldigheden af de data, som medlemsstaten havde indsendt, men denne procedure blev ikke tilstrækkeligt dokumenteret.

Kommissionen vil gerne understrege, at indsatsen for at kontrollere de tal, som medlemsstaten har indsendt, skal stå i rimeligt forhold til de potentielle finansielle konsekvenser. Kommissionen kan også støtte sig til certificeringsorganernes arbejde.

| 7.36. | Kommissionens revisionshåndbog omfatter ikke detaljerede beskrivelser af revisionshandlinger og krav til dokumentation med henblik på efterprøvelse af dataene fra medlemsstaterne. For så vidt angår fire af de seks undersøgte finansielle korrektioner konstaterede vi, at Kommissionen aflagde revisionsbesøg for at efterprøve de data, den havde modtaget fra de pågældende medlemsstater. For så vidt angår de øvrige to finansielle korrektioner gav Kommissionen os ikke tilstrækkeligt og egnet bevis for kontroller eller efterprøvelser. I det ene af disse tilfælde var den finansielle korrektion relativt lille. Men i det sidste tilfælde var den finansielle korrektion 5,8  millioner euro. Ved anvendelse af ikke-efterprøvede data udsættes EU-budgettet for en finansiel risiko, da det er i medlemsstaternes interesse at reducere de finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

7.36.

Kommissionens revisionshåndbog omfatter ikke detaljerede beskrivelser af revisionshandlinger og krav til dokumentation med henblik på efterprøvelse af dataene fra medlemsstaterne. For så vidt angår fire af de seks undersøgte finansielle korrektioner konstaterede vi, at Kommissionen aflagde revisionsbesøg for at efterprøve de data, den havde modtaget fra de pågældende medlemsstater. For så vidt angår de øvrige to finansielle korrektioner gav Kommissionen os ikke tilstrækkeligt og egnet bevis for kontroller eller efterprøvelser. I det ene af disse tilfælde var den finansielle korrektion relativt lille. Men i det sidste tilfælde var den finansielle korrektion 5,8  millioner euro. Ved anvendelse af ikke-efterprøvede data udsættes EU-budgettet for en finansiel risiko, da det er i medlemsstaternes interesse at reducere de finansielle korrektioner.

Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed inden for landbrug

| 7.37. | Medlemsstaternes myndigheder er ansvarlige for at indføre og udføre: |
| --- | --- |

7.37.

Medlemsstaternes myndigheder er ansvarlige for at indføre og udføre:

| a) | passende administrative procedurer og kontrolprocedurer, som sikrer, at ansøgernes anmeldelser er nøjagtige, og at støtteberettigelseskravene er opfyldt |
| --- | --- |

a)

passende administrative procedurer og kontrolprocedurer, som sikrer, at ansøgernes anmeldelser er nøjagtige, og at støtteberettigelseskravene er opfyldt

| b) | stedlig kontrol, der, afhængigt af støtteordningen, bør dække mindst 5 % af alle støttemodtagerne eller af den pågældende udgift. |
| --- | --- |

b)

stedlig kontrol, der, afhængigt af støtteordningen, bør dække mindst 5 % af alle støttemodtagerne eller af den pågældende udgift.

| 7.38. | Vi baserede vores undersøgelse af systemerne på revisioner udført af Kommissionen (GD AGRI). Ud af den stikprøve på 24 juridisk-kritiske revisioner (jf. punkt 7.32), vi gennemgik, rapporterede Kommissionen væsentlige svagheder ved 17 af de berørte systemer (34). Eftersom vi mente, at Kommissionens arbejde samlet set var tilfredsstillende (jf. punkt 7.33), kan vi forlade os på Kommissionens vurdering af disse systemer. |
| --- | --- |

7.38.

Vi baserede vores undersøgelse af systemerne på revisioner udført af Kommissionen (GD AGRI). Ud af den stikprøve på 24 juridisk-kritiske revisioner (jf. punkt 7.32), vi gennemgik, rapporterede Kommissionen væsentlige svagheder ved 17 af de berørte systemer (34). Eftersom vi mente, at Kommissionens arbejde samlet set var tilfredsstillende (jf. punkt 7.33), kan vi forlade os på Kommissionens vurdering af disse systemer.

| 7.38. | Kommissionen er glad for Revisionsrettens udtalelse om, at Kommissionens arbejde overordnet set har været tilfredsstillende, og at den kan have tillid til Kommissionens vurdering af medlemsstaternes systemer. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.39. | I de seks medlemsstater, vi besøgte (jf. punkt 7.32), udførte vi også supplerende revision vedrørende et begrænset antal risikoområder (35). Vores revisionsresultater vedrørende EGFL, udvikling af landdistrikter og krydsoverensstemmelse behandles i de følgende punkter. |
| --- | --- |

7.39.

I de seks medlemsstater, vi besøgte (jf. punkt 7.32), udførte vi også supplerende revision vedrørende et begrænset antal risikoområder (35). Vores revisionsresultater vedrørende EGFL, udvikling af landdistrikter og krydsoverensstemmelse behandles i de følgende punkter.

Medlemsstaternes systemer i relation til EGFL-transaktionernes formelle rigtighed

| 7.40. | Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) er det vigtigste system til forvaltning og kontrol af betalinger af direkte støtte (36). Systemet består af databaser over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger, et markidentifikationssystem (LPIS, jf. også punkt 7.17 og 7.18), databaser over dyr og en database over rettigheder i de medlemsstater, der anvender enkeltbetalingsordningen (SPS). Betalingsorganerne udfører administrative krydskontroller mellem disse databaser for at sikre, at betalingerne afholdes med det korrekte beløb og udbetales til den støtteberettigede modtager for støtteberettigede arealer eller dyr. |
| --- | --- |

7.40.

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) er det vigtigste system til forvaltning og kontrol af betalinger af direkte støtte (36). Systemet består af databaser over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger, et markidentifikationssystem (LPIS, jf. også punkt 7.17 og 7.18), databaser over dyr og en database over rettigheder i de medlemsstater, der anvender enkeltbetalingsordningen (SPS). Betalingsorganerne udfører administrative krydskontroller mellem disse databaser for at sikre, at betalingerne afholdes med det korrekte beløb og udbetales til den støtteberettigede modtager for støtteberettigede arealer eller dyr.

| 7.40-7.41. | Kommissionen mener, at IFKS, herunder markidentifikationssystemet, er et pålideligt system, og at IFKS' kvalitet og dækning er afgørende for at sikre den formelle rigtighed af direkte betalinger og ELFUL-udgifter, navnlig hvad angår miljøvenlige landbrugsforanstaltninger og ugunstigt stillede områder.

  Når der konstateres svagheder, skal medlemsstaterne iværksætte korrigerende foranstaltninger, herunder specifikke handlingsplaner, for at afhjælpe svaghederne. Foranstaltningerne overvåges omhyggeligt af Kommissionen. |
| --- | --- |

7.40-7.41.

Når der konstateres svagheder, skal medlemsstaterne iværksætte korrigerende foranstaltninger, herunder specifikke handlingsplaner, for at afhjælpe svaghederne. Foranstaltningerne overvåges omhyggeligt af Kommissionen.

| 7.41. | I vores årsberetning for 2014 anførte vi, at IFKS bidrager væsentligt til at forhindre og nedbringe fejlforekomsterne i den støtteordning, det anvendes på (37). I år undersøgte vi pålideligheden af udvalgte centrale kontrolfunktioner i IFKS i de seks betalingsorganer, vi besøgte (jf. punkt 7.32). Vi betvivler ikke IFKS's bidrag med hensyn til at forhindre og nedbringe fejlforekomsterne, men vi konstaterede, at nogle af de centrale kontrolfunktioner, vi undersøgte, var behæftet med svagheder. Disse svagheder relaterede til LPIS, de administrative kontroller, kvaliteten af de stedlige inspektioner og procedurerne for inddrivelse af ukorrekte betalinger (38). Vi giver et eksempel på de svagheder, vi konstaterede, i
  figur 7.9
  . |
| --- | --- |

7.41.

I vores årsberetning for 2014 anførte vi, at IFKS bidrager væsentligt til at forhindre og nedbringe fejlforekomsterne i den støtteordning, det anvendes på (37). I år undersøgte vi pålideligheden af udvalgte centrale kontrolfunktioner i IFKS i de seks betalingsorganer, vi besøgte (jf. punkt 7.32). Vi betvivler ikke IFKS's bidrag med hensyn til at forhindre og nedbringe fejlforekomsterne, men vi konstaterede, at nogle af de centrale kontrolfunktioner, vi undersøgte, var behæftet med svagheder. Disse svagheder relaterede til LPIS, de administrative kontroller, kvaliteten af de stedlige inspektioner og procedurerne for inddrivelse af ukorrekte betalinger (38). Vi giver et eksempel på de svagheder, vi konstaterede, i
  figur 7.9
  .

Figur 7.9 —   Eksempel på de svagheder, vi konstaterede vedrørende LPIS

I seks år i træk (2010-2015) har den årlige kvalitetsvurdering af LPIS i Det Forenede Kongerige (Nordirland) vist, at systemet ikke opfyldte en række af EU-lovgivningens kvalitetskrav. Trods den retlige forpligtelse til at indføre afhjælpende foranstaltninger i sådanne situationer viste kvalitetsvurderingen for 2015, at der ikke var sket nogen konsekvent forbedring: Samlet set var de støtteberettigede arealer, der var registreret i det nordirske LPIS, ansat mere end 2 % for højt, hvad der medførte en risiko for uregelmæssige betalinger.

Vi har allerede rapporteret svaghederne i det nordirske LPIS i vores årsberetning for 2012 (bilag 3.2).

Figur 7.9 —
     
  Eksempel på svagheder ved LPIS (markidentifikationssystemet)

Fra 2013 iværksatte de nordirske myndigheder korrigerende foranstaltninger som følge af revisioner udført af Kommissionen.

Skønnet over støtteberettigede områder i kvalitetsvurderingen af markidentifikationssystemet var »ikke i overensstemmelse« for 2010, 2011, 2012 og 2015. Myndighederne i Det Forenede Kongerige og Nordirland har forklaret grundene hertil i de relevante årlige kvalitetsvurderingsrapporter.

I de år, hvor man startede den 3-årige opdatering af markidentifikationssystemet (2013, 2014), faldt antallet af ikke-overensstemmende parceller. I 2015 opdagede myndighederne i Det Forenede Kongerige og Nordirland imidlertid, at der var en stigning i antallet af ikke-støtteberettigede parceller, som ikke var blevet identificeret ved opdateringen.

Kommissionen overvåger fortsat situationen nøje.

Medlemsstaternes systemer i relation til den formelle rigtighed af transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter

| 7.42. | For så vidt angår fem af de seks betalingsorganer, vi besøgte (jf. punkt 7.32), konstaterede vi mangler i de administrative kontroller i relation til støtteberettigelseskriterierne, navnlig vedrørende offentlige indkøb. Disse systemsvagheder lignede i høj grad dem, vi har konstateret og rapporteret i de tidligere år (39). Systemsvigt er en vigtig årsag til de fejl, der blev opdaget under testen af transaktioner (jf. punkt 7.24). |
| --- | --- |

7.42.

For så vidt angår fem af de seks betalingsorganer, vi besøgte (jf. punkt 7.32), konstaterede vi mangler i de administrative kontroller i relation til støtteberettigelseskriterierne, navnlig vedrørende offentlige indkøb. Disse systemsvagheder lignede i høj grad dem, vi har konstateret og rapporteret i de tidligere år (39). Systemsvigt er en vigtig årsag til de fejl, der blev opdaget under testen af transaktioner (jf. punkt 7.24).

| 7.42. | Kommissionen udfører overensstemmelsesrevisioner i medlemsstaterne for at verificere, om de pågældende beløb er udbetalt under iagttagelse af reglerne. Ved disse revisioner har Kommissionen også fundet svagheder i de administrative kontroller, hvad angår betingelserne for støtteberettigelse og offentlige udbud.

  Der er gennemført korrigerende foranstaltninger, herunder om nødvendigt handlingsplaner. Desuden er der taget forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2015.


  I den forbindelse er der også foretaget finansielle korrektioner, ligesom der aktuelt pågår en række procedurer for efterprøvende regnskabsafslutning, som sandsynligvis vil føre til yderligere finansielle korrektioner.


  I 2015 er der iværksat specifik revision af udbudsprocedurerne i 4 medlemsstater. I 2016 vil der blive iværksat revision i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

7.42.

Der er gennemført korrigerende foranstaltninger, herunder om nødvendigt handlingsplaner. Desuden er der taget forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2015.

I den forbindelse er der også foretaget finansielle korrektioner, ligesom der aktuelt pågår en række procedurer for efterprøvende regnskabsafslutning, som sandsynligvis vil føre til yderligere finansielle korrektioner.

I 2015 er der iværksat specifik revision af udbudsprocedurerne i 4 medlemsstater. I 2016 vil der blive iværksat revision i andre medlemsstater.

| 7.43. | For så vidt angår offentlige indkøb undersøgte vi en stikprøve på 41 projekter (ud over vores test af transaktioner), hvoraf otte (20 %) var behæftet med fejl. I tre af de otte tilfælde konstaterede vi ikke-støtteberettigede udgifter på i alt over 1,5  millioner euro i ELFUL-støtte. |
| --- | --- |

7.43.

For så vidt angår offentlige indkøb undersøgte vi en stikprøve på 41 projekter (ud over vores test af transaktioner), hvoraf otte (20 %) var behæftet med fejl. I tre af de otte tilfælde konstaterede vi ikke-støtteberettigede udgifter på i alt over 1,5  millioner euro i ELFUL-støtte.

| 7.44. | I et forsøg på at nedbringe fejlforekomsten i udgifterne til udvikling af landdistrikter gennemfører Kommissionen og medlemsstaterne handlingsplaner for at indkredse årsagerne til fejlene og gennemføre målrettede korrigerende foranstaltninger med henblik på at mindske risikoen for fejl. Vi undersøgte, om de enkelte medlemsstaters handlingsplaner adresserede de grundlæggende årsager til ofte forekommende fejl. |
| --- | --- |

7.44.

I et forsøg på at nedbringe fejlforekomsten i udgifterne til udvikling af landdistrikter gennemfører Kommissionen og medlemsstaterne handlingsplaner for at indkredse årsagerne til fejlene og gennemføre målrettede korrigerende foranstaltninger med henblik på at mindske risikoen for fejl. Vi undersøgte, om de enkelte medlemsstaters handlingsplaner adresserede de grundlæggende årsager til ofte forekommende fejl.

| 7.45. | Vi gennemgik 14 af de væsentligste kvantificerbare fejl, vi havde konstateret i otte medlemsstater under vores test af transaktioner for 2015. Vi noterede, at syv af de otte allerede i februar 2016 havde ajourført deres handlingsplaner, herunder foranstaltningerne til at rette op på nogle af de forhold, vi konstaterede. Under vores gennemgang af medlemsstaternes systemer konstaterede vi imidlertid, at de fire betalingsorganer, hvor vi havde afsløret svagheder i de administrative kontroller af de offentlige indkøb, ikke havde medtaget nogen aktioner vedrørende dette spørgsmål i deres handlingsplaner. Vi mener, at handlingsplanerne generelt er et fornuftigt værktøj til at adressere årsagerne til fejlene, men der er stadig plads til yderligere forbedring på området offentlige indkøb. |
| --- | --- |

7.45.

Vi gennemgik 14 af de væsentligste kvantificerbare fejl, vi havde konstateret i otte medlemsstater under vores test af transaktioner for 2015. Vi noterede, at syv af de otte allerede i februar 2016 havde ajourført deres handlingsplaner, herunder foranstaltningerne til at rette op på nogle af de forhold, vi konstaterede. Under vores gennemgang af medlemsstaternes systemer konstaterede vi imidlertid, at de fire betalingsorganer, hvor vi havde afsløret svagheder i de administrative kontroller af de offentlige indkøb, ikke havde medtaget nogen aktioner vedrørende dette spørgsmål i deres handlingsplaner. Vi mener, at handlingsplanerne generelt er et fornuftigt værktøj til at adressere årsagerne til fejlene, men der er stadig plads til yderligere forbedring på området offentlige indkøb.

| 7.45. | Hvis der identificeres svagheder i forbindelse med overensstemmelsesrevisioner og revisioner foretaget af Revisionsretten, beder Kommissionen altid de pågældende medlemsstater om at træffe korrigerende foranstaltninger, eventuelt i form af en handlingsplan.

  I henhold til Revisionsrettens anbefalinger i særberetning nr. 23/2014 har Kommissionen opfordret alle medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på udfordringerne ved offentlige udbud og om nødvendigt træffe afhjælpende foranstaltninger.


  I den årlige aktivitetsrapport for 2015 er der taget nogle forbehold, hvad angår udfordringerne ved offentlige udbud, jf. Revisionsrettens anerkendelse heraf i punkt 7.60. |
| --- | --- |

7.45.

I henhold til Revisionsrettens anbefalinger i særberetning nr. 23/2014 har Kommissionen opfordret alle medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på udfordringerne ved offentlige udbud og om nødvendigt træffe afhjælpende foranstaltninger.

I den årlige aktivitetsrapport for 2015 er der taget nogle forbehold, hvad angår udfordringerne ved offentlige udbud, jf. Revisionsrettens anerkendelse heraf i punkt 7.60.

Medlemsstaternes systemer i relation til krydsoverensstemmelse

| 7.46. | Vi undersøgte systemet til sikring af, at krydsoverensstemmelseskravene bliver opfyldt, i de seks betalingsorganer, vi besøgte (jf. punkt 7.32). Vi analyserede specielt pålideligheden af kontrolstatistikkerne og de procedurer, der er indført for at sikre, at medlemsstaterne behørigt kontrollerer krydsoverensstemmelseskravene med henblik på at beskytte vand mod nitrat (nitratdirektivet (40)) og med henblik på kvægindberetninger (41). Vi gennemgik også 63 kontrolrapporter. |
| --- | --- |

7.46.

Vi undersøgte systemet til sikring af, at krydsoverensstemmelseskravene bliver opfyldt, i de seks betalingsorganer, vi besøgte (jf. punkt 7.32). Vi analyserede specielt pålideligheden af kontrolstatistikkerne og de procedurer, der er indført for at sikre, at medlemsstaterne behørigt kontrollerer krydsoverensstemmelseskravene med henblik på at beskytte vand mod nitrat (nitratdirektivet (40)) og med henblik på kvægindberetninger (41). Vi gennemgik også 63 kontrolrapporter.

| 7.46. | Kommissionen bemærker, at krydsoverensstemmelse ikke har noget at gøre med vurderingen af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Vi konstaterede mangler, især i relation til pålideligheden af kontrolstatistikkerne og stikprøveudtagningen, i fem af de seks besøgte medlemsstater. Vi konstaterede problemer (f.eks. forkert beregning af sanktioner eller mangel på kontrol vedrørende bestemte krav) i 13 af de 63 kontrolrapporter, vi gennemgik. Derudover var sanktionerne i Litauen og Det Forenede Kongerige (Nordirland) i fire af stikprøvens 24 kontrolrapporter ikke korrekt medtaget i kontrolstatistikkerne. Vi giver endnu et eksempel på de svagheder, vi konstaterede, i
  figur 7.10
  . |
| --- | --- |

7.47.

Vi konstaterede mangler, især i relation til pålideligheden af kontrolstatistikkerne og stikprøveudtagningen, i fem af de seks besøgte medlemsstater. Vi konstaterede problemer (f.eks. forkert beregning af sanktioner eller mangel på kontrol vedrørende bestemte krav) i 13 af de 63 kontrolrapporter, vi gennemgik. Derudover var sanktionerne i Litauen og Det Forenede Kongerige (Nordirland) i fire af stikprøvens 24 kontrolrapporter ikke korrekt medtaget i kontrolstatistikkerne. Vi giver endnu et eksempel på de svagheder, vi konstaterede, i
  figur 7.10
  .

| 7.47. | Kommissionen er enig i Revisionsrettens vurdering og er særligt opmærksom på disse krav i sit revisionsarbejde. I den forbindelse har Kommissionen ofte observeret svagheder, hvad angår krydsoverensstemmelseskontrollens omfang og kvalitet. Når der konstateres systemisk manglende overensstemmelse, anmoder Kommissionen altid om korrigerende foranstaltninger, herunder om nødvendigt handlingsplaner, og sikrer beskyttelse af EU's budget via procedurerne for efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

7.47.

Figur 7.10 —   Eksempel på utilstrækkelig krydsoverensstemmelseskontrol

I Litauen konstaterede vi, at de nationale myndigheder ikke kontrollerede tilstrækkeligt vedrørende de krydsoverensstemmelseskrav til beskyttelse af vand mod nitrater, som finder anvendelse på alle landbrugere. Medlemsstaten anvendte en række tærskler, så landbrugere, der lå under disse værdier, ikke blev udsat for de krydsoverensstemmelseskontroller, som nitratdirektivet pålægger. F.eks. behøver landbrugere med et udnyttet landbrugsareal på højst 10 hektar ikke afgive erklæring om mængden af anvendt gødning. Sådanne landbrugere udgør over 70 % af alle landbrugerne og udnytter 14 % af landbrugsarealet. Et andet eksempel er, at husdyravlere, der har mindre end 10 husdyrenheder på ét sted, ikke behøver have den relevante kapacitet til oplagring af staldgødning. Sådanne landbrugere udgør 87 % af alle husdyravlerne og holder 28 % af alle husdyrenhederne i Litauen. Nitratdirektivets sigte er at beskytte miljøet og folkesundheden. Anvendelse af tærskler kan reducere det administrative arbejde for mindre landbrugere, men det er ikke blot uregelmæssigt at udelukke landbrugere fra krydsoverensstemmelseskontrollerne, det kan også indvirke negativt på opfyldelsen af nitratdirektivets mål.

Figur 7.10 —
     
  Eksempel på utilstrækkelig krydsoverensstemmelseskontrol

Kommissionen noterer sig Revisionsrettens revisionsresultater. Selv om Kommissionens revision i Litauen for 2014 kun omfattede dyrerelaterede SMR-krav, blev der fundet tilsvarende mangler, hvad angår stikprøvetagning. Der følges op på disse mangler ved hjælp af en procedure for efterprøvende regnskabsafslutning.

GD MARE og medlemsstaternes systemer med relation til fiskeritransaktionernes formelle rigtighed

| 7.48. | Forvaltningsmyndighederne afholder betalinger til støttemodtagerne og anmelder udgifterne til Kommissionen, der så godtgør medlemsstaterne udgifterne. Kommissionen bruger de årlige kontrolrapporter og den årlige erklæring fra revisionsmyndighederne til at vurdere, om medlemsstaterne har indført forvaltnings- og kontrolsystemer, der lever op til de retlige krav. Kommissionen udfører også sine egne revisioner for at verificere, at systemerne fungerer effektivt. |
| --- | --- |

7.48.

Forvaltningsmyndighederne afholder betalinger til støttemodtagerne og anmelder udgifterne til Kommissionen, der så godtgør medlemsstaterne udgifterne. Kommissionen bruger de årlige kontrolrapporter og den årlige erklæring fra revisionsmyndighederne til at vurdere, om medlemsstaterne har indført forvaltnings- og kontrolsystemer, der lever op til de retlige krav. Kommissionen udfører også sine egne revisioner for at verificere, at systemerne fungerer effektivt.

| 7.49. | Vores gennemgang af systemerne på dette område havde fokus på revisioner udført af Kommissionen (GD MARE). Vi foretog en skrivebordsgennemgang af en stikprøve på fem af Kommissionens juridisk-kritiske revisioner. Kommissionen rapporterede væsentlige svagheder i systemerne i to af de fem berørte medlemsstater (Italien og Rumænien). |
| --- | --- |

7.49.

Vores gennemgang af systemerne på dette område havde fokus på revisioner udført af Kommissionen (GD MARE). Vi foretog en skrivebordsgennemgang af en stikprøve på fem af Kommissionens juridisk-kritiske revisioner. Kommissionen rapporterede væsentlige svagheder i systemerne i to af de fem berørte medlemsstater (Italien og Rumænien).

| 7.50. | Vi undersøgte Kommissionens revision og dennes opfyldelse af de internationale revisionsstandarder. De fem revisioner, vi undersøgte, opfyldte ikke fuldt ud standarderne, og vi konstaterede svagheder i tilsynet med og dokumentationen for revisionen. |
| --- | --- |

7.50.

Vi undersøgte Kommissionens revision og dennes opfyldelse af de internationale revisionsstandarder. De fem revisioner, vi undersøgte, opfyldte ikke fuldt ud standarderne, og vi konstaterede svagheder i tilsynet med og dokumentationen for revisionen.

| 7.50. | Kommissionen anerkender, at det er nødvendigt med forbedringer inden for områderne revisionsovervågning og -dokumentation, og Kommissionen har derfor styrket sine procedurer. De reviderede sagsdokumenter er fra før disse ændringer. |
| --- | --- |

7.50.

| 7.51. | Vi genudførte også en af Kommissionens revisioner i Rumænien. Vi konstaterede mangler i forvaltningsmyndighedens administrative kontroller, især i relation til offentlige indkøb (jf.
  figur 7.11
  ). |
| --- | --- |

7.51.

Vi genudførte også en af Kommissionens revisioner i Rumænien. Vi konstaterede mangler i forvaltningsmyndighedens administrative kontroller, især i relation til offentlige indkøb (jf.
  figur 7.11
  ).

Figur 7.11 —   Mangler i forbindelse med indkøb i Rumænien

Vi gennemgik en stikprøve på syv offentlige indkøb, hvoraf fem (to offentlige og tre private) var behæftet med fejl. De tre private tilfælde havde Kommissionen ikke afsløret. Vi konstaterede også mangler i relation til proceduren for projektudvælgelse i to ud af seks gennemgåede tilfælde.

Figur 7.11 —
     
  Mangler ved i forbindelse med indkøb i Rumænien

De gængse tjeklister, som Kommissionen anvender, har fokus på reglerne for offentlige udbud snarere end reglerne for private udbud. De syv omhandlede procedurer vedrører både private udbud, baseret på de rumænske myndigheders instrukser (5 sager), og offentlige udbud (2 sager vedrørende teknisk bistand), hvor Kommissionen allerede var opmærksom på svaghederne.

Derudover havde Kommissionen tidligere identificeret svagheder, hvad angår projektudvælgelse.

| 7.52. | På grundlag af de 24 revisioner, som GD MARE udførte i 2014 og 2015, og som var afsluttet, da vores revision fandt sted, foreslog det to finansielle korrektioner. Vores revision af en stikprøve på fem af disse revisioner viste, at de finansielle korrektioner i to tilfælde (Italien og Rumænien) ikke var rettet mod alle de mangler, der indvirkede på forvaltningsmyndighedernes interne kontrolsystemer. |
| --- | --- |

7.52.

På grundlag af de 24 revisioner, som GD MARE udførte i 2014 og 2015, og som var afsluttet, da vores revision fandt sted, foreslog det to finansielle korrektioner. Vores revision af en stikprøve på fem af disse revisioner viste, at de finansielle korrektioner i to tilfælde (Italien og Rumænien) ikke var rettet mod alle de mangler, der indvirkede på forvaltningsmyndighedernes interne kontrolsystemer.

| 7.52. | Kommissionen foreslår finansielle korrektioner, hvor der identificeres væsentlige mangler. Baseret på sin egen analyse vurderer Kommissionen, at der både for Italiens og Rumæniens vedkommende er iværksat tilstrækkelige korrektioner. Hvad angår Rumænien, vil Kommissionen imidlertid vurdere behovet for yderligere korrektioner ud fra Revisionsrettens revisionsresultater. |
| --- | --- |

7.52.

GD AGRI's årlige aktivitetsrapport

| 7.53. | I sin årlige aktivitetsrapport for 2015 vurderer GD AGRI de risikobehæftede udgifter på de vigtigste udgiftsområder. Udgangspunktet for denne vurdering er de fejlforekomster, som medlemsstaterne (for hvert enkelt betalingsorgan) har indberettet i deres kontrolstatistikker. Kommissionen justerer efterfølgende disse fejlforekomster, primært på basis af sine egne og Rettens revisioner i de sidste tre år samt godkendelsesorganernes erklæringer vedrørende lovlighed og formel rigtighed for regnskabsåret 2015. De således justerede fejlforekomster aggregeres derefter og bruges til at beregne de samlede risikobehæftede udgifter, dvs. den fejlforekomst, som Kommissionen skønner vil påvirke EU's budget. Vi mener generelt, at det er en velfungerende fremgangsmåde, der kan give et tilstrækkeligt grundlag for forbehold vedrørende de enkelte betalingsorganer. Vi skal imidlertid fremhæve følgende forhold. |
| --- | --- |

7.53.

I sin årlige aktivitetsrapport for 2015 vurderer GD AGRI de risikobehæftede udgifter på de vigtigste udgiftsområder. Udgangspunktet for denne vurdering er de fejlforekomster, som medlemsstaterne (for hvert enkelt betalingsorgan) har indberettet i deres kontrolstatistikker. Kommissionen justerer efterfølgende disse fejlforekomster, primært på basis af sine egne og Rettens revisioner i de sidste tre år samt godkendelsesorganernes erklæringer vedrørende lovlighed og formel rigtighed for regnskabsåret 2015. De således justerede fejlforekomster aggregeres derefter og bruges til at beregne de samlede risikobehæftede udgifter, dvs. den fejlforekomst, som Kommissionen skønner vil påvirke EU's budget. Vi mener generelt, at det er en velfungerende fremgangsmåde, der kan give et tilstrækkeligt grundlag for forbehold vedrørende de enkelte betalingsorganer. Vi skal imidlertid fremhæve følgende forhold.

| 7.54. | I 2015 skulle godkendelsesorganerne for første gang på grundlag af en repræsentativ stikprøve fastslå, at de udgifter, som betalingsorganerne har anmodet om at få godtgjort af Kommissionen, var lovlige og formelt rigtige. Godkendelsesorganerne er således et centralt element i Kommissionens sikkerhedsmodel vedrørende perioden 2014-2020. I 2015 kunne GD AGRI kun bruge godkendelsesorganernes erklæringer vedrørende lovlighed og formel rigtighed i meget begrænset udstrækning, hvad der skyldtes væsentlige svagheder i metodologien og gennemførelsen (f.eks. at godkendelsesorganerne var blevet udpeget for sent i medlemsstaterne, at revisionsstrategierne var uhensigtsmæssige, at der var udtaget for små stikprøver til substansrevisionen, og at de tekniske kvalifikationer og den juridiske ekspertise var utilstrækkelige til at afsløre mangler i betalingsorganernes administrative og stedlige kontroller). |
| --- | --- |

7.54.

I 2015 skulle godkendelsesorganerne for første gang på grundlag af en repræsentativ stikprøve fastslå, at de udgifter, som betalingsorganerne har anmodet om at få godtgjort af Kommissionen, var lovlige og formelt rigtige. Godkendelsesorganerne er således et centralt element i Kommissionens sikkerhedsmodel vedrørende perioden 2014-2020. I 2015 kunne GD AGRI kun bruge godkendelsesorganernes erklæringer vedrørende lovlighed og formel rigtighed i meget begrænset udstrækning, hvad der skyldtes væsentlige svagheder i metodologien og gennemførelsen (f.eks. at godkendelsesorganerne var blevet udpeget for sent i medlemsstaterne, at revisionsstrategierne var uhensigtsmæssige, at der var udtaget for små stikprøver til substansrevisionen, og at de tekniske kvalifikationer og den juridiske ekspertise var utilstrækkelige til at afsløre mangler i betalingsorganernes administrative og stedlige kontroller).

| 7.54. | Kommissionen vurderer, at hvis der indhentes udtalelser om lovlighed og formel rigtighed fra et uafhængigt nationalt revisionsorgan, vil det over tid føre til forbedrede forvaltnings- og kontrolsystemer i medlemsstaterne og et højere sikkerhedsniveau, hvad angår de fejlprocenter, der indberettes af medlemsstaterne. Da regnskabsåret 2015 er det første, hvor den nye metode er blevet anvendt, er det fulde udbytte af certificeringsorganernes nye tilgang endnu ikke høstet.

  Men der er kommet en række opmuntrende meldinger fra regnskabsåret 2015, så fremtidsperspektivet er lovende. |
| --- | --- |

7.54.

Men der er kommet en række opmuntrende meldinger fra regnskabsåret 2015, så fremtidsperspektivet er lovende.

| 7.55. | Kommissionen foretog justeringer for at fastslå den justerede fejlforekomst i relation til den del af udgifterne, for hvilke der forelå resultater af dens egen eller vores revision. GD AGRI oplyste imidlertid ikke i sin årlige aktivitetsrapport om, hvilken del af udgifterne der ikke var justeret, fordi der ikke forelå sådanne resultater af revisionen. I sådanne tilfælde forlader Kommissionen sig på medlemsstaternes kontrolstatistikker, hvilket kan resultere i en for lav justeret fejlforekomst. |
| --- | --- |

7.55.

Kommissionen foretog justeringer for at fastslå den justerede fejlforekomst i relation til den del af udgifterne, for hvilke der forelå resultater af dens egen eller vores revision. GD AGRI oplyste imidlertid ikke i sin årlige aktivitetsrapport om, hvilken del af udgifterne der ikke var justeret, fordi der ikke forelå sådanne resultater af revisionen. I sådanne tilfælde forlader Kommissionen sig på medlemsstaternes kontrolstatistikker, hvilket kan resultere i en for lav justeret fejlforekomst.

| 7.55. | Kommissionen undersøger situationen for hvert betalingsorgan, dels på grundlag af sine egne og Revisionsrettens revisionsresultater for de tre foregående år, dels på grundlag af de udtalelser, der for det pågældende regnskabsår er modtaget fra det enkelte betalingsorgans certificeringsorgan. Der er derfor revisionsresultater til rådighed i alle tilfælde.

  I 2015 blev certificeringsorganerne for første gang bedt om at fremsætte en udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, hvilket har givet endnu flere detaljer og oplysninger, der er relevante for beslutningen om, hvorvidt og hvor meget de indberettede fejlprocenter skal justeres. |
| --- | --- |

7.55.

I 2015 blev certificeringsorganerne for første gang bedt om at fremsætte en udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, hvilket har givet endnu flere detaljer og oplysninger, der er relevante for beslutningen om, hvorvidt og hvor meget de indberettede fejlprocenter skal justeres.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 7.56. | Figur 7.12
  viser de centrale data (42), der er anvendt ved vurderingen af GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2015. |
| --- | --- |

7.56.

Figur 7.12
  viser de centrale data (42), der er anvendt ved vurderingen af GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2015.

Overordnet udgiftsområde

| Overordnet udgiftsområde | Årlig aktivitetsrapport (regnskabsår) | 2015-udgifter



  (millioner euro) | Gennemsnitlig fejlforekomst rapporteret af medlemsstaterne | Aggregeret justeret fejlforekomst | Korrigerende effekt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige finansielle korrektioner for de sidste tre år | Gennemsnitlige inddrivelser for de sidste tre år | I alt |
| (millioner euro) | (millioner euro) |
| EGFL | 2014 | 44 137,85 | 0,55  % | 2,61  % | 536,44 | 1,22  % | 117,83 | 0,27  % | 1,49  % |
| 2015 | 44 834,52 | 0,68  % | 1,47  % | 665,36 | 1,48  % | 107,41 | 0,24  % | 1,72  % |
| ELFUL | 2014 | 11 186,00 | 1,52  % | 5,09  % | 113,58 | 1,02  % | 95,64 | 0,85  % | 1,87  % |
| 2015 | 9 843,14 | 1,78  % | 4,99  % | 177,99 | 1,81  % | 114,95 | 1,17  % | 2,98  % |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI. |

Årlig aktivitetsrapport (regnskabsår)

2015-udgifter

(millioner euro)

Gennemsnitlig fejlforekomst rapporteret af medlemsstaterne

Aggregeret justeret fejlforekomst

Korrigerende effekt

Gennemsnitlige finansielle korrektioner for de sidste tre år

Gennemsnitlige inddrivelser for de sidste tre år

I alt

(millioner euro)

(millioner euro)

EGFL

2014

44 137,85

0,55  %

2,61  %

536,44

1,22  %

117,83

0,27  %

1,49  %

2015

44 834,52

0,68  %

1,47  %

665,36

1,48  %

107,41

0,24  %

1,72  %

ELFUL

2014

11 186,00

1,52  %

5,09  %

113,58

1,02  %

95,64

0,85  %

1,87  %

2015

9 843,14

1,78  %

4,99  %

177,99

1,81  %

114,95

1,17  %

2,98  %

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.57. | For EGFL's vedkommende konkluderer Kommissionen, trods en stigning i den gennemsnitlige fejlforekomst, medlemsstaterne har rapporteret, fra 0,55  % i 2014 til 0,68  % i 2015, at den justerede fejlforekomst er faldet fra 2,61  % i 2014 til 1,47  % i 2015. Kommissionen forklarede, at denne reduktion i den justerede fejlforekomst primært skyldes:






  — | forbedringer i medlemsstaternes kontrolsystemer som følge af afhjælpende foranstaltninger, der er gennemført fra ansøgningsåret 2014 |
| --- | --- | --- |

7.57.

For EGFL's vedkommende konkluderer Kommissionen, trods en stigning i den gennemsnitlige fejlforekomst, medlemsstaterne har rapporteret, fra 0,55  % i 2014 til 0,68  % i 2015, at den justerede fejlforekomst er faldet fra 2,61  % i 2014 til 1,47  % i 2015. Kommissionen forklarede, at denne reduktion i den justerede fejlforekomst primært skyldes:

—

forbedringer i medlemsstaternes kontrolsystemer som følge af afhjælpende foranstaltninger, der er gennemført fra ansøgningsåret 2014

| — | Kommissionens adgang til mere ajourførte oplysninger, der giver mulighed for en reduktion af tidligere beregnede justeringer. |
| --- | --- |

—

Kommissionens adgang til mere ajourførte oplysninger, der giver mulighed for en reduktion af tidligere beregnede justeringer.

| 7.57. | Kommissionen mener, at en stigning i den gennemsnitlige indberettede fejlprocent beviser, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer er blevet bedre til at opdage og indberette fejl. Den indberettede fejlprocent anses således for at være mere pålidelig, og derfor er der brug for færre justeringer.

  De faktorer, som Revisionsretten nævner, har haft en positiv indflydelse på udviklingen med hensyn til justerede fejlprocenter. |
| --- | --- |

7.57.

De faktorer, som Revisionsretten nævner, har haft en positiv indflydelse på udviklingen med hensyn til justerede fejlprocenter.

| 7.58. | For så vidt angår EGFL rapporteres det i den årlige aktivitetsrapport, at den aggregerede justerede fejlforekomst er faldet fra 2,61  % i 2014 til 1,47  % i 2015. Resultaterne af vores revision viser, at den anslåede fejlforekomst forblev stabil, når der ses bort fra kvantificeringen af krydsoverensstemmelsesfejl (jf.
  bilag 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.58.

For så vidt angår EGFL rapporteres det i den årlige aktivitetsrapport, at den aggregerede justerede fejlforekomst er faldet fra 2,61  % i 2014 til 1,47  % i 2015. Resultaterne af vores revision viser, at den anslåede fejlforekomst forblev stabil, når der ses bort fra kvantificeringen af krydsoverensstemmelsesfejl (jf.
  bilag 7.1
  ).

| 7.59. | For ELFUL's vedkommende tredoblede Kommissionen næsten den gennemsnitlige fejlforekomst, som medlemsstaterne havde rapporteret, på 1,78  % og beregnede den justerede fejlforekomst til 4,99  %. Kommissionen har justeret de fejlforekomster, der er rapporteret af 56 betalingsorganer ud af 72, der anmelder ELFUL-udgifter. Vi mener, at den justerede fejlforekomst på 4,99  % stort set svarer til den fejlforekomst, vi anslår. Kommissionen har i de seneste år øget antallet af sine juridisk-kritiske revisioner af ELFUL-udgifterne og desuden iværksat tværgående revisioner målrettet mod foranstaltninger/betalingsorganer, der er behæftet med ensartede risici. Et eksempel herpå er en revision af offentlige indkøb, som var medvirkende årsag til, at der blev taget generelle forbehold vedrørende Tyskland og Spanien. |
| --- | --- |

7.59.

For ELFUL's vedkommende tredoblede Kommissionen næsten den gennemsnitlige fejlforekomst, som medlemsstaterne havde rapporteret, på 1,78  % og beregnede den justerede fejlforekomst til 4,99  %. Kommissionen har justeret de fejlforekomster, der er rapporteret af 56 betalingsorganer ud af 72, der anmelder ELFUL-udgifter. Vi mener, at den justerede fejlforekomst på 4,99  % stort set svarer til den fejlforekomst, vi anslår. Kommissionen har i de seneste år øget antallet af sine juridisk-kritiske revisioner af ELFUL-udgifterne og desuden iværksat tværgående revisioner målrettet mod foranstaltninger/betalingsorganer, der er behæftet med ensartede risici. Et eksempel herpå er en revision af offentlige indkøb, som var medvirkende årsag til, at der blev taget generelle forbehold vedrørende Tyskland og Spanien.

| 7.60. | Kommissionen definerer den korrigerende effekt som en mekanisme til at korrigere fejl og beskytte EU-budgettet. Den årlige stigning i den beregnede korrigerende effekt for EGFL (til 1,72  %) og for ELFUL (til 2,98  %) er et resultat af Kommissionens nylige bestræbelser på at nedbringe antallet af gamle uafsluttede juridisk-kritiske revisioner (jf. punkt 7.34). Dette indvirkede på det samlede beløb for de vedtagne finansielle korrektioner, navnlig i 2015. |
| --- | --- |

7.60.

Kommissionen definerer den korrigerende effekt som en mekanisme til at korrigere fejl og beskytte EU-budgettet. Den årlige stigning i den beregnede korrigerende effekt for EGFL (til 1,72  %) og for ELFUL (til 2,98  %) er et resultat af Kommissionens nylige bestræbelser på at nedbringe antallet af gamle uafsluttede juridisk-kritiske revisioner (jf. punkt 7.34). Dette indvirkede på det samlede beløb for de vedtagne finansielle korrektioner, navnlig i 2015.

| 7.60. | Den korrigerende effekt er et estimat af beløbene for fremtidige korrektioner beregnet som et historisk gennemsnit af de finansielle nettokorrektioner, jf. aktivitetsrapporten for 2015 fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | Kommissionens korrigerende effekt er beregnet på grundlag af tre års gennemsnit af de modtagne finansielle korrektioner og er ikke direkte forbundet med udgifterne for 2015, som vil blive korrigeret i årene fremover. Dette forklarer dette års anomali, nemlig at Kommissionen rapporterer sin korrigerende effekt for EGFL-udgifter som værende højere end den justerede fejlforekomst. For så vidt angår ELFUL er der ikke sikkerhed for, at den resterende finansielle risiko ved udgangen af programmeringsperioden vil ligge under væsentlighedstærsklen. Kommissionen bekræfter dette i sin årlige aktivitetsrapport for 2015 (43). |
| --- | --- |

7.61.

Kommissionens korrigerende effekt er beregnet på grundlag af tre års gennemsnit af de modtagne finansielle korrektioner og er ikke direkte forbundet med udgifterne for 2015, som vil blive korrigeret i årene fremover. Dette forklarer dette års anomali, nemlig at Kommissionen rapporterer sin korrigerende effekt for EGFL-udgifter som værende højere end den justerede fejlforekomst. For så vidt angår ELFUL er der ikke sikkerhed for, at den resterende finansielle risiko ved udgangen af programmeringsperioden vil ligge under væsentlighedstærsklen. Kommissionen bekræfter dette i sin årlige aktivitetsrapport for 2015 (43).

| 7.61. | Den korrigerende effekt og den justerede fejlprocent er to estimater, der tilsammen udgør en indikator for sikkerheden, hvad angår det flerårige kontrolsystems effektivitet med hensyn til at beskytte EU's budget.

  I sin aktivitetsrapport for 2015 står Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter inde for udgifterne til den fælles landbrugspolitik i 2015 samlet set, når der tages højde for både den justerede fejlprocent og den korrigerende effekt. |
| --- | --- |

7.61.

I sin aktivitetsrapport for 2015 står Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter inde for udgifterne til den fælles landbrugspolitik i 2015 samlet set, når der tages højde for både den justerede fejlprocent og den korrigerende effekt.

GD MARE's årlige aktivitetsrapport

| 7.62. | Vi gennemgik GD MARE's årlige aktivitetsrapport for 2015, idet vi fokuserede på, om alle de væsentlige oplysninger blev givet, om de afgivne oplysninger stemte overens med, hvad vi selv konstaterede, og om de skøn, Kommissionen baserede sin beregning af fejlforekomsterne på, var rimelige. |
| --- | --- |

7.62.

Vi gennemgik GD MARE's årlige aktivitetsrapport for 2015, idet vi fokuserede på, om alle de væsentlige oplysninger blev givet, om de afgivne oplysninger stemte overens med, hvad vi selv konstaterede, og om de skøn, Kommissionen baserede sin beregning af fejlforekomsterne på, var rimelige.

| 7.63. | GD MARE udsendte tre breve forud for afslutningen af tre operationelle programmer med forslag om at inddrive et beløb på 53,6  millioner euro. Dette betydelige beløb er ikke oplyst i den årlige aktivitetsrapport. I den årlige aktivitetsrapport udtrykkes der forbehold vedrørende fem medlemsstater, herunder Rumænien, hvad der stemmer overens med vores revisionsresultater. Vores revision skabte ikke tvivl om GD MARE's beregning af fejlforekomsterne. |
| --- | --- |

7.63.

GD MARE udsendte tre breve forud for afslutningen af tre operationelle programmer med forslag om at inddrive et beløb på 53,6  millioner euro. Dette betydelige beløb er ikke oplyst i den årlige aktivitetsrapport. I den årlige aktivitetsrapport udtrykkes der forbehold vedrørende fem medlemsstater, herunder Rumænien, hvad der stemmer overens med vores revisionsresultater. Vores revision skabte ikke tvivl om GD MARE's beregning af fejlforekomsterne.

| 7.63. | Dette beløb er ikke oplyst, da Kommissionen ikke anser det for at være i fare. Der er udstedt en inddrivelsesordre på det forventede beløb for et af de tre programmer. Da den årlige aktivitetsrapport blev udfærdiget, var medlemsstaten og Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri allerede stort set enige om de beløb, som Kommissionen skulle inddrive, hvad angår de øvrige to programmer. En eventuel justering af beløbet (og den dermed forbundne finansielle risiko) vil derfor være minimal. |
| --- | --- |

7.63.

Konklusion og anbefalinger

Konklusion for 2015

| 7.64. | Samlet set viser revisionsbeviset, at udgifterne til »Naturressourcer« og til de to områder, der er omfattet af en specifik vurdering (jf. punkt 7.13 og 7.21), er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

7.64.

Samlet set viser revisionsbeviset, at udgifterne til »Naturressourcer« og til de to områder, der er omfattet af en specifik vurdering (jf. punkt 7.13 og 7.21), er væsentlig fejlbehæftede.

| 7.65. | Testen af transaktioner på dette FFR-udgiftsområde viser en anslået fejlforekomst i populationen på 2,9  % (jf.
  bilag 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.65.

Testen af transaktioner på dette FFR-udgiftsområde viser en anslået fejlforekomst i populationen på 2,9  % (jf.
  bilag 7.1
  ).

| 7.65. | Kommissionen noterer sig Revisionsrettens vurdering af den mest sandsynlige fejlprocent, der stort set er af samme størrelsesorden som sidste år, hvis man ser bort fra krydsoverensstemmelsesfejl. |
| --- | --- |

7.65.

Anbefalinger

| 7.66. | Bilag 7.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2012 og 2013 fremsatte Retten 20 anbefalinger. Kommissionen og medlemsstaterne har implementeret fire af anbefalingerne fuldt ud, mens fem er blevet implementeret i de fleste henseender, og 10 i nogle henseender. |
| --- | --- |

7.66.

Bilag 7.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2012 og 2013 fremsatte Retten 20 anbefalinger. Kommissionen og medlemsstaterne har implementeret fire af anbefalingerne fuldt ud, mens fem er blevet implementeret i de fleste henseender, og 10 i nogle henseender.

| 7.66. | Kommissionen noterer sig Revisionsrettens seneste vurdering af de fremskridt, der er sket med hensyn til at gennemføre anbefalinger fra tidligere årsberetninger.

  Kommissionen vil fortsat samarbejde med medlemsstaterne om yderligere at forbedre den måde, hvorpå de følger op på Revisionsrettens anbefalinger. |
| --- | --- |

7.66.

Kommissionen vil fortsat samarbejde med medlemsstaterne om yderligere at forbedre den måde, hvorpå de følger op på Revisionsrettens anbefalinger.

| 7.67. | Ud fra denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne for 2015 anbefaler vi, at Kommissionen for så vidt angår EGFL: |
| --- | --- |

7.67.

Ud fra denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne for 2015 anbefaler vi, at Kommissionen for så vidt angår EGFL:

| — | Anbefaling 1: fortsætter bestræbelserne på at følge op på tilfælde, hvor national lovgivning ikke stemmer overens med EU's lovgivning, og benytter alle de retsmidler, den råder over, navnlig suspendering af betalinger (jf. punkt 7.20 og
  figur 7.5
  ) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: fortsætter bestræbelserne på at følge op på tilfælde, hvor national lovgivning ikke stemmer overens med EU's lovgivning, og benytter alle de retsmidler, den råder over, navnlig suspendering af betalinger (jf. punkt 7.20 og
  figur 7.5
  )

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen pointerer, at den er i fuld gang med at gennemføre anbefalingen ved at udføre løbende revisions- og rådgivningsarbejde ved behov, og at den tager de nødvendige skridt under delt forvaltning for at bistå medlemsstaternes revisionsorganer med at udføre deres opgaver effektivt. Mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer afhjælpes desuden om nødvendigt gennem målrettede og omfattende handlingsplaner. Når Kommissionen konstaterer problemer af denne art i forbindelse med sit overvågnings- og revisionsarbejde, anmodes den pågældende medlemsstat om at træffe afhjælpende foranstaltninger. Hvis problemet er særlig akut, anmodes medlemsstaten om at gennemføre afhjælpende foranstaltninger inden for rammerne af en handlingsplan, der følges tæt af Kommissionens tjenestegrene. En sådan handlingsplan plejer at være meget effektiv. Hvis handlingsplanen ikke skønnes at blive gennemført på effektiv vis, kan betalingerne nedsættes eller suspenderes for at beskytte EU's budget.

| — | Anbefaling 2: årlig overvåger resultaterne af medlemsstaternes kvalitetsvurderinger af LPIS og kontrollerer, at alle medlemsstater med negative vurderinger virkelig træffer de nødvendige afhjælpende foranstaltninger (jf.
  figur 7.9
  ) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: årlig overvåger resultaterne af medlemsstaternes kvalitetsvurderinger af LPIS og kontrollerer, at alle medlemsstater med negative vurderinger virkelig træffer de nødvendige afhjælpende foranstaltninger (jf.
  figur 7.9
  )

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Resultaterne af kvalitetsvurderingen af markidentifikationssystemet kontrolleres årligt. Denne årlige opgave er en kvalitetskontrolprocedure, hvis endelige mål er at forbedre kvaliteten og pålideligheden af markidentifikationssystemet ved at analysere identificerede tekniske svagheder og træffe foranstaltninger til at afhjælpe dem.

for så vidt angår udvikling af landdistrikter:

| — | Anbefaling 3: sikrer, at alle medlemsstaternes handlingsplaner til afhjælpning af fejl i udvikling af landdistrikter omfatter effektive aktioner vedrørende offentlige indkøb (jf. punkt 7.45) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: sikrer, at alle medlemsstaternes handlingsplaner til afhjælpning af fejl i udvikling af landdistrikter omfatter effektive aktioner vedrørende offentlige indkøb (jf. punkt 7.45)

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Kommissionen gør en stor indsats for at give målrettet og effektiv vejledning i, hvordan man kan forebygge manglende overholdelse af de offentlige udbudsprocedurer: »Offentlige udbud — en undersøgelse af EU's administrative kapacitet« (2016), herunder landespecifikke anbefalinger, og »Vejledning til fagfolk om, hvordan man undgår de mest almindelige fejl ved offentlige udbud af projekter, der støttes af de europæiske struktur- og investeringsfonde« (2015).

I december 2015 understregede Kommissionen, at alle medlemsstater skal være særligt opmærksomme på udbudsreglerne og om nødvendigt træffe korrigerende foranstaltninger.

Kommissionen samarbejder intensivt med medlemsstaterne for at identificere og afhjælpe årsagerne til fejl i gennemførelsen af politikken. Kommissionen vil fortsætte dette arbejde for at afhjælpe identificerede mangler, blandt andet ved at stille krav om handlingsplaner. Kommissionen insisterer på, at handlingsplanerne gennemføres fuldt ud og effektivt.

Medlemsstaterne anmodes om at træffe korrigerende foranstaltninger, når der identificeres svagheder i forbindelse med overensstemmelsesrevisioner, Revisionsrettens revisioner og certificeringsorganets eller betalingsorganets kontroller. Endelig foretages der om nødvendigt finansielle nettokorrektioner.

for så vidt angår EGFL og udvikling af landdistrikter:

| — | Anbefaling 4: overvåger og aktivt støtter godkendelsesorganernes forbedring af deres arbejde og metoder med hensyn til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, så de giver pålidelige oplysninger til brug i forbindelse med Kommissionens overslag over den justerede fejlforekomst (jf. punkt 7.54) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: overvåger og aktivt støtter godkendelsesorganernes forbedring af deres arbejde og metoder med hensyn til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, så de giver pålidelige oplysninger til brug i forbindelse med Kommissionens overslag over den justerede fejlforekomst (jf. punkt 7.54)

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Kommissionen vil fortsat støtte medlemsstaterne med henblik på at forbedre og konsolidere certificeringsorganernes arbejde for at sikre, at deres arbejde medfører en endnu højere sikkerhed i de kommende år.

| — | Anbefaling 5: ajourfører GD AGRI's revisionshåndbog med grundige gennemgange af revisionshandlinger og dokumentationskrav med henblik på efterprøvelsen af de data, medlemsstaterne leverer, og som bruges til at beregne de finansielle korrektioner (jf. punkt 7.36) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: ajourfører GD AGRI's revisionshåndbog med grundige gennemgange af revisionshandlinger og dokumentationskrav med henblik på efterprøvelsen af de data, medlemsstaterne leverer, og som bruges til at beregne de finansielle korrektioner (jf. punkt 7.36)

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Kommissionen vil håndtere dette problem med udgangspunkt i de høstede erfaringer, når den opdaterer revisionshåndbogen.

for så vidt angår fiskeri:

| — | Anbefaling 6: forbedrer opfyldelsen af de internationale revisionsstandarder i forbindelse med GD MARE's juridisk-kritiske revisioner (jf. punkt 7.50). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: forbedrer opfyldelsen af de internationale revisionsstandarder i forbindelse med GD MARE's juridisk-kritiske revisioner (jf. punkt 7.50).

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Det skal bemærkes, at de proceduremæssige forbedringer, der har fundet sted efter den periode, som Revisionsrettens revision omfatter, allerede har løst mange af de heri fremhævede problemer (navnlig hvad angår revisionsbeviser og revisionsspor). Derudover er en kvalitetskontrolprocedure ved at blive aktiveret.

DEL 2 — UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER — PERFORMANCERELATEREDE SPØRGSMÅL

Vurdering af projekternes performance

| 7.68. | Sidste år rapporterede vi (44) om vores arbejde med performancerelaterede spørgsmål i forbindelse med udvalgte transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter. I år har vi fortsat dette arbejde. Ud fra de 159 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter, vi testede den formelle rigtighed af, vurderede vi performancerelaterede spørgsmål i forbindelse med 59 projekter for investering i materielle aktiver. |
| --- | --- |

7.68.

Sidste år rapporterede vi (44) om vores arbejde med performancerelaterede spørgsmål i forbindelse med udvalgte transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter. I år har vi fortsat dette arbejde. Ud fra de 159 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter, vi testede den formelle rigtighed af, vurderede vi performancerelaterede spørgsmål i forbindelse med 59 projekter for investering i materielle aktiver.

| 7.69. | 34 af de 59 projekter var afsluttet på tidspunktet for revisionsbesøget. I forbindelse med de afsluttede investeringsprojekter undersøgte vi, om investeringen var gennemført som planlagt. Dette kriterium var opfyldt i de fleste projekter (95 %). |
| --- | --- |

7.69.

34 af de 59 projekter var afsluttet på tidspunktet for revisionsbesøget. I forbindelse med de afsluttede investeringsprojekter undersøgte vi, om investeringen var gennemført som planlagt. Dette kriterium var opfyldt i de fleste projekter (95 %).

| 7.70. | I forbindelse med de 59 investeringsprojekter konstaterede vi følgende vigtige performanceproblemer:






  — | utilstrækkelig dokumentation for, at omkostningerne er rimelige |
| --- | --- | --- |

7.70.

I forbindelse med de 59 investeringsprojekter konstaterede vi følgende vigtige performanceproblemer:

—

utilstrækkelig dokumentation for, at omkostningerne er rimelige

| — | mangler i målretningen af foranstaltningerne og udvælgelsen af projekterne, herunder svage tilknytninger til Europa 2020-målene. |
| --- | --- |

—

mangler i målretningen af foranstaltningerne og udvælgelsen af projekterne, herunder svage tilknytninger til Europa 2020-målene.

Utilstrækkelig dokumentation for, at omkostningerne er rimelige

| 7.71. | I forbindelse med 33 af de 59 investeringsprojekter (56 %) fandt vi tilstrækkeligt bevis for, at projektomkostningerne var rimelige. Det var imidlertid ikke tilfældet i forbindelse med 26 investeringsprojekter (44 %). Sidste år var tallene henholdsvis 69 % og 31 %. For begge år gjaldt det, at de undersøgte projekter blev gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 og under samme bestemmelser.
  Figur 7.13
  giver to eksempler på investeringsprojekter under samme foranstaltning til udvikling af landdistrikter, ét, hvor vi fandt omkostningerne rimelige, og ét, hvor det ikke var tilfældet. I 2014 offentliggjorde vi en særberetning, der indeholdt en grundig undersøgelse af dette emne (45). |
| --- | --- |

7.71.

I forbindelse med 33 af de 59 investeringsprojekter (56 %) fandt vi tilstrækkeligt bevis for, at projektomkostningerne var rimelige. Det var imidlertid ikke tilfældet i forbindelse med 26 investeringsprojekter (44 %). Sidste år var tallene henholdsvis 69 % og 31 %. For begge år gjaldt det, at de undersøgte projekter blev gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 og under samme bestemmelser.
  Figur 7.13
  giver to eksempler på investeringsprojekter under samme foranstaltning til udvikling af landdistrikter, ét, hvor vi fandt omkostningerne rimelige, og ét, hvor det ikke var tilfældet. I 2014 offentliggjorde vi en særberetning, der indeholdt en grundig undersøgelse af dette emne (45).

| 7.71. | Det er medlemsstaternes ansvar at vurdere udgifternes rimelighed (se artikel 48 i forordning (EU) nr. 809/2014). Kommissionen beskytter EU's budget, når der identificeres svagheder i forbindelse med procedurerne for overensstemmelseskontrol, og udarbejder vejledninger om, hvordan de eksisterende systemer kan forbedres (se Vejledning vedrørende kontroller og sanktioner i forbindelse med udvikling af landdistrikter, der også omfatter en tjekliste vedrørende vurdering af udgifters rimelighed). Derudover står det europæiske netværk for landdistriktsudvikling for at arrangere kurser og videndeling. Endelig fremmer Kommissionen aktivt anvendelsen af forenklede omkostningskategorier i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

7.71.

Figur 7.13 —   Eksempler på kontrol af rimeligheden af omkostninger til modernisering af landbrugsbedrifter

I Grækenland købte en støttemodtager en traktor delvis finansieret med midler til udvikling af landdistrikter. Støttemodtageren skulle anvende en fast formel til at beregne traktorens hensigtsmæssige hestekraft under hensyntagen til det dyrkede areal. Støttemodtageren fremlagde et bud, som betalingsorganet sammenholdt med en referencepris, som var hentet i et specialiseret tidsskrift om landbrugsmaskiner. Betalingsorganet konkluderede, at prisen for den specifikke model burde være 10 % lavere end den foreslåede pris. Følgelig købte støttemodtageren en billigere traktor.

I Slovakiet reviderede vi et projekt for opførelse af en opbevaringsfacilitet. Betalingsorganet kontrollerede ikke, om projektomkostningerne var rimelige. Vi fandt imidlertid et afgørende bevis for, at prisen på et af de vigtigste byggematerialer (beton) var seks gange højere end den normale markedspris. Samlet set burde projektomkostningerne have været over 50 % lavere.

Figur 7.13 —
     
  Eksempler på kontrol af rimeligheden af omkostninger til modernisering af landbrugsbedrifter

For Slovakiets vedkommende bemærker Kommissionen, at projektet er gennemført.

| 7.72. | Af de 59 investeringsprojekter opfyldte 50 (85 %) behovene for både kvantitet og kvalitet. F.eks. besøgte vi tre projekter i relation til opførelse eller udvidelse af kommunecentre i små byer eller landsbyer under foranstaltningerne »fornyelse og udvikling af landsbyer« og »gennemførelse af lokale udviklingsstrategier«. Investeringerne var fuldt udnyttede på det tidspunkt: Alle lokaler var i brug, og der var planlagt aktiviteter for lokalsamfundet flere uger frem. |
| --- | --- |

7.72.

Af de 59 investeringsprojekter opfyldte 50 (85 %) behovene for både kvantitet og kvalitet. F.eks. besøgte vi tre projekter i relation til opførelse eller udvidelse af kommunecentre i små byer eller landsbyer under foranstaltningerne »fornyelse og udvikling af landsbyer« og »gennemførelse af lokale udviklingsstrategier«. Investeringerne var fuldt udnyttede på det tidspunkt: Alle lokaler var i brug, og der var planlagt aktiviteter for lokalsamfundet flere uger frem.

| 7.73. | For så vidt angår ni projekter (15 %) var projektets output dog større, end der reelt var behov for. Ét sådant tilfælde er en opførelse af et lager, der var flere gange større end nødvendigt og derfor i vid udstrækning stod ubenyttet.
  Figur 7.14
  giver et andet eksempel på et projekt, som omfattede ikke-væsentlige elementer. |
| --- | --- |

7.73.

For så vidt angår ni projekter (15 %) var projektets output dog større, end der reelt var behov for. Ét sådant tilfælde er en opførelse af et lager, der var flere gange større end nødvendigt og derfor i vid udstrækning stod ubenyttet.
  Figur 7.14
  giver et andet eksempel på et projekt, som omfattede ikke-væsentlige elementer.

Figur 7.14 —   Eksempel på et projekt, som omfattede ikke-væsentlige elementer

I Italien (Campanien) renoverede en kommune en 1 kilometer lang gangsti i et bjergområde for 441 000  euro. Under udbuddet anmodede kommunen interesserede virksomheder om forslag til, hvordan investeringen kunne gøres mere funktionel og miljøvenlig. Forslaget fra den virksomhed, der blev valgt, omfattede supplerende elementer, der kostede 80 000  euro ud over omkostningerne til arbejdet på gangstien. De supplerende elementer omfattede en mountainbike til en værdi af 4 000  euro, en lille panoramisk kikkert til 3 500  euro og 10 000  euro i donation til en lokal kirke.

I stedet for at begrænse kontrakten til det fornødne for at renovere gangstien tilføjede man supplerende elementer, hvad der medførte højere omkostninger.

Figur 7.14 —
     
  Eksempel på et projekt, som omfattede ikke-væsentlige elementer

Det pågældende projekt, der får støtte i henhold til skovbrugsforanstaltning 227 »Ikke-produktive investeringer«, er ved at blive undersøgt af regionen. Den regionale forvaltningsmyndighed har endnu ikke betalt projektets slutsaldo og vil nedsætte beløbet som følge af den udførte kontrol.

Mangler i målretningen af foranstaltningerne og udvælgelsen af projekterne

| 7.74. | Vi undersøgte, om støtten var rettet mod klart definerede målsætninger, der afspejlede strukturelle og territoriale behov og strukturelle ulemper. Dette kriterium var ikke opfyldt for så vidt angår 22 % af de undersøgte investeringsprojekter. Sidste år rapporterede vi en meget lignende procentuel andel (21 %). Eksempler på god og dårlig praksis gives i
  figur 7.15
  . Vi har også rapporteret om den utilstrækkelige målretning af investeringer i udvikling af landdistrikter i vores særberetninger (46). |
| --- | --- |

7.74.

Vi undersøgte, om støtten var rettet mod klart definerede målsætninger, der afspejlede strukturelle og territoriale behov og strukturelle ulemper. Dette kriterium var ikke opfyldt for så vidt angår 22 % af de undersøgte investeringsprojekter. Sidste år rapporterede vi en meget lignende procentuel andel (21 %). Eksempler på god og dårlig praksis gives i
  figur 7.15
  . Vi har også rapporteret om den utilstrækkelige målretning af investeringer i udvikling af landdistrikter i vores særberetninger (46).

| 7.74. | For perioden 2014-2020 skal udvælgelseskriterierne fastsættes for alle foranstaltninger, bortset fra de område- og dyrerelaterede foranstaltninger. Udvælgelseskriteriernes principper skal fastsættes i programmet i overensstemmelse med strategien og målsætningerne for politikområdet. Ansøgningerne skal herefter vurderes og rangordnes i henhold til specifikke udvælgelseskriterier, som man skal rådføre sig med overvågningsudvalget om. Der skal fastsættes en minimumstærskel for udvælgelseskriterierne for at undgå, at dårlige projekter får støtte. |
| --- | --- |

7.74.

Figur 7.15 —   Eksempler på målretning og udvælgelse

I Italien (Campanien) indledte betalingsorganet en indkaldelse af forslag med et budget på 25 millioner euro under foranstaltningen »modernisering af landbrugsbedrifter«. Betalingsorganet anvendte forskellige udvælgelseskriterier med hensyn til støttemodtager (f.eks. kriterierne unge landbrugere og ligevægt mellem kønnene), bedrift (f.eks. kriterierne bedrifter beliggende i ugunstigt stillede områder eller fremstilling af kvalitetsprodukter) og projekt (f.eks. kriterierne synergieffekt med andre foranstaltninger, innovation mv.). De italienske myndigheder fastsætter desuden på forhånd en minimumstærskel, som et projekt skal holde sig over for at blive valgt. I dette tilfælde prioriterede de italienske myndigheder principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning højere end at få pengene brugt.

I Ungarn omfatter målene for foranstaltningen »modernisering af landbrugsbedrifter« tre brede områder (opgradering, diversificering og overholdelse af standarder). Den reviderede delforanstaltning var målrettet mod husdyrbrug af en vis minimumsstørrelse. Der var ikke nogen anden prioritering eller geografisk målretning af støtten.

Programmet for udvikling af landdistrikter opdeler det disponible budget i beløb, der regelmæssigt stilles til rådighed for ansøgerne. De ungarske myndigheder fastsatte udvælgelseskriterier, men brugte dem ikke. Indkaldelsen af forslag med henblik på det reviderede projekt blev indledt den 16. december 2013 med et budget på 10 millioner euro. De ungarske myndigheder finansierede projekter efter først til mølle-princippet. Det sidste projekt, der blev godkendt, blev indsendt den 19. december 2013, kun tre dage efter at indkaldelsen var indledt.

I dette tilfælde foregik udvælgelsen uden hensyntagen til projekternes potentielle indvirkning. Den metode, der blev fulgt i Ungarn, giver betalingsorganet mulighed for at finansiere projekter med lavere merværdi af den enkle grund, at de er indsendt før andre projekter med højere merværdi.

Figur 7.15 —
     
  Eksempler på målretning og udvælgelse

Der tages hensyn til merværdien af projekterne ved kontrollen af støtteberettigelsen. Til allersidst i programmeringsperioden 2007-2013, nemlig i december 2013, anvendte de ungarske myndigheder ikke det samme udvælgelsessystem som de foregående år. Formålet var at støtte investeringer, der stadig kan afsluttes før udgangen af 2015.

| 7.75. | For så vidt angår de 59 undersøgte investeringsprojekter vurderede vi, om Europa 2020-målene såsom innovation eller vedvarende energi blev omsat til operationelle elementer med henblik på målretningen og udvælgelsen (47). Vi konstaterede, at det kun var tilfældet for 51 % af de reviderede projekter, selv om de næsten alle (57 ud af 59) var blevet godkendt, efter at Europa 2020-målene var vedtaget. Eksempler på god og dårlig praksis gives i
  figur 7.16
  . |
| --- | --- |

7.75.

For så vidt angår de 59 undersøgte investeringsprojekter vurderede vi, om Europa 2020-målene såsom innovation eller vedvarende energi blev omsat til operationelle elementer med henblik på målretningen og udvælgelsen (47). Vi konstaterede, at det kun var tilfældet for 51 % af de reviderede projekter, selv om de næsten alle (57 ud af 59) var blevet godkendt, efter at Europa 2020-målene var vedtaget. Eksempler på god og dårlig praksis gives i
  figur 7.16
  .

| 7.75. | Projekter, der er udvalgt af de nationale myndigheder i programmeringsperioden 2007-2013, skal ikke vurderes ud fra Europa 2020-målene, eftersom disse ikke var defineret, da retsgrundlaget for programmeringsperioden blev vedtaget (i 2005). På den baggrund ser Kommissionen det som et positivt resultat, at Europa 2020-målene var afspejlet i 51 % af de gennemgåede projekter.

  Kommissionen mener, at de prioriteringer for landdistriktsudvikling, der er fastsat for 2014-2020, svarer til de tematiske mål i Europa 2020, hvad angår netop landdistriktsudviklingspolitikken.


  I den juridiske ramme for ELFUL fastlægges der en tydelig sammenhæng: Bidraget til Europa 2020 skal forfølges gennem seks prioriteringer, der er opdelt i fokusområder. Dette krav afspejles fuldt ud i ELFUL-programmernes struktur. Fremskridtene i retning af de opstillede mål for prioriteringerne/fokusområderne overvåges i de årlige gennemførelsesrapporter. For at sikre overensstemmelse med de tematiske mål er vejledningsdokumenterne vedlagt sammenligningstabeller. |
| --- | --- |

7.75.

Kommissionen mener, at de prioriteringer for landdistriktsudvikling, der er fastsat for 2014-2020, svarer til de tematiske mål i Europa 2020, hvad angår netop landdistriktsudviklingspolitikken.

I den juridiske ramme for ELFUL fastlægges der en tydelig sammenhæng: Bidraget til Europa 2020 skal forfølges gennem seks prioriteringer, der er opdelt i fokusområder. Dette krav afspejles fuldt ud i ELFUL-programmernes struktur. Fremskridtene i retning af de opstillede mål for prioriteringerne/fokusområderne overvåges i de årlige gennemførelsesrapporter. For at sikre overensstemmelse med de tematiske mål er vejledningsdokumenterne vedlagt sammenligningstabeller.

Figur 7.16 —   Eksempler på tilknytninger til EU-prioriteter

I Italien (Campanien) reviderede vi et projekt med en værdi på næsten 100 000  euro under foranstaltningen »ikke-produktive investeringer«. Projektet gik ud på at genopbygge murværk uden bindemiddel med genbrugssten fra en tidligere mur af samme omfang, med det sigte at genopbygge elementer i det landlige område. I forbindelse med dette tilfælde konstaterede vi ikke en tilknytning til nogen af målene i EU's 2020-strategi.

I denne region reviderede vi også et projekt, der var udvalgt på grundlag af den procedure, der er beskrevet i
  figur 7.15
  . Projektet omfattede investeringer i et nyt vandingsanlæg, et område til opsamling af regnvand og solcellepaneler. Projektet bidrager til tilpasning til klimaforandring og energieffektivitet, der er ét af de fem overordnede mål for EU's 2020-strategi.

Figur 7.16 —
     
  Eksempler på tilknytninger til EU-prioriteter

I 2007-2013-programmeringsperioden for udvikling af landdistrikter er genopbygning af stenmure en aktivitet, der er omfattet af foranstaltning 216, med det formål at beskytte og bevare biodiversiteten. Investeringen er relevant med henblik på disse mål og i overensstemmelse med EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 (KOM(2011) 244 endelig).

Biodiversitet, vedvarende energi og vandforvaltning hænger tæt sammen og kan alle bidrage til at løse de udfordringer, vi står over for med hensyn til klimaforandringer.

Konklusion

| 7.76. | Vores undersøgelse af performanceaspekterne ved projekter for investering i udvikling af landdistrikter viste, at de fleste investeringer blev gennemført som planlagt. Vi konstaterede imidlertid mangler i målretningen og mangel på bevis for, at omkostningerne var rimelige. I forbindelse med de undersøgte projekter tog medlemsstaterne ikke tilstrækkeligt hensyn til EU-prioriteterne. Med hensyn til disse spørgsmål konstaterede vi ingen forbedring i forhold til sidste år. |
| --- | --- |

7.76.

Vores undersøgelse af performanceaspekterne ved projekter for investering i udvikling af landdistrikter viste, at de fleste investeringer blev gennemført som planlagt. Vi konstaterede imidlertid mangler i målretningen og mangel på bevis for, at omkostningerne var rimelige. I forbindelse med de undersøgte projekter tog medlemsstaterne ikke tilstrækkeligt hensyn til EU-prioriteterne. Med hensyn til disse spørgsmål konstaterede vi ingen forbedring i forhold til sidste år.

| 7.76. | Kommissionen har identificeret lignende svagheder i medlemsstaternes vurdering af udgifters rimelighed i forbindelse med overensstemmelsesrevision og om nødvendigt foretaget finansielle korrektioner for at beskytte EU's budget. Derudover har Kommissionen udgivet en vejledning vedrørende kontroller og sanktioner i forbindelse med udvikling i landdistrikterne, herunder en tjekliste vedrørende vurdering af udgifters rimelighed, som Revisionsretten har udformet, jf. særberetning nr. 22/2014. Endelig er Kommissionen en aktiv fortaler for, at der anvendes forenklede omkostningskategorier i forbindelse med investeringsforanstaltninger, da den type uregelmæssigheder derved vil kunne undgås.

  Med hensyn til målretning bemærker Kommissionen, at dette sikres ved hjælp af interventionslogikken for politikområdet og programmerne: ELFUL støtter, at tiltagene (projekterne) skal opfylde målene for landdistriktsprogrammets foranstaltninger, og at der skal anvendes passende udvælgelseskriterier. Foranstaltningerne bidrager til at tilgodese prioriteringerne for landdistriktsudviklingen, der er i overensstemmelse med og afspejler Europa 2020-strategien med hensyn til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (se artikel 5 i forordning (EU) nr. 1305/2013). Det fælles overvågnings- og evalueringssystem fremmer sporing af resultater og analyse af konsekvenser for de overordnede strategier (den fælles landbrugspolitik og Europa 2020). |
| --- | --- |

7.76.

Med hensyn til målretning bemærker Kommissionen, at dette sikres ved hjælp af interventionslogikken for politikområdet og programmerne: ELFUL støtter, at tiltagene (projekterne) skal opfylde målene for landdistriktsprogrammets foranstaltninger, og at der skal anvendes passende udvælgelseskriterier. Foranstaltningerne bidrager til at tilgodese prioriteringerne for landdistriktsudviklingen, der er i overensstemmelse med og afspejler Europa 2020-strategien med hensyn til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (se artikel 5 i forordning (EU) nr. 1305/2013). Det fælles overvågnings- og evalueringssystem fremmer sporing af resultater og analyse af konsekvenser for de overordnede strategier (den fælles landbrugspolitik og Europa 2020).

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

(2)  Bortset fra visse foranstaltninger som f.eks. salgsfremstød og skolefrugtordningen, som medfinansieres.

(3)  Der ydes afkoblede betalinger for støtteberettigede landbrugsarealer, uanset om de bruges eller ikke bruges til produktion.

(4)  Primært koblede betalinger, der er knyttet til specifikke typer landbrugsproduktion, og to nye ordninger: godtgørelse i forbindelse med finansiel disciplin og frivillig omfordelingsbetaling.

(5)  Navnlig specifik støtte til vinsektoren og frugt- og grøntsagssektoren, støtte til skolemælk og -frugt samt særlige foranstaltninger for EU's fjernområder.

(6)  Arealrelaterede foranstaltninger er foranstaltninger, hvor betalingerne er knyttet til antallet af hektar, f.eks. betalinger for miljøvenligt landbrug og godtgørelse til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper.

(7)  Ikke-arealrelaterede foranstaltninger er typisk investeringsforanstaltninger, f.eks. modernisering af landbrugsbedrifter og oprettelse af basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne.

(8)  Vores tilgang er baseret på et antal tilfældigt udvalgte enheder (f.eks. parceller) for hver transaktion. En konstateret fejl afspejler derfor ikke nødvendigvis den samlede fejl for den pågældende transaktion.

(9)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Tyskland (Baden-Württemberg, Bayern, Hessen, Niedersachsen og Schleswig-Holstein), Irland, Grækenland, Spanien (Aragonien, Castilla-La Mancha, Castilla y Léon, Extremadura og Madrid), Frankrig, Italien (AGEA, Calabrien, Emilia-Romagna, Lombardiet og Toscana), Cypern, Ungarn, Nederlandene, Polen, Rumænien, Slovenien, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige (England).

(10)  Belgien (Vallonien), Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland (Bayern, Niedersachsen-Bremen og Rheinland-Pfalz), Grækenland, Spanien (Andalusien, Castilla-La Mancha og Galicien), Frankrig (Bourgogne og hovedlandet), Italien (Puglia, Campanien, programmet for det nationale landdistriktsnetværk og Sicilien), Litauen, Ungarn, Østrig, Polen, Portugal (hovedlandet), Rumænien, Slovakiet, Finland og Det Forenede Kongerige (England og Skotland). Stikprøven omfattede også otte transaktioner under direkte forvaltning.

(11)  Spanien (Catalonien), Tyskland (Schleswig-Holstein), Finland, Litauen, Malta, Det Forenede Kongerige (Nordirland).

(12)  I forbindelse med alle ordninger for direkte støtte under EGFL og alle arealrelaterede ELFUL-foranstaltninger er modtagerne forpligtet til at opfylde krav om krydsoverensstemmelse. Disse krav omfatter lovgivningsbestemte forvaltningskrav (SMR-krav) i relation til miljøbeskyttelse, folkesundhed, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd og krav til bevarelse af landbrugsjorden i god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM-krav). Hvis landbrugerne ikke overholder disse krav, nedsættes deres støtte.

(13)  I Rumænien.

(14)  Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen nåede til enighed om reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013, der blev fulgt af en række retsakter til sin praktiske gennemførelse. Jf. http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/.

(15)  Vi beregner vores skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 1,3 % og 4,5 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(16)  Vi beregner vores skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 0,8 % og 3,6 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(17)  På grundlag af dokumentation, herunder standardiseret krydskontrol og andre obligatoriske kontroller.

(18)  Desuden skal medlemsstaterne hvert år vurdere kvaliteten af LPIS. Forskellene i det støtteberettigede areal (et af kvalitetselementerne ved vurderingen) skal være på under 2 %.

(19)  Medlemsstaterne giver landbrugerne de ortofotos og de oplysninger om det maksimale støtteberettigede areal, der er registreret i LPIS, for så vidt angår hver enkelt af deres parceller, før landbrugerne udarbejder deres støtteansøgninger. Landbrugerne er retligt forpligtede til at efterprøve og — om nødvendigt — korrigere de oplysninger, de får. Ikke desto mindre havde landbrugerne — i alle tilfældene med arealrelaterede fejl bortset fra ét — i deres støtteansøgninger anmeldt de ukorrekte støtteberettigede arealer, der var registreret i LPIS-databasen.

(20)  I artikel 17 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16) hedder det: »Der anvendes elektroniske geografiske informationssystemteknikker, herunder fortrinsvis luft- eller rum-ortobilleder, med en ensartet standard, der sikrer en nøjagtighed, som mindst svarer til kartografi i skalaen 1:10 000«.

(21)  Årsberetningen for 2014, punkt 7.41 og tekstboks 7.8.

(22)  Årsberetningen for 2013, tekstboks 3.4.

(23)  Vi beregner vores skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 2,7 % og 7,9 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(24)  Vedrørende levering af statistiske tjenesteydelser under direkte forvaltning ved Kommissionen.

(25)  På grundlag af den tilhørende dokumentation, databaseoplysninger og den krævede obligatoriske kontrol.

(26)  Jf. særberetning nr. 23/2014 »Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne: Hvad er årsagerne, og hvordan håndteres disse fejl?« (http://eca.europa.eu).

(27)  Jf. punkt 1.32 i årsberetningen for 2012.

(28)  ISSAI 4100 (International Standards of Supreme Audit Institutions)—- Compliance Audit Guidelines — For Audits Performed Separately from the Audit of Financial Statements.

(29)  12 vedrørende EGFL og 12 vedrørende ELFUL.

(30)  Heraf 72 revisioner vedrørende EGFL og 48 vedrørende ELFUL udført mellem 1. juli 2014 og 30. juni 2015.

(31)  Tyskland (Schleswig-Holstein), Spanien (Catalonien), Litauen, Malta, Finland og Det Forenede Kongerige (Nordirland).

(32)  Jf. punkt 7.64 i årsberetningen for 2014, punkt 4.27 i årsberetningen for 2013 og punkt 4.31 i årsberetningen for 2012.

(33)  I Kommissionen indbefatter »puklen af uafsluttede revisioner« revisioner, som ikke er blevet afsluttet inden for to år, efter at de blev gennemført.

(34)  Seks ud af 12 for så vidt angår EGFL og 11 ud af 12 for så vidt angår ELFUL.

(35)  Sådanne områder var ikke omfattet af dem af Kommissionens revisioner, vi gennemgik, for så vidt angår de berørte medlemsstater. Kommissionens revisioner har fokus på specifikke aspekter ved betalingsorganernes kontrolsystemer, der udvælges på grundlag af en risikoanalyse, og dækker ikke alle kontrolområder i alle betalingsorganerne hvert år.

(36)  For så vidt angår arealrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter udføres kontrollen af visse nøgleelementer, f.eks. det støtteberettigede areal, også via IFKS.

(37)  Årsberetningen for 2014, punkt 7.35.

(38)  Vi konstaterede, at hver enkelt af disse centrale kontroller var mangelfuld i mindst ét af de seks betalingsorganer, vi besøgte. Vi konstaterede svagheder i alle de seks betalingsorganer, om end i forskellige grader.

(39)  Jf. punkt 7.53 i årsberetningen for 2014, punkt 4.20 i årsberetningen for 2013 og punkt 4.21-4.25 i årsberetningen for 2012.

(40)  Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1).

(41)  Ifølge EU's bestemmelser om krydsoverensstemmelse skal kvægbevægelser, -fødsler og -dødsfald indberettes til den nationale dyredatabase inden for syv dage. Sådanne regler er vigtige for at reducere risikoen for spredning af dyresygdomme, idet man kontrollerer flytninger af dyr og forbedrer sporbarheden.

(42)  Den justerede fejlforekomst for 2015 er beregnet uden forfinansiering på 1 945,2 millioner euro betalt til medlemsstaterne i forbindelse med programmerne for udvikling af landdistrikter i perioden 2014-2020.

(43)  Ifølge GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2015, punkt 3.3, kan det — under hensyntagen til behovet for at afveje lovligheden og den formelle rigtighed i forhold til opfyldelsen af de politiske mål og under hensyntagen til gennemførelsesomkostningerne — ikke med nogen reel sikkerhed forventes, at den finansielle risiko med en rimelig indsats kan bringes ned under 2 % inden for udvikling af landdistrikter.

(44)  Årsberetningen for 2014, del 2 af kapitel 7.

(45)  Jf. særberetning nr. 22/2014 »Økonomisering: holde omkostningerne til tilskud til EU-finansierede landdistriktsprojekter under kontrol« (http://eca.europa.eu).

(46)  Jf. f.eks. særberetning nr. 8/2012 »Målretning af støtten til modernisering af landbrugsbedrifter«, særberetning nr. 1/2013 »Har EU's støtte til fødevareindustrien effektivt og produktivt bidraget til at forøge værdien af landbrugsprodukter?«, og særberetning nr. 6/2013 »Har foranstaltningerne til diversificering af økonomien i landdistrikterne givet medlemsstaterne og Kommissionen valuta for pengene?« (http://eca.europa.eu).

(47)  Med henblik på at måle fremskridtene hen imod opfyldelse af Europa 2020-målene er der aftalt fem overordnede mål for hele EU i relation til Beskæftigelse, Forskning & udvikling/Innovation, Klimaforandring/Energi, Uddannelse og Fattigdom/Social eksklusion.

(48)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2015.

BILAG 7.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ UDGIFTSOMRÅDET »NATURRESSOURCER«

| | 2015 (1) | 2014 (2) | 2014 ekskl. krydsoverensstemmelse |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte | 180 | 183 | |
| Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri | 179 | 176 | |
| Transaktioner i alt vedrørende »Naturressourcer« | 359 | 359 | |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | | |
| Anslået fejlforekomst: markedsstøtte og direkte støtte | 2,2  % | 2,9  % | 2,2  % |
| Anslået fejlforekomst: udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri | 5,3  % | 6,2  % | 6,0  % |
| Anslået fejlforekomst: »Naturressourcer« | 2,9  % | 3,6  % | 3,0  % |
| | | | |
| | Øvre fejlgrænse | 4,5  % | | |
| | Nedre fejlgrænse | 1,3  % | | |

2015 (1)

2014 (2)

2014 ekskl. krydsoverensstemmelse

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte

180

183

Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri

179

176

Transaktioner i alt vedrørende »Naturressourcer«

359

359

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst: markedsstøtte og direkte støtte

2,2  %

2,9  %

2,2  %

Anslået fejlforekomst: udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri

5,3  %

6,2  %

6,0  %

Anslået fejlforekomst: »Naturressourcer«

2,9  %

3,6  %

3,0  %

Øvre fejlgrænse

4,5  %

Nedre fejlgrænse

1,3  %

---

(1)  Den nedre og den øvre fejlgrænse for landbrug: markedsstøtte og direkte støtte er: 0.8 og 3,6 %.

Den nedre og den øvre fejlgrænse for udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri er: 2,7 og 7,9 %.

(2)  Resultaterne for 2014 omfatter — i modsætning til resultaterne for 2015 — en kvantificering af fejl vedrørende krydsoverensstemmelse. Disse fejl havde en indvirkning på 0,6 procentpoint i forbindelse med »Naturressourcer« som helhed, 0,7 procentpoint i forbindelse med den specifikke vurdering af markedsstøtte og direkte støtte og 0,2 procentpoint i forbindelse med den specifikke vurdering af udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri. Jf. vores årsberetning for 2014, punkt 1.15 samt 7.7, 7.15, 7.18 og 7.25.

BILAG 7.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDGIFTSOMRÅDET »NATURRESSOURCER«

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke længere relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | 3.46. | På baggrund af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2013 anbefaler Retten, at: |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke længere relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

3.46.

Anbefaling 1: Kommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at IFKS' potentiale udnyttes fuldt ud. Det bør navnlig sikres, at:

| — | medlemsstaterne vurderer og registrerer landbrugsparcellernes, og navnlig de permanente græsarealers, støtteberettigelse og størrelse korrekt på grundlag af de gældende EU-kriterier og på basis af en detaljeret analyse af de seneste ortobilleder (jf. punkt 3.9, 3.10 og 3.20) |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne vurderer og registrerer landbrugsparcellernes, og navnlig de permanente græsarealers, støtteberettigelse og størrelse korrekt på grundlag af de gældende EU-kriterier og på basis af en detaljeret analyse af de seneste ortobilleder (jf. punkt 3.9, 3.10 og 3.20)

| — | medlemsstaterne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvor det er konstateret, at IFKS er behæftet med systemiske fejl, navnlig med hensyn til ukorrekt administrativ behandling af støtteansøgninger (jf. punkt 3.15 og tekstboks 3.5) |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvor det er konstateret, at IFKS er behæftet med systemiske fejl, navnlig med hensyn til ukorrekt administrativ behandling af støtteansøgninger (jf. punkt 3.15 og tekstboks 3.5)

| — | medlemsstaternes debitorbogholderi indeholder fuldstændige og pålidelige oplysninger om fordringernes beløb og art, og at der uden unødig forsinkelse iværksættes effektive inddrivelses-/fuldbyrdelsesprocedurer (jf. punkt 3.24 og 3.25) |
| --- | --- |

—

medlemsstaternes debitorbogholderi indeholder fuldstændige og pålidelige oplysninger om fordringernes beløb og art, og at der uden unødig forsinkelse iværksættes effektive inddrivelses-/fuldbyrdelsesprocedurer (jf. punkt 3.24 og 3.25)

X

Kommissionen overvåger situationen: Hvor der stadig er svagheder, gennemføres der handlingsplaner, og procedurer til efterprøvende regnskabsafslutning er iværksat.

I sin årsberetning for 2014 fremsatte Revisionsretten ingen anbefaling til Kommissionen, hvad angår IFKS, og det samme gælder årsberetningen for 2015.

2013

Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at proceduren for styrkelse af sikkerheden anvendes effektivt med henblik på at øge kvaliteten og sammenligneligheden af det arbejde, der udføres af revisionsorganerne, og at der træffes korrigerende foranstaltninger med hensyn til de italienske myndigheders uberettigede nedsættelse af satsen for kontrol på stedet (jf. punkt 3.30-3.35)

X

Kommissionen mener, at denne anbefaling er gennemført i de fleste henseender. Som sådan findes proceduren for styrkelse af sikkerheden ikke mere.

Kommissionen har udstedt retningslinjer til certificeringsorganerne for at sikre et pålideligt grundlag for vurdering af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

2015 var det første år, hvor certificeringsorganerne skulle fremsætte en udtalelse om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. Kommissionen vil drage nytte af erfaringerne fra dette første år.

Hvad angår de svagheder, der specifikt er identificeret i Italien, vil de igangværende procedurer for overensstemmelseskontrol sikre, at eventuelle krænkelser af EU's finansielle interesser vil blive afhjulpet.

Anbefaling 3: Kommissionen aktivt overvåger, at der iværksættes foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet for EU-støtte til producentsammenslutninger i Polen (jf. punkt 3.36-3.38).

X

Kommissionen mener, at denne anbefaling er gennemført fuldt ud. En afhjælpende handlingsplan er i gang og overvåges nøje af Kommissionen. Forsinkelser i gennemførelsen har medført suspension af betalingerne. En igangværende procedure for overensstemmelseskontrol vil sikre, at EU's finansielle interesser beskyttes.

2013

| 4.37. | På grundlag af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten på området udvikling af landdistrikter, at: |
| --- | --- |

4.37.

Anbefaling 1: medlemsstaterne udfører deres administrative kontrol bedre og udnytter alle de relevante oplysninger, betalingsorganerne har adgang til, da de dermed vil få mulighed for at opdage og korrigere de fleste fejl (jf. punkt 4.8 og 4.20). Under den administrative kontrol, særlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger, bør alle tilgængelige oplysninger udnyttes til at bekræfte, at udgifterne, projektet og modtageren (herunder alle endelige aktionærer) er støtteberettigede, og at udbudsprocedurerne overholder de gældende EU-regler og/eller nationale regler

X

Kommissionen drøfter foranstaltninger, der kan forbedre kvaliteten af forvaltnings- og kontrolsystemerne, med de pågældende medlemsstater på møder med læringsnetværket, i GD AGRI's arbejdsgrupper om forenkling af omkostningskategorierne, via bedriftsrådgivningsordningen, ved den årlige screening af kvaliteten af markidentifikationssystemet samt på konferencer med betalingsorganernes ledelser.

Det nye retsgrundlag for den fælles landbrugspolitik 2014-2020 indeholder bestemmelser, der nedsætter risikoen for fejl. Hvad angår udvikling af landdistrikter, er diverse foranstaltninger blevet forenet og strømlinet, hvorved det samlede antal foranstaltninger er blevet reduceret. I den forbindelse er bestemmelserne blevet præciseret, reglerne for støtteberettigelse er blevet ændret, så de er lettere at gennemføre, og kontraktbetingelserne er gjort mere fleksible. Der kan anvendes forenklede omkostningskategorier, dvs. standardskalaer for enhedsomkostninger, faste omkostninger og omkostninger efter takst, så procedurerne ved ansøgning om, forvaltning og revision af godtgørelse af erlagte udgifter vil blive lettere for alle parter.

Offentlige udbud er et af de centrale elementer i handlingsplanerne for udvikling af landdistrikter. Manglende overholdelse af udbudsreglerne betyder dog ikke nødvendigvis, at alle involverede udgifter ikke er støtteberettigede. Projektet som sådan kan sagtens nå sit mål og give reel merværdi. Det skal desuden bemærkes, at der for nylig er vedtaget nye retningslinjer for, hvordan finansielle korrektioner skal fastsættes ved manglende overholdelse af reglerne om offentlige udbud, hvis der er tale om udgifter, som støttes af EU under delt forvaltning (Kommissionens afgørelse C(2013) 9527).

2013

Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at alle de sager, hvor Retten konstaterede fejl, bliver fulgt passende op (jf. punkt 4.14, 4.20 og 4.21 samt punkt 4.16 for så vidt angår miljø)

X (1)

Kommissionen noterer, at Revisionsrettens analyse er i gang.

På grundlag af Revisionsrettens bemærkninger følges der mere systematisk op på Kommissionens og Revisionsrettens revisionsresultater i de seneste opdateringer af handlingsplanerne. Det skal endvidere bemærkes, at Kommissionen følger op på alle væsentlige DAS-relaterede sager, som Revisionsretten har påpeget, herunder om nødvendigt ved brug af procedurer for overensstemmelseskontrol. Antallet af revisioner, som Kommissionen har foretaget af ELFUL-udgifterne, er også steget meget markant.

Medlemsstaterne er blevet pålagt nationale handlingsplaner, og gennemførelsen af dem overvåges nøje af GD AGRI's tjenestegrene. I de seneste opdateringer af handlingsplanerne har Kommissionen sikret sig, at der følges mere systematisk op på Kommissionens egne og Revisionsrettens revisionsresultater. Handlingsplanerne er omfattet af en tidsramme og overvåges ud fra relevante indikatorer.

De geografiske kontorer følger op på de grundlæggende fejlårsager og de afhjælpende foranstaltninger gennem overvågningsudvalg, årlige møder med forvaltningsmyndighederne, bilaterale møder og programændringer, når det er relevant. Revisionsresultaterne fremsendes regelmæssigt til de geografiske kontorer, så de kan drøfte tingene med medlemsstaterne for at fremme gennemførelsen af programmerne.

Via det europæiske netværk for landdistriktsudvikling (ENRD) tilrettelægger Kommissionen specifikke workshops om relevante emner for at nedsætte fejlprocenten og fremme gennemførelsen af politikken.

2013

Anbefaling 3: medlemsstaterne sørger for, at de handlingsplaner, som skal rette op på den høje fejlprocent i forbindelse med udvikling af landdistrikter, er fuldstændige, dvs. at alle regioner er omfattet, og at alle foranstaltninger, særlig investeringsforanstaltninger, behandles, og at der er taget hensyn til Kommissionens og Rettens revisionsresultater (jf. punkt 4.30).

X

Kommissionen har allerede reageret aktivt på den høje fejlprocent.

Kommissionen anbefaler systematisk, at medlemsstaterne som led i efterprøvningsproceduren forbedrer deres kontrolsystemer og sikrer en mere stringent gennemførelse af kontrolprocedurerne. Desuden har Kommissionen systematisk anmodet de betalingsorganer, der er omfattet af forbehold, om at iværksætte handlingsplaner til afhjælpning af de mangler, der ligger bag forbeholdene.

Når der identificeres mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, træffes der foranstaltninger på to niveauer: Dels iværksættes procedurer for efterprøvende regnskabsafslutning til dækning af den finansielle risiko for EU's budget, dels skal medlemsstaterne om nødvendigt gennemføre handlingsplaner til afhjælpning af manglerne.

Alle medlemsstaterne er blevet pålagt nationale handlingsplaner i januar 2013, og gennemførelsen af dem overvåges nøje af GD AGRI's tjenestegrene (jf. arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om vurdering af de grundlæggende årsager til fejl i gennemførelsen af landdistriktsudviklingspolitikken og korrigerende foranstaltninger (SWD(2013) 244)). Revisionsretten har anerkendt værdien af disse foranstaltninger og mener, at de er et skridt i den rigtige retning, hvad angår afhjælpning af fejlårsagerne (se særberetning nr. 23/2014: Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne). I de seneste opdateringer af handlingsplanerne har Kommissionen sikret sig, at der følges mere systematisk op på Kommissionens egne og Revisionsrettens revisionsresultater. I Revisionsrettens anbefalinger i særberetning nr. 23/2014 hedder det, at medlemsstaterne skal træffe forebyggende og korrigerende foranstaltninger, hvor det er relevant. Kommissionen mener således sikke, at der skal iværksættes handlingsplaner for alle regioner og alle tiltag, men kun hvor der er identificeret mangler.

2013

og for så vidt angår den fælles landbrugspolitik samlet set, at:

Anbefaling 4: Kommissionen dokumenterer, hvordan den beregner de udgifter, der er omfattet af dens overensstemmelsesrevisioner (jf. punkt 4.24)

X

Kommissionen vil fortsat rapportere om revisionsdækningen i sin årlige aktivitetsrapport.

Anbefaling 5: Kommissionen træffer foranstaltninger til at mindske efterslæbet af uafsluttede revisionssager yderligere, så der bliver mulighed for, at alle revisioner udført før 2012 kan være afsluttet ved udgangen af 2015 (jf. punkt 4.27)

X

Ved udgangen af juni 2016 var der kun 20 uafsluttede revisioner tilbage.

Anbefaling 6: Kommissionen videreudvikler sin metode til beregning af restfejlfrekvensen og sikrer, at der tages hensyn til alle udgifter og betalingsorganer (jf. punkt 4.29).

X

Kommissionen mener, at denne anbefaling er gennemført fuldt ud. Metoden til vurdering af den justerede fejlprocent er beskrevet i bilag 4 i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport. Desuden er der i henhold til Den Interne Revisionstjenestes anbefaling opstillet detaljerede procedurer for, hvordan det resterende beløb, der er i fare, beregnes (jf. Ares(2014) 2509210 — 29/07/2014). Trinnene i procedurerne blev opdateret i 2015 og suppleret med yderligere dokumentation om den begrebsmæssige model, der danner grundlag for GD AGRI's vurdering af fejlprocenten, hvad angår det enkelte betalingsorgan.

| 4.38. | Desuden anbefaler Retten, at: |
| --- | --- |

4.38.

Anbefaling 7: finansielle korrektioner over for medlemsstater vedrørende Den Europæiske Fiskerifond underbygges med dokumentation for valideringen (jf. punkt 4.34).

X

2012

| 3.37. | På baggrund af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne for 2012 anbefaler Retten, at Kommissionen og medlemsstaterne øger og fremskynder deres bestræbelser på at sikre, at: |
| --- | --- |

3.37.

Anbefaling 1: arealernes og navnlig de permanente græsarealers støtteberettigelse registreres korrekt i LPIS, navnlig i tilfælde hvor arealerne er helt eller delvist dækket af klippestykker, buske eller tæt skov, eller hvor jorden har været opgivet i flere år

X

Kommissionen overvåger situationen: Hvor der stadig er svagheder, gennemføres der handlingsplaner, og procedurer til efterprøvende regnskabsafslutning er iværksat.

I sin årsberetning for 2014 fremsatte Revisionsretten ingen anbefaling til Kommissionen, hvad angår IFKS, og det samme gælder årsberetningen for 2015.

Anbefaling 2: der øjeblikkeligt træffes afhjælpende foranstaltninger, hvis de administrative systemer og kontrolsystemer og/eller IFKS-databaserne viser sig at være mangelfulde eller forældede

X

Når Kommissionens tjenestegrene konstaterer problemer af denne art i forbindelse med deres revisionsarbejde, anmoder de den pågældende medlemsstat om at træffe afhjælpende foranstaltninger. Hvis problemet er særlig akut, anmodes medlemsstaten om at gennemføre afhjælpende foranstaltninger inden for rammerne af en handlingsplan, der følges tæt af Kommissionens tjenestegrene. En sådan handlingsplan plejer at være meget effektiv. Kommissionen sikrer også, at den finansielle risiko for EU's budget, som sådanne mangler udgør, dækkes via de finansielle korrektioner, som den efterprøvende regnskabsafslutning giver anledning til.

Anbefaling 3: betalingerne baseres på kontrolresultater, og at kvaliteten af den stedlige kontrol er tilstrækkelig til, at det støtteberettigede areal kan fastlægges på pålidelig vis

X

Kommissionen mener, at denne anbefaling er gennemført i de fleste henseender. Kommissionen er enig i Revisionsrettens vurdering i denne sammenhæng og vil i sine revisioner fortsat have fokus på risikoen for, at ikke-støtteberettiget jord ikke opdages inden betalingerne. Der vil blive anvendt finansielle korrektioner, når det er nødvendigt for at beskytte EU's finansielle interesser.

2012

Anbefaling 4: udformningen og kvaliteten af det arbejde, som betalingsorganernes direktører og godkendelsesorganerne udfører til underbygning af deres respektive erklæringer, giver et pålideligt grundlag for vurderingen af de underliggende transaktioner lovlighed og formelle rigtighed.

X

Kommissionen vil fortsat gennemgå certificeringsorganernes arbejde ved at analysere de dokumenter, der vedrører den finansielle regnskabsafslutning, og ved at aflægge revisionsbesøg hos certificeringsorganerne. Retningslinjerne for, hvordan certificeringsorganerne skal udføre deres attesteringsarbejde vedrørende regnskaberne for regnskabsåret 2015, som for første gang omfatter en vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, blev desuden færdiggjort i 2014, idet den endelige version blev officielt præsenteret for medlemsstaterne i januar 2015. Heri indgår den opdaterede retningslinje for håndtering af den reviderede forvaltningserklæring.

Siden 2012 har der været afholdt fire ekspertgruppemøder, hvor disse retningslinjer er blevet fremlagt og drøftet. For at opnå større sikkerhed med hensyn til kvaliteten af certificeringsorganernes arbejde er der aflagt 15 besøg i 2015, hvor certificeringsorganernes kontrolarbejde med hensyn til lovlighed og formel rigtighed er blevet vurderet, med særligt fokus på kvaliteten af deres kontroller på stedet.

Supplerende ekspertgruppemøder har fundet sted i 2015 og 2016, hvor eksperterne har udvekslet erfaringer, hvad angår certificeringsorganernes kontrolarbejde med hensyn til transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| 4.44. | På grundlag af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne for 2012 anbefaler Retten på området udvikling af landdistrikter, at: |
| --- | --- |

4.44.

Anbefaling 1: medlemsstaterne udfører deres administrative kontrol bedre og udnytter alle de relevante oplysninger, betalingsorganerne har adgang til, da de dermed vil få mulighed for at opdage og korrigere de fleste fejl

X

Se Kommissionens svar på anbefaling 1 vedrørende udvikling af landdistrikter fra 2013.

Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at alle de sager, hvor Retten konstaterede fejl, bliver fulgt passende op

X

2012

Anbefaling 3: Kommissionen i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport anvender samme metode i forbindelse med ELFUL som i forbindelse med afkoblet arealstøtte, hvor den tager hensyn til resultaterne af sine egne overensstemmelsesrevisioner, når den vurderer fejlprocenten for hvert enkelt betalingsorgan.

X

og for så vidt angår den fælles landbrugspolitik samlet set, at:

Anbefaling 4: Kommissionen sørger for, at dens revisioner dækker et tilstrækkeligt stort område

X

Kommissionen søger at øge revisionsdækningen inden for rammerne af de tilgængelige ressourcer. I forbindelse med sin flerårige strategi har GD AGRI siden juli 2014 anvendt et rullende treårigt revisionsprogram, der er baseret på en central risikoanalyse, og som er udformet til at maksimere revisionsdækningen.

Anbefaling 5: Kommissionen afhjælper de påpegede svagheder i sine overensstemmelsesrevisioner og løser det vedvarende problem med lange forsinkelser i proceduren samlet set

X

Kommissionen vil fortsat forbedre sine revisionsmetoder og -procedurer. Derudover vil Kommissionen navnlig i forbindelse med gennemførelsen af reformen af den fælles landbrugspolitik bestræbe sig på at forbedre og fremskynde processen uden at glemme, at kvalitetsstandarderne skal opretholdes og medlemsstatens ret til at tage til genmæle respekteres. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014, der trådte i kraft i januar 2015, indførte obligatoriske frister for de forskellige trin i revisionsproceduren. Der er også indført stærkere overvågningsredskaber.

Ved udgangen af juni 2016 er bunken af uafsluttede revisioner næsten afviklet.

Anbefaling 6: Kommissionen forbedrer sin metode til beregning af finansielle korrektioner yderligere, så der tages bedre hensyn til arten af de konstaterede overtrædelser og deres grovhed.

X

---

(1)  Vores analyse vedrørende denne anbefaling er stadig i gang.

---

KAPITEL 8

»Et globalt Europa« og »Sikkerhed og medborgerskab«

INDHOLD

| Indledning | 8.1 |
| --- | --- |

| Del 1 — »Et globalt Europa« | 8.2-8.38 |
| --- | --- |

| En kort beskrivelse af udgiftsområdet »Et globalt Europa« | 8.3-8.9 |
| --- | --- |

| Udgiftsområder, hvor der er mindre risiko for fejl | 8.6-8.9 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 8.10 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 8.11-8.21 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer af den interne kontrol | 8.22-8.32 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter | 8.22-8.28 |
| --- | --- |

| Testen af transaktioner afslørede en række systemsvagheder | 8.29-8.31 |
| --- | --- |

| Vurdering af GD DEVCO's systemer | 8.32 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 8.33-8.38 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2015 | 8.33-8.34 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 8.35-8.38 |
| --- | --- |

| Del 2 — »Sikkerhed og medborgerskab« | 8.39-8.46 |
| --- | --- |

| En kort beskrivelse af udgiftsområdet »Sikkerhed og medborgerskab« | 8.40-8.41 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 8.42 |
| --- | --- |

| Sammendrag af bemærkninger vedrørende GD HOME's systemer | 8.43-8.46 |
| --- | --- |

| Bilag 8.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på udgiftsområdet »Et globalt Europa« |
| --- | --- |

Bilag 8.1 —

| Bilag 8.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger om udgiftsområdet »Et globalt Europa« |
| --- | --- |

Bilag 8.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | Dette kapitel består af to dele. I første del præsenterer vi vores revisionsresultater for området »Et globalt Europa«, og i anden del præsenterer vi vores revisionsresultater for området »Sikkerhed og medborgerskab«. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

8.1.

Dette kapitel består af to dele. I første del præsenterer vi vores revisionsresultater for området »Et globalt Europa«, og i anden del præsenterer vi vores revisionsresultater for området »Sikkerhed og medborgerskab«.

DEL 1 — »ET GLOBALT EUROPA«

| 8.2. | De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 på udgiftsområdet »Et globalt Europa« gives i
  figur 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2.

De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 på udgiftsområdet »Et globalt Europa« gives i
  figur 8.1
  .

Figur 8.1 —   Udgiftsområde 4 i FFR — »Et globalt Europa« — Nøgleoplysninger 2015

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 7,9 |
| --- | --- |
| - Forskud
   (32) | 4,7 |
| + afregninger af forskud
   (32) | 3,7 |
| | |
| Revideret population i alt | 6,9 |

Regnskabsårets betalinger i alt

7,9

- Forskud
   (32)

4,7

- afregninger af forskud
   (32)

3,7

Revideret population i alt

6,9

RETTENS BEMÆRKNINGER

En kort beskrivelse af udgiftsområdet »Et globalt Europa«

| 8.3. | Et globalt Europa dækker udgifterne til alle eksterne foranstaltninger (»politikken udadtil«), der finansieres af EU-budgettet. De eksterne politikker er et vigtigt aktionsområde for EU (1), navnlig med hensyn til at: |
| --- | --- |

8.3.

Et globalt Europa dækker udgifterne til alle eksterne foranstaltninger (»politikken udadtil«), der finansieres af EU-budgettet. De eksterne politikker er et vigtigt aktionsområde for EU (1), navnlig med hensyn til at:

| — | fremme og forsvare EU's værdier og politikker i verden, f.eks. menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet |
| --- | --- |

—

fremme og forsvare EU's værdier og politikker i verden, f.eks. menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet

| — | udbrede og formidle EU's politikker i relation til større globale udfordringer såsom bekæmpelse af klimaændringer, genoprettelse af biodiversiteten og beskyttelse af almene globale goder |
| --- | --- |

—

udbrede og formidle EU's politikker i relation til større globale udfordringer såsom bekæmpelse af klimaændringer, genoprettelse af biodiversiteten og beskyttelse af almene globale goder

| — | øge virkningerne af EU's udviklingssamarbejde, primært med det formål at hjælpe med til at udrydde fattigdom |
| --- | --- |

—

øge virkningerne af EU's udviklingssamarbejde, primært med det formål at hjælpe med til at udrydde fattigdom

| — | investere i langsigtet velstand og stabilitet i EU's nabolande både ved at forberede kandidatlande på et medlemskab og gennem naboskabspolitikken |
| --- | --- |

—

investere i langsigtet velstand og stabilitet i EU's nabolande både ved at forberede kandidatlande på et medlemskab og gennem naboskabspolitikken

| — | styrke den europæiske solidaritet efter natur- eller menneskeskabte katastrofer |
| --- | --- |

—

styrke den europæiske solidaritet efter natur- eller menneskeskabte katastrofer

| — | forbedre kriseforebyggelse og kriseløsning, fredsbevarelse og styrkelse af den internationale sikkerhed. |
| --- | --- |

—

forbedre kriseforebyggelse og kriseløsning, fredsbevarelse og styrkelse af den internationale sikkerhed.

| 8.4. | De generaldirektorater, der primært står for at gennemføre budgettet for foranstaltninger udadtil, er Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO), Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger (GD NEAR), Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO) og Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI). |
| --- | --- |

8.4.

De generaldirektorater, der primært står for at gennemføre budgettet for foranstaltninger udadtil, er Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO), Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger (GD NEAR), Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO) og Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI).

| 8.5. | Betalingerne til »Et globalt Europa« beløber sig i 2015 til 7,9  milliarder euro, som finansieres under flere instrumenter (jf.
  figur 8.1
  ), og støtteordninger (2), der anvendes i over 150 lande. Bestemmelserne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og indgåelse af kontrakter, er ofte komplekse. |
| --- | --- |

8.5.

Betalingerne til »Et globalt Europa« beløber sig i 2015 til 7,9  milliarder euro, som finansieres under flere instrumenter (jf.
  figur 8.1
  ), og støtteordninger (2), der anvendes i over 150 lande. Bestemmelserne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og indgåelse af kontrakter, er ofte komplekse.

Udgiftsområder, hvor der er mindre risiko for fejl

| 8.6. | På to områder gør finansieringens og betalingsbetingelsernes art, at der er mindre risiko for, at transaktionerne er behæftet med fejl. Disse områder er budgetstøtte (3) og anvendelsen af den såkaldte »teoretiske tilgang« i multidonorforanstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer (4). |
| --- | --- |

8.6.

På to områder gør finansieringens og betalingsbetingelsernes art, at der er mindre risiko for, at transaktionerne er behæftet med fejl. Disse områder er budgetstøtte (3) og anvendelsen af den såkaldte »teoretiske tilgang« i multidonorforanstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer (4).

Budgetstøtte

| 8.7. | Budgetstøtte bidrager til en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til det enkelte partnerland, og efterprøvede, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

8.7.

Budgetstøtte bidrager til en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til det enkelte partnerland, og efterprøvede, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt.

| 8.8. | De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Vores revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke gå ud over det stade, hvor støtten udbetales til partnerlandet. De overførte midler integreres derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke blive betragtet som fejl i forbindelse med vores revision med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

8.8.

De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Vores revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke gå ud over det stade, hvor støtten udbetales til partnerlandet. De overførte midler integreres derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke blive betragtet som fejl i forbindelse med vores revision med hensyn til formel rigtighed.

Den teoretiske tilgang

| 8.9. | Når EU-støtten er underlagt særlige krav med hensyn til omkostningernes støtteberettigelse, undersøger vi, om disse krav er overholdt. Når Kommissionens bidrag til multidonorprojekter sammenlægges med andre donorers bidrag og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt det samlede beløb omfatter tilstrækkelige støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Sådan som Kommissionen anvender denne tilgang, begrænser den revisorernes arbejde, hvis der er betydelige bidrag fra andre donorer, som Kommissionen så betragter som tilstrækkelige til at dække alle de ikke-støtteberettigede udgifter, vi eventuelt har konstateret. |
| --- | --- |

8.9.

Når EU-støtten er underlagt særlige krav med hensyn til omkostningernes støtteberettigelse, undersøger vi, om disse krav er overholdt. Når Kommissionens bidrag til multidonorprojekter sammenlægges med andre donorers bidrag og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt det samlede beløb omfatter tilstrækkelige støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Sådan som Kommissionen anvender denne tilgang, begrænser den revisorernes arbejde, hvis der er betydelige bidrag fra andre donorer, som Kommissionen så betragter som tilstrækkelige til at dække alle de ikke-støtteberettigede udgifter, vi eventuelt har konstateret.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 8.10. | De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen af området »Et globalt Europa« skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

8.10.

De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen af området »Et globalt Europa« skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| a) | Vi undersøgte en stikprøve på 156 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for udgifterne under FFR-underudgiftsområdet. I 2015 bestod stikprøven af 64 transaktioner godkendt af EU-delegationerne i 12 modtagerstater (5) og 92 transaktioner godkendt af Kommissionens hovedkvarter, hvoraf 36 var implementeret i humanitære kriseområder gennem ECHO-partnerne. |
| --- | --- |

a)

Vi undersøgte en stikprøve på 156 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for udgifterne under FFR-underudgiftsområdet. I 2015 bestod stikprøven af 64 transaktioner godkendt af EU-delegationerne i 12 modtagerstater (5) og 92 transaktioner godkendt af Kommissionens hovedkvarter, hvoraf 36 var implementeret i humanitære kriseområder gennem ECHO-partnerne.

| b) | Når vi konstaterede fejl, gennemgik vi de relevante kontrolsystemer for at identificere specifikke systemsvagheder. |
| --- | --- |

b)

Når vi konstaterede fejl, gennemgik vi de relevante kontrolsystemer for at identificere specifikke systemsvagheder.

| c) | Vi gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra GD DEVCO og GD NEAR. |
| --- | --- |

c)

Vi gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra GD DEVCO og GD NEAR.

Transaktionernes formelle rigtighed

| 8.11. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 8.1
  . Af de 156 transaktioner, vi undersøgte, var 40 (26 %) behæftet med fejl (6). På grundlag af de 30 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 2,8  % (7). |
| --- | --- |

8.11.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 8.1
  . Af de 156 transaktioner, vi undersøgte, var 40 (26 %) behæftet med fejl (6). På grundlag af de 30 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 2,8  % (7).

| 8.12. | Holdes de syv budgetstøttetransaktioner og de 23 transaktioner, hvor den teoretiske tilgang er anvendt, jf. punkt 8.6-8.9, ude af den reviderede stikprøve på 156 transaktioner, er den anslåede fejlforekomst 3,8  % (8). |
| --- | --- |

8.12.

Holdes de syv budgetstøttetransaktioner og de 23 transaktioner, hvor den teoretiske tilgang er anvendt, jf. punkt 8.6-8.9, ude af den reviderede stikprøve på 156 transaktioner, er den anslåede fejlforekomst 3,8  % (8).

| 8.13. | For så vidt angår syv tilfælde af kvantificerbare fejl havde Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst have været 1 procentpoint lavere (9). I ni andre transaktioner fandt vi fejl, der burde være opdaget af de revisorer, som støttemodtagerne havde udpeget. Disse fejl bidrog med 0,6 procentpoint til den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

8.13.

For så vidt angår syv tilfælde af kvantificerbare fejl havde Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst have været 1 procentpoint lavere (9). I ni andre transaktioner fandt vi fejl, der burde være opdaget af de revisorer, som støttemodtagerne havde udpeget. Disse fejl bidrog med 0,6 procentpoint til den anslåede fejlforekomst.

| 8.14. | Figur 8.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015. |
| --- | --- |

8.14.

Figur 8.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015.

Figur 8.2 —   »Et globalt Europa« — Oversigt over den anslåede fejlforekomst

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 8.15. | Den hyppigste fejltype (11 ud af 30 tilfælde), som udgør 32 % af den anslåede fejlforekomst, vedrører ikke-støtteberettigede udgifter. Disse omfatter udgifter til aktiviteter, der ikke er dækket af en kontrakt (jf.
  figur 8.3
  ), eller som er afholdt uden for støtteberettigelsesperioden, manglende overholdelse af reglerne for oprindelse, ikke-støtteberettigede afgifter og indirekte omkostninger, der fejlagtigt er registreret som direkte omkostninger. |
| --- | --- |

8.15.

Den hyppigste fejltype (11 ud af 30 tilfælde), som udgør 32 % af den anslåede fejlforekomst, vedrører ikke-støtteberettigede udgifter. Disse omfatter udgifter til aktiviteter, der ikke er dækket af en kontrakt (jf.
  figur 8.3
  ), eller som er afholdt uden for støtteberettigelsesperioden, manglende overholdelse af reglerne for oprindelse, ikke-støtteberettigede afgifter og indirekte omkostninger, der fejlagtigt er registreret som direkte omkostninger.

Figur 8.3 —   Ikke-støtteberettigede udgifter: aktiviteter, der ikke er dækket af en kontrakt

GD DEVCO — Myanmar

Vi undersøgte udgifter, der var anmeldt til og godkendt af Kommissionen, vedrørende et bidrag til en international organisation til at reducere stiknarkomani og de skadelige virkninger heraf. EU-bidraget beløb sig til 800 000  euro.

Den internationale organisation, der gennemførte aktionen, havde anmeldt 16 000  euro i omkostninger til uddannelse af personalet. Da uddannelse ikke var omfattet af bidragsaftalen, er omkostningerne ikke støtteberettigede.

Figur 8.3 —
     
  Ikke-støtteberettigede udgifter: aktiviteter, der ikke er dækket af en kontrakt

GD DEVCO — Myanmar

Der er allerede sendt en forhåndsmeddelelse om inddrivelse til organisationen.

Hvad angår de øvrige udgifter vil delegationen fortsat sikre, at gennemførelsespartnerne og projektlederne er klar over, at de regnskaber, der fremlægges, skal opfylde samtlige betingelser i den relevante aftale. Hvad angår fordelingen af udgifter over projektperioden, vil man især være opmærksom på de tilfælde, hvor der konstateres fremrykning eller udskydning af betalinger.

| 8.16. | 33 % af den anslåede fejlforekomst vedrørte seks tilfælde, hvor Kommissionen godkendte (og i nogle tilfælde afregnede) udgifter, der ikke var påløbet på det tidspunkt, hvor Kommissionen godkendte dem (jf.
  figur 8.4
  ). |
| --- | --- |

8.16.

33 % af den anslåede fejlforekomst vedrørte seks tilfælde, hvor Kommissionen godkendte (og i nogle tilfælde afregnede) udgifter, der ikke var påløbet på det tidspunkt, hvor Kommissionen godkendte dem (jf.
  figur 8.4
  ).

Figur 8.4 —   Omkostninger, der ikke reelt var afholdt til aktionen

Figur 8.4 —
     
  Omkostninger, der ikke reelt var afholdt til aktionen

ECHO — Flerlandeprogram (Den Syriske Arabiske Republik, Jordan, Libanon)

Vi undersøgte udgifter, der var anmeldt til og godkendt af Kommissionen, vedrørende et tilskud til en humanitær organisation, der arbejdede for at afhjælpe virkningerne af krisen i Syrien. EU-bidraget beløb sig til 5 800 000  euro.

En del af udgifterne til aktionen gik til fødevaretransport. Den humanitære organisation anmeldte fejlagtigt 8 500  euro til EU i relation til fødevaretransport til en aktion, der var finansieret af en anden donor.

FPI — Hovedsæde

Vi undersøgte udgifter, der var anmeldt til og godkendt af Kommissionen, vedrørende et tilskud til støtte for ikkespredning af ballistiske missiler. Aktionen, der havde et budget på 930 000  euro, var finansieret fuldt ud af FPI.

Modtageren, en forskningsenhed med base i Europa, anmeldte anslåede personaleomkostninger, som oversteg de faktisk afholdte omkostninger.

FPI — Hovedsæde

FPI støtter sig til udgiftskontrolrapporterne, når der skal foretages en endelig betaling af tilskud. Selv om denne specifikke fejl ikke var påpeget i rapporten for denne kontrakt, havde Kommissionen allerede konstateret modtagerens fejl ved hjælp af systemet til efterfølgende kontrol.

FPI vil også træffe foranstaltninger til at forbedre sit aktuelle system for udgiftskontrolrapporter, idet tjenesten vil følge GD DEVCO's eksempel.

Kommissionen er i gang med inddrive de midler, der ikke er støtteberettigede, for effektivt at beskytte EU's finansielle interesser.

| 8.17. | 14 % af den anslåede fejlforekomst (otte sager) vedrører udgifter, som ikke var underbygget af afgørende dokumentation. |
| --- | --- |

8.17.

14 % af den anslåede fejlforekomst (otte sager) vedrører udgifter, som ikke var underbygget af afgørende dokumentation.

| 8.18. | Et tilfælde falder under kategorien »ikke-støtteberettigede modtagere« (jf.
  figur 8.5
  ). |
| --- | --- |

8.18.

Et tilfælde falder under kategorien »ikke-støtteberettigede modtagere« (jf.
  figur 8.5
  ).

Figur 8.5 —   Ikke-støtteberettiget modtager

EACEA — Aserbajdsjan

Vi undersøgte 16 500  euro i udgifter, der var anmeldt til og godkendt af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA), og som skulle fremme europæisk samarbejde på ungdomsområdet. Tilskuddet blev udbetalt til en ungdomsklub, som vi var ude af stand til at spore med henblik på at gennemføre en undersøgelse af dokumentationen.

Figur 8.5 —
     
  Ikke-støtteberettiget modtager

EACEA — Aserbajdsjan

Efter denne konstatering, som tyder på uregelmæssigheder/svigagtige aktiviteter har Kommissionen truffet foranstaltninger og har i overensstemmelse med de gældende regler og procedurer underrettet det relevante organ (OLAF). Kommissionen har også truffet de fornødne foranstaltninger til at inddrive de udbetalte midler.

| 8.19. | 7 % af den anslåede fejlforekomst hidrørte fra fire tilfælde, hvor modtageren ikke havde overholdt reglerne om indgåelse af offentlige indkøbsaftaler. |
| --- | --- |

8.19.

7 % af den anslåede fejlforekomst hidrørte fra fire tilfælde, hvor modtageren ikke havde overholdt reglerne om indgåelse af offentlige indkøbsaftaler.

| 8.20. | Ud over de fejl, som vi har kvantificeret, fandt vi 16 ikke kvantificerbare fejl, der vedrørte manglende overholdelse af retlige eller kontraktmæssige forpligtelser. |
| --- | --- |

8.20.

Ud over de fejl, som vi har kvantificeret, fandt vi 16 ikke kvantificerbare fejl, der vedrørte manglende overholdelse af retlige eller kontraktmæssige forpligtelser.

| 8.21. | De syv undersøgte budgetstøttetransaktioner indeholdt ikke nogen fejl med hensyn til formel rigtighed (jf. også årsberetningen for 2015 om de europæiske udviklingsfonde, punkt 38). |
| --- | --- |

8.21.

De syv undersøgte budgetstøttetransaktioner indeholdt ikke nogen fejl med hensyn til formel rigtighed (jf. også årsberetningen for 2015 om de europæiske udviklingsfonde, punkt 38).

Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer af den interne kontrol

Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter

| 8.22. | I henhold til en rotationsordning på området »Et globalt Europa« (10) gennemgik vi GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2015. |
| --- | --- |

8.22.

I henhold til en rotationsordning på området »Et globalt Europa« (10) gennemgik vi GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 8.23. | I sin erklæring for 2015 vurderer generaldirektøren for GD NEAR, at den finansielle eksponering fra risikobeløbet er under væsentlighedstærsklen på 2 % (11) for begge de finansielle instrumenter, der forvaltes af GD NEAR (ENI og IPA), og at den fastsatte gennemsnitlige fejlforekomst (12) for hele GD'et er 1,12  %. Dette stemmer ikke overens med resultaterne af vores revisionsarbejde. 2015 var det første år, GD NEAR eksisterede, og generaldirektoratet har nu udviklet nye metoder til beregning af fejlforekomster for de forskellige programmer og forvaltningsmetoder. GD NEAR anerkender i sin rapport, at den anvendte fremgangsmåde bør forbedres yderligere. Vores gennemgang af de forskellige metoder er blevet begrænset af en række forsinkelser i forlæggelsen af oplysninger fra GD NEAR. Der vil blive gennemført en tilbundsgående undersøgelse af aktivitetsrapporten for 2016. |
| --- | --- |

8.23.

I sin erklæring for 2015 vurderer generaldirektøren for GD NEAR, at den finansielle eksponering fra risikobeløbet er under væsentlighedstærsklen på 2 % (11) for begge de finansielle instrumenter, der forvaltes af GD NEAR (ENI og IPA), og at den fastsatte gennemsnitlige fejlforekomst (12) for hele GD'et er 1,12  %. Dette stemmer ikke overens med resultaterne af vores revisionsarbejde. 2015 var det første år, GD NEAR eksisterede, og generaldirektoratet har nu udviklet nye metoder til beregning af fejlforekomster for de forskellige programmer og forvaltningsmetoder. GD NEAR anerkender i sin rapport, at den anvendte fremgangsmåde bør forbedres yderligere. Vores gennemgang af de forskellige metoder er blevet begrænset af en række forsinkelser i forlæggelsen af oplysninger fra GD NEAR. Der vil blive gennemført en tilbundsgående undersøgelse af aktivitetsrapporten for 2016.

| 8.24. | GD NEAR beregnede en restfejlfrekvens for 90 % af sine udgifter og kom frem til tre satser (13): en restfejlfrekvens for IPA under direkte forvaltning, en restfejlfrekvens for IPA under indirekte forvaltning ved modtagerlandene og en restfejlfrekvens for ENI, der dækker alle forvaltningsmetoder. For de resterende 10 % af udgifterne anvendte GD NEAR andre kilder til sikkerhed. |
| --- | --- |

8.24.

GD NEAR beregnede en restfejlfrekvens for 90 % af sine udgifter og kom frem til tre satser (13): en restfejlfrekvens for IPA under direkte forvaltning, en restfejlfrekvens for IPA under indirekte forvaltning ved modtagerlandene og en restfejlfrekvens for ENI, der dækker alle forvaltningsmetoder. For de resterende 10 % af udgifterne anvendte GD NEAR andre kilder til sikkerhed.

| 8.25. | GD NEAR anvendte forskellige grundlag til at måle de tre restfejlfrekvenser: |
| --- | --- |

8.25.

GD NEAR anvendte forskellige grundlag til at måle de tre restfejlfrekvenser:

| a) | Restfejlfrekvensen for ENI (0,64  %) blev fastsat af en ekstern kontrahent på grundlag af en metode, der svarer til den, der anvendes til beregning af restfejlfrekvensen for GD DEVCO (14). |
| --- | --- |

a)

Restfejlfrekvensen for ENI (0,64  %) blev fastsat af en ekstern kontrahent på grundlag af en metode, der svarer til den, der anvendes til beregning af restfejlfrekvensen for GD DEVCO (14).

| b) | GD NEAR beregnede restfejlfrekvensen for »IPA under direkte forvaltning« (1,62  %) på grundlag af sin egen efterfølgende kontrol af en stikprøve af transaktioner. |
| --- | --- |

b)

GD NEAR beregnede restfejlfrekvensen for »IPA under direkte forvaltning« (1,62  %) på grundlag af sin egen efterfølgende kontrol af en stikprøve af transaktioner.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| c) | Ved beregningen af restfejlfrekvensen for »IPA under indirekte forvaltning ved modtagerlande« forlod GD NEAR sig på revisionsmyndighederne i modtagerlandene. På grund af populationernes utilstrækkelige størrelse supplerede GD NEAR resultaterne med historiske restfejlfrekvenser for denne forvaltningsmetode. Resultatet var en fejlfrekvens på mellem 0,02 -1,84  % (15). |
| --- | --- |

c)

Ved beregningen af restfejlfrekvensen for »IPA under indirekte forvaltning ved modtagerlande« forlod GD NEAR sig på revisionsmyndighederne i modtagerlandene. På grund af populationernes utilstrækkelige størrelse supplerede GD NEAR resultaterne med historiske restfejlfrekvenser for denne forvaltningsmetode. Resultatet var en fejlfrekvens på mellem 0,02 -1,84  % (15).

| 8.26. | Forvaltningsmetoden »indirekte forvaltning ved modtagerlande« dækker 37 % af de betalinger, der er afholdt under IPA. Vi mener, at beregningen af restfejlfrekvensen, som kombinerer resultaterne fra revisionsmyndighedernes ikke-statistiske stikprøver med den historiske restfejlfrekvens, der er beregnet af GD NEAR, ikke er tilstrækkelig repræsentativ og ikke tilvejebringer tilstrækkeligt nøjagtige oplysninger om beløbet for betalinger, der er forbundet med risiko Der er en risiko for, at beregningen, som ikke er fuldt ud i overensstemmelse med Kommissionens instrukser (16), undervurderer omfanget af fejl og derfor kan indvirke på den sikkerhed, som generaldirektøren giver (f.eks. ved at denne måske undlader at fremsætte forbehold) (17). |
| --- | --- |

8.26.

Forvaltningsmetoden »indirekte forvaltning ved modtagerlande« dækker 37 % af de betalinger, der er afholdt under IPA. Vi mener, at beregningen af restfejlfrekvensen, som kombinerer resultaterne fra revisionsmyndighedernes ikke-statistiske stikprøver med den historiske restfejlfrekvens, der er beregnet af GD NEAR, ikke er tilstrækkelig repræsentativ og ikke tilvejebringer tilstrækkeligt nøjagtige oplysninger om beløbet for betalinger, der er forbundet med risiko Der er en risiko for, at beregningen, som ikke er fuldt ud i overensstemmelse med Kommissionens instrukser (16), undervurderer omfanget af fejl og derfor kan indvirke på den sikkerhed, som generaldirektøren giver (f.eks. ved at denne måske undlader at fremsætte forbehold) (17).

| 8.26. | De lande, der arbejder med indirekte forvaltning i samarbejde med modtagerlande, for hvilke der er beregnet en restfejlfrekvens, nemlig Kroatien, FYROM og Tyrkiet, har haft et stabilt kontrolmiljø i de seneste ti år. GD'et fandt derfor ingen tegn på øget fejlrisiko under disse forhold. Kontrollen har omfattet 100 % forudgående kontrol på udbud og indkøb og en meget omhyggelig regnskabsafslutning for betalinger samt regelmæssig stikprøvekontrol foretaget af Kommissionen. Derudover har de nationale myndigheder, som har fået overdraget opgaven af Kommissionen efter en grundig procedure for tildeling af revisionsopgaven, foretaget deres egen kontrol af processen både hvad angår kontraktindgåelses- og betalingsfasen. Revisionsmyndighederne i landene foretager yderligere kontrol af de nationale myndigheders transaktioner. Dette skaber forhold med lav risiko og har ført til en fejlprocent, som i ni ud af de seneste ti år ligger under væsentlighedstærsklen.

  2015 var det første år, hvor landenes revisionsmyndigheder blev bedt om en udtalelse. Da den fejlfrekvens, som landene nåede frem til, var betydeligt lavere (0,02  %) end det historiske gennemsnit (under 2 %) og byggede på en ikke-statistisk stikprøve, blev der udarbejdet en central værdi (0,91  %) på grundlag af middelværdien mellem den årlige aktivitetsrapport for 2015 (0,02  %) og den højeste restfejlfrekvens (1,84  %) rapporteret i den årlige aktivitetsrapport for 2012 og vedrørende kontrakter fra programmeringsåret 2005. Dette havde til formål at fastholde den forsigtige fremgangsmåde fra tidligere år.


  Denne fremgangsmåde byggede på bilag 2 til GD BUDGET's retningslinjer for beregning af restfejlfrekvensen, hvori der redegøres for, hvilke skridt der skal tages i situationer som den, der er beskrevet ovenfor.


  Følgelig mener Kommissionen ikke, at det var nødvendigt at tage forbehold, da væsentlighedstærsklen endte med at ligge under 2 %. |
| --- | --- |

8.26.

2015 var det første år, hvor landenes revisionsmyndigheder blev bedt om en udtalelse. Da den fejlfrekvens, som landene nåede frem til, var betydeligt lavere (0,02  %) end det historiske gennemsnit (under 2 %) og byggede på en ikke-statistisk stikprøve, blev der udarbejdet en central værdi (0,91  %) på grundlag af middelværdien mellem den årlige aktivitetsrapport for 2015 (0,02  %) og den højeste restfejlfrekvens (1,84  %) rapporteret i den årlige aktivitetsrapport for 2012 og vedrørende kontrakter fra programmeringsåret 2005. Dette havde til formål at fastholde den forsigtige fremgangsmåde fra tidligere år.

Denne fremgangsmåde byggede på bilag 2 til GD BUDGET's retningslinjer for beregning af restfejlfrekvensen, hvori der redegøres for, hvilke skridt der skal tages i situationer som den, der er beskrevet ovenfor.

Følgelig mener Kommissionen ikke, at det var nødvendigt at tage forbehold, da væsentlighedstærsklen endte med at ligge under 2 %.

| 8.27. | Der er ikke beregnet en restfejlfrekvens for forvaltningsmetoden »indirekte forvaltning ved betroede enheder« for IPA, der dækker 15 % af betalingerne under dette instrument i 2015. |
| --- | --- |

8.27.

Der er ikke beregnet en restfejlfrekvens for forvaltningsmetoden »indirekte forvaltning ved betroede enheder« for IPA, der dækker 15 % af betalingerne under dette instrument i 2015.

| 8.27. | Kommissionen understreger, at selv om restfejlfrekvensen for IPA i 2015 ikke omfattede indirekte forvaltning ved andre betroede enheder, var den omfattet af følgende midler til at opnå sikkerhed: 1) søjlevurderinger, 2) regelmæssig rapportering fra de pågældende betroede enheder, 3) kontrol på stedet og 4) kontrolbesøg.

  Kommissionen vil desuden gerne understrege, at for 2015 i forbindelse med indirekte forvaltning ved betroede enheder under IPA tegnede betalinger i form af forfinansiering sig for 94 %. |
| --- | --- |

8.27.

Kommissionen vil desuden gerne understrege, at for 2015 i forbindelse med indirekte forvaltning ved betroede enheder under IPA tegnede betalinger i form af forfinansiering sig for 94 %.

| 8.28. | Vi gennemgik også GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2015, og resultaterne præsenteres i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, punkt 49-53. |
| --- | --- |

8.28.

Vi gennemgik også GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2015, og resultaterne præsenteres i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, punkt 49-53.

Testen af transaktioner afslørede en række systemsvagheder

| 8.29. | Testen af transaktioner på udgiftsområdet »Et globalt Europa« afslørede visse svagheder i Kommissionens systemer. Som nævnt i punkt 8.13 lykkedes det i visse tilfælde ikke med den udgiftskontrol, som blev udført af de revisorer, der er udpeget af støttemodtagerne, at opdage fejl, hvilket resulterede i, at Kommissionens godkendte ikke-støtteberettigede udgifter (18). Vores test viste også forsinkelser i Kommissionens fastsættelse, anvisning og betaling af udgifter. |
| --- | --- |

8.29.

Testen af transaktioner på udgiftsområdet »Et globalt Europa« afslørede visse svagheder i Kommissionens systemer. Som nævnt i punkt 8.13 lykkedes det i visse tilfælde ikke med den udgiftskontrol, som blev udført af de revisorer, der er udpeget af støttemodtagerne, at opdage fejl, hvilket resulterede i, at Kommissionens godkendte ikke-støtteberettigede udgifter (18). Vores test viste også forsinkelser i Kommissionens fastsættelse, anvisning og betaling af udgifter.

| 8.29. | GD DEVCO vil også anvende et kvalitetssikringssystem for den udgiftskontrol, som gennemføres direkte på modtagernes initiativ. Da manglerne i systemet imidlertid delvis er knyttet til mangler vedrørende mandatet for denne form for kontrol, vil GD DEVCO først revidere mandatet. Revisionen af mandatet vil ud over skærpede kvalitetskrav sætte større fokus på resultater, der er nyttige, når det gælder om at opnå sikkerhed. |
| --- | --- |

8.29.

| 8.30. | Fem af de transaktioner, vi gennemgik, vedrører twinningkontrakter (19), som alle var finansieret under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument. Eftersom twinningkontrakter er baseret på tilskudskontrakter, er de underlagt det generelle krav om, at de ikke må generere en fortjeneste (20). |
| --- | --- |

8.30.

Fem af de transaktioner, vi gennemgik, vedrører twinningkontrakter (19), som alle var finansieret under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument. Eftersom twinningkontrakter er baseret på tilskudskontrakter, er de underlagt det generelle krav om, at de ikke må generere en fortjeneste (20).

| 8.31. | Vi konstaterede, at der i de særlige regler, Kommissionen har opstillet for twinninginstrumentet vedrørende enhedsomkostninger og faste omkostninger, ikke fastsættes en maksimumsgrænse for finansieringen, som primært har til formål at dække partnermedlemsstatens indirekte omkostninger. I de reviderede kontrakter udgjorde beløbet for finansiering med enhedsomkostninger og faste beløb mellem 15 % og 27 % af de samlede omkostninger. Til sammenligning er loftet for indirekte omkostninger i forbindelse med tilskudsaftaler normalt fastsat til 7 % (21), og dermed er der en risiko for, at den medlemsstat, der er gennemførelsespartner, opnår en fortjeneste. |
| --- | --- |

8.31.

Vi konstaterede, at der i de særlige regler, Kommissionen har opstillet for twinninginstrumentet vedrørende enhedsomkostninger og faste omkostninger, ikke fastsættes en maksimumsgrænse for finansieringen, som primært har til formål at dække partnermedlemsstatens indirekte omkostninger. I de reviderede kontrakter udgjorde beløbet for finansiering med enhedsomkostninger og faste beløb mellem 15 % og 27 % af de samlede omkostninger. Til sammenligning er loftet for indirekte omkostninger i forbindelse med tilskudsaftaler normalt fastsat til 7 % (21), og dermed er der en risiko for, at den medlemsstat, der er gennemførelsespartner, opnår en fortjeneste.

| 8.31. | Kommissionen er i gang med både en ajourføring af twinning-manualen og udarbejdelse af en ny kommissionsafgørelse. Rettens resultater vil blive taget i betragtning. |
| --- | --- |

8.31.

Vurdering af GD DEVCO's systemer

| 8.32. | Vi vurderede GD DEVCO's systemer og de detaljerede resultater af vores arbejde præsenteres i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, punkt 39-53. |
| --- | --- |

8.32.

Vi vurderede GD DEVCO's systemer og de detaljerede resultater af vores arbejde præsenteres i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, punkt 39-53.

Konklusion og anbefalinger

Konklusion for 2015

| 8.33. | Samlet set viser revisionsbeviset, at udgifterne på udgiftsområdet »Et globalt Europa« er væsentligt fejlbehæftede. |
| --- | --- |

8.33.

Samlet set viser revisionsbeviset, at udgifterne på udgiftsområdet »Et globalt Europa« er væsentligt fejlbehæftede.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 8.34. | Testen af transaktioner på dette FFR-udgiftsområde viser en anslået fejlforekomst i populationen på 2,8  % (jf.
  bilag 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.34.

Testen af transaktioner på dette FFR-udgiftsområde viser en anslået fejlforekomst i populationen på 2,8  % (jf.
  bilag 8.1
  ).

Anbefalinger

| 8.35. | Bilag 8.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fremsat i tidligere årsberetninger (22). I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte Retten syv anbefalinger. Kommissionen har implementeret fem af anbefalingerne fuldt ud, mens én er implementeret i de fleste henseender og én i nogle henseender. |
| --- | --- |

8.35.

Bilag 8.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fremsat i tidligere årsberetninger (22). I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte Retten syv anbefalinger. Kommissionen har implementeret fem af anbefalingerne fuldt ud, mens én er implementeret i de fleste henseender og én i nogle henseender.

| 8.36. | Resultaterne af testen af transaktioner viste, som i de foregående år, at kontrollen til forebyggelse og afsløring af fejl i tilskudsaftaler i nogle tilfælde har svigtet (23). Vi anbefalede i vores årsberetning for 2011, at Kommissionen forbedrede overvågningen af tilskud, og gentog samme anbefaling i vores årsberetning for 2014. Vi anerkender, at GD DEVCO er i færd med at iværksætte nye foranstaltninger, f.eks. systematisk overvågning og kontrolbesøg på stedet, men eftersom disse foranstaltninger endnu ikke er implementeret, kan deres virkning først vurderes i de kommende år. |
| --- | --- |

8.36.

Resultaterne af testen af transaktioner viste, som i de foregående år, at kontrollen til forebyggelse og afsløring af fejl i tilskudsaftaler i nogle tilfælde har svigtet (23). Vi anbefalede i vores årsberetning for 2011, at Kommissionen forbedrede overvågningen af tilskud, og gentog samme anbefaling i vores årsberetning for 2014. Vi anerkender, at GD DEVCO er i færd med at iværksætte nye foranstaltninger, f.eks. systematisk overvågning og kontrolbesøg på stedet, men eftersom disse foranstaltninger endnu ikke er implementeret, kan deres virkning først vurderes i de kommende år.

| 8.37. | Som anført i punkt 8.29 viste vores test, at kvaliteten af den udgiftskontrol, som udføres af revisorer, som modtageren selv har indgået aftale med, ikke lever op til standarden. Vi noterede denne svaghed under vores tidligere revisioner og anbefalede i vores årsberetning for 2012, at Kommissionen traf foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af udgiftskontrollen |
| --- | --- |

8.37.

Som anført i punkt 8.29 viste vores test, at kvaliteten af den udgiftskontrol, som udføres af revisorer, som modtageren selv har indgået aftale med, ikke lever op til standarden. Vi noterede denne svaghed under vores tidligere revisioner og anbefalede i vores årsberetning for 2012, at Kommissionen traf foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af udgiftskontrollen

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 8.38. | På grundlag af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionen for 2015 anbefaler vi, at: |
| --- | --- |

8.38.

På grundlag af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionen for 2015 anbefaler vi, at:

| — | Anbefaling 1: GD DEVCO og GD NEAR højner kvaliteten af de udgiftskontroller, som gennemføres på modtagernes initiativ, navnlig ved at indføre nye foranstaltninger, som f.eks. anvendelse af et kvalitetsskema til at kontrollere kvaliteten af det arbejde, der udføres af de revisorer, modtagerne selv har indgået kontrakt med, og ændring af revisorernes mandat |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: GD DEVCO og GD NEAR højner kvaliteten af de udgiftskontroller, som gennemføres på modtagernes initiativ, navnlig ved at indføre nye foranstaltninger, som f.eks. anvendelse af et kvalitetsskema til at kontrollere kvaliteten af det arbejde, der udføres af de revisorer, modtagerne selv har indgået kontrakt med, og ændring af revisorernes mandat

Kommissionen accepterer anbefaling 1.

Den er allerede i gang med at tilpasse det kvalitetssystemet, der anvendes på revisioner og kontrol, som foretages af Kommissionen, til de specifikke karakteristika, behov og gennemførelsesmetoder, der gør sig gældende for den udgiftskontrol, der gennemføres på modtagernes initiativ.

| — | Anbefaling 2: GD NEAR træffer foranstaltninger til at sikre, at de midler, der kanaliseres gennem et twinninginstrument, overholder reglen om forbud mod fortjeneste og er i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: GD NEAR træffer foranstaltninger til at sikre, at de midler, der kanaliseres gennem et twinninginstrument, overholder reglen om forbud mod fortjeneste og er i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.

Kommissionen accepterer anbefaling 2.

| — | Anbefaling 3: GD NEAR ændrer metoden til beregning af restfejlfrekvensen for at tilvejebringe statistisk nøjagtige oplysninger om risikobeløbet for IPA-betalinger under indirekte forvaltning. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: GD NEAR ændrer metoden til beregning af restfejlfrekvensen for at tilvejebringe statistisk nøjagtige oplysninger om risikobeløbet for IPA-betalinger under indirekte forvaltning.

Kommissionen accepterer anbefaling 3.

DEL 2 — »SIKKERHED OG MEDBORGERSKAB«

| 8.39. | »Sikkerhed og medborgerskab« udgør en lille, men stigende del af EU-budgettet. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  figur 8.6
  . Den viser en samlet revideret population på 1,5  milliarder euro ekskl. decentrale agenturer (24), eller ca. 1 % af EU's budget. I denne sektion fokuseres der på de 0,8  milliarder euro, der bruges på politikområdet »migration og sikkerhed«. |
| --- | --- |

8.39.

»Sikkerhed og medborgerskab« udgør en lille, men stigende del af EU-budgettet. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  figur 8.6
  . Den viser en samlet revideret population på 1,5  milliarder euro ekskl. decentrale agenturer (24), eller ca. 1 % af EU's budget. I denne sektion fokuseres der på de 0,8  milliarder euro, der bruges på politikområdet »migration og sikkerhed«.

Figur 8.6 —   Udgiftsområde 3 i FFR — »Sikkerhed og medborgerskab« — Nøgleoplysninger 2015

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 2,0 |
| --- | --- |
| - Forskud
   (33) | 1,3 |
| + afregninger af forskud
   (33) | 1,4 |
| | |
| Revideret population i alt | 2,1 |

Regnskabsårets betalinger i alt

2,0

- Forskud
   (33)

1,3

- afregninger af forskud
   (33)

1,4

Revideret population i alt

2,1

RETTENS BEMÆRKNINGER

En kort beskrivelse af udgiftsområdet »Sikkerhed og medborgerskab«

| 8.40. | »Sikkerhed og medborgerskab« omfatter forskellige politikker, hvis fælles målsætning er at styrke begrebet unionsborgerskab ved at skabe et område med frihed, retfærdighed og sikkerhed uden indre grænser. Udgifterne er koncentreret på tre hovedpolitikker: »migration og sikkerhed«, »fødevarer og foderstoffer« og »Et Kreativt Europa«. |
| --- | --- |

8.40.

»Sikkerhed og medborgerskab« omfatter forskellige politikker, hvis fælles målsætning er at styrke begrebet unionsborgerskab ved at skabe et område med frihed, retfærdighed og sikkerhed uden indre grænser. Udgifterne er koncentreret på tre hovedpolitikker: »migration og sikkerhed«, »fødevarer og foderstoffer« og »Et Kreativt Europa«.

| 8.41. | De fleste udgifter til »migration og sikkerhed« kommer fra to fonde: Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (25) (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF). Målet med Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden er at bidrage til en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene samt gennemførelse, styrkelse og udvikling af en fælles EU-tilgang til asyl og indvandring. Målet med Fonden for Intern Sikkerhed (ISF) er at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i Den Europæiske Union ved at fremme gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed, samarbejdet om retshåndhævelse og forvaltningen af EU's ydre grænser. ISF består af to instrumenter, ISF — ydre grænser og fælles visumpolitik (26) og ISF — politi (27). ISF — ydre grænser og fælles visumpolitik støtter harmoniserede grænseforvaltningsforanstaltninger og udvikling af en fælles visumpolitik. ISF — politi støtter samarbejdet mellem retshåndhævende instanser og forbedrer kapaciteten til at forvalte sikkerhedsrelaterede risici og kriser. I 2014 erstattede AMIF og ISF det tidligere SOLID-program (1⁄2Solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme1). Ligesom for SOLID-programmets vedkommende deles forvaltningen af de fleste AMIF- og ISF-midler mellem medlemsstaterne og Kommissionen. |
| --- | --- |

8.41.

De fleste udgifter til »migration og sikkerhed« kommer fra to fonde: Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (25) (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF). Målet med Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden er at bidrage til en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene samt gennemførelse, styrkelse og udvikling af en fælles EU-tilgang til asyl og indvandring. Målet med Fonden for Intern Sikkerhed (ISF) er at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i Den Europæiske Union ved at fremme gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed, samarbejdet om retshåndhævelse og forvaltningen af EU's ydre grænser. ISF består af to instrumenter, ISF — ydre grænser og fælles visumpolitik (26) og ISF — politi (27). ISF — ydre grænser og fælles visumpolitik støtter harmoniserede grænseforvaltningsforanstaltninger og udvikling af en fælles visumpolitik. ISF — politi støtter samarbejdet mellem retshåndhævende instanser og forbedrer kapaciteten til at forvalte sikkerhedsrelaterede risici og kriser. I 2014 erstattede AMIF og ISF det tidligere SOLID-program (1⁄2Solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme1). Ligesom for SOLID-programmets vedkommende deles forvaltningen af de fleste AMIF- og ISF-midler mellem medlemsstaterne og Kommissionen.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 8.42. | Vi gennemgik de vigtigste systemer på området migration og sikkerhed, der hører under Kommissionens GD HOME's ansvarsområde (28). For så vidt angår direkte forvaltning undersøgte vi Kommissionens systemer for tilskud og indkøb (29). For delt forvaltnings vedkommende gennemgik (30) vi Kommissionens vurdering af medlemsstaternes systemer til forvaltning af SOLID-midler. |
| --- | --- |

8.42.

Vi gennemgik de vigtigste systemer på området migration og sikkerhed, der hører under Kommissionens GD HOME's ansvarsområde (28). For så vidt angår direkte forvaltning undersøgte vi Kommissionens systemer for tilskud og indkøb (29). For delt forvaltnings vedkommende gennemgik (30) vi Kommissionens vurdering af medlemsstaternes systemer til forvaltning af SOLID-midler.

Sammendrag af bemærkninger vedrørende GD HOME's systemer

| 8.43. | I 2015 forvaltede Kommissionen (GD HOME) direkte 201 million euro i betalinger under politikområdet migrations- og sikkerhedspolitik gennem hjælp af tilskud og indkøb. Kommissionen havde implementeret de relevante kontroller, der kræves i henhold til finansforordningen. Vores undersøgelse afslørede ikke væsentlige svagheder. |
| --- | --- |

8.43.

I 2015 forvaltede Kommissionen (GD HOME) direkte 201 million euro i betalinger under politikområdet migrations- og sikkerhedspolitik gennem hjælp af tilskud og indkøb. Kommissionen havde implementeret de relevante kontroller, der kræves i henhold til finansforordningen. Vores undersøgelse afslørede ikke væsentlige svagheder.

| 8.44. | I 2015 afholdt Kommissionen 582 millioner euro (31) i betalinger til programmer, der gennemføres under delt forvaltning af Kommissionen og medlemsstaterne. Ved udgangen af 2015 havde Kommissionen lukket 506 årlige SOLID-programmer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

8.44.

I 2015 afholdt Kommissionen 582 millioner euro (31) i betalinger til programmer, der gennemføres under delt forvaltning af Kommissionen og medlemsstaterne. Ved udgangen af 2015 havde Kommissionen lukket 506 årlige SOLID-programmer i medlemsstaterne.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 8.45. | Kommissionen undersøgte et udvalg af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med SOLID-programmerne. Vores gennemgang af dette arbejde viste, at Kommissionens undersøgelse for de fleste centrale processers vedkommende (udvælgelses- og tildelingsprocedurer, projektovervågning, betaling og regnskabsføring) ikke omfattede test af effektiviteten af den interne kontrol, men snarere var fokuseret på beskrivelsen af disse processer og på prøvekørsler (»walk-through testing«, der har til formål at give indblik i og dokumentere kontrolprocedurer) — hvilket risikerer ikke at være tilstrækkeligt til at konkludere, om kontrollen er effektiv. |
| --- | --- |

8.45.

Kommissionen undersøgte et udvalg af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med SOLID-programmerne. Vores gennemgang af dette arbejde viste, at Kommissionens undersøgelse for de fleste centrale processers vedkommende (udvælgelses- og tildelingsprocedurer, projektovervågning, betaling og regnskabsføring) ikke omfattede test af effektiviteten af den interne kontrol, men snarere var fokuseret på beskrivelsen af disse processer og på prøvekørsler (»walk-through testing«, der har til formål at give indblik i og dokumentere kontrolprocedurer) — hvilket risikerer ikke at være tilstrækkeligt til at konkludere, om kontrollen er effektiv.

| 8.45. | Kommissionen anerkender, at revisionerne ikke omfattede test af kontrollen af de vigtigste processer.

  Kommissionen vil dog gerne gentage, at sikkerheden for effektiv kontrol ved delt forvaltning opbygges gradvist, ikke kun på grundlag af systemrevisioner, men ved en systemtilgang bestående af den indledende fase, GD HOME's operationelle kontrolbesøg, årlig regnskabsafslutning, efterfølgende kontrol og i overensstemmelse med princippet om én enkelt revision af medlemsstatens revision, som skal sikre, at alle vigtige processer dækkes i hele programmeringsperioden, jf. artikel 17, stk. 2, i afgørelse 456/2008/EF af 5. marts 2008.


  Da de første besøg blev aflagt med henblik på revision af forvaltnings- og kontrolsystemer var der desuden nogle processer, som ikke var startet endnu, og som derfor ikke kunne underkastes revision. |
| --- | --- |

8.45.

Kommissionen vil dog gerne gentage, at sikkerheden for effektiv kontrol ved delt forvaltning opbygges gradvist, ikke kun på grundlag af systemrevisioner, men ved en systemtilgang bestående af den indledende fase, GD HOME's operationelle kontrolbesøg, årlig regnskabsafslutning, efterfølgende kontrol og i overensstemmelse med princippet om én enkelt revision af medlemsstatens revision, som skal sikre, at alle vigtige processer dækkes i hele programmeringsperioden, jf. artikel 17, stk. 2, i afgørelse 456/2008/EF af 5. marts 2008.

Da de første besøg blev aflagt med henblik på revision af forvaltnings- og kontrolsystemer var der desuden nogle processer, som ikke var startet endnu, og som derfor ikke kunne underkastes revision.

| 8.46. | For at afbøde de risici, Kommissionen konstaterer under disse systemrevisioner, udfører den opfølgende systemrevisioner, finansielle korrektioner og efterfølgende revisioner. Disse efterfølgende revisioner gennemføres, efter at Kommissionen har afregnet medlemsstatens omkostningsanmeldelse og kan føre til inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter. Kommissionen fokuserer primært på det begrænsede antal sager, hvor den ikke mener, at medlemsstaternes systemer har givet rimelig sikkerhed for betalingernes lovlighed og formelle rigtighed. Men fordi der kun i begrænset omfang udføres test af kontrollen, jf. punktet ovenfor, er der en risiko for, at Kommissionen vurderer, at nogle årlige programmer med ineffektive kontrolsystemer har givet rimelig sikkerhed, og at de derfor ikke vil være fokus for Kommissionens efterfølgende revisioner. På tidspunktet for revisionen havde Kommissionen kun havde foretaget efterfølgende revisioner af 13 afsluttede programmer, som den vurderede havde givet rimelig sikkerhed. Denne begrænsede revisionsdækning reducerer pålideligheden af de støtteberettigede udgifter, der anmeldes til Kommissionen. |
| --- | --- |

8.46.

For at afbøde de risici, Kommissionen konstaterer under disse systemrevisioner, udfører den opfølgende systemrevisioner, finansielle korrektioner og efterfølgende revisioner. Disse efterfølgende revisioner gennemføres, efter at Kommissionen har afregnet medlemsstatens omkostningsanmeldelse og kan føre til inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter. Kommissionen fokuserer primært på det begrænsede antal sager, hvor den ikke mener, at medlemsstaternes systemer har givet rimelig sikkerhed for betalingernes lovlighed og formelle rigtighed. Men fordi der kun i begrænset omfang udføres test af kontrollen, jf. punktet ovenfor, er der en risiko for, at Kommissionen vurderer, at nogle årlige programmer med ineffektive kontrolsystemer har givet rimelig sikkerhed, og at de derfor ikke vil være fokus for Kommissionens efterfølgende revisioner. På tidspunktet for revisionen havde Kommissionen kun havde foretaget efterfølgende revisioner af 13 afsluttede programmer, som den vurderede havde givet rimelig sikkerhed. Denne begrænsede revisionsdækning reducerer pålideligheden af de støtteberettigede udgifter, der anmeldes til Kommissionen.

---

(1)  KOM(2011) 500 endelig (Et budget for Europa 2020 — del II: Politikker).

(2)  Foranstaltninger udadtil kan bl.a. anvendes til finansiering af indkøbskontrakter, tilskud, speciallån, lånegarantier og finansiel bistand, budgetstøtte og andre specifikke former for budgettilskud.

(3)  I 2015 beløb budgetstøttebetalingerne finansieret over det almindelige budget sig til 840 millioner euro.

(4)  Betalingerne til internationale organisationer afholdt over det almindelige budget i 2015 beløb sig til 1,7 milliarder euro. Det kan ikke fastslås, hvor stor en del af dette beløb der er omfattet af den teoretiske tilgang, fordi Kommissionen ikke overvåger den separat.

(5)  Afghanistan, Albanien, Aserbajdsjan, Bosnien-Hercegovina, Kina, Egypten, Israel, Moldova, Myanmar, Palæstina, Tanzania og Tunesien.

(6)  Nogle transaktioner var behæftet med mere end én fejl. I alt rapporterede vi 46 fejl.

(7)  Vi beregner vores skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 1,0 % og 4,6 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(8)  126 transaktioner, nedre fejlgrænse 1,6 % og øvre fejlgrænse 6,0 %, med 95 % sikkerhed.

(9)  For så vidt angår de 0,9 % (fem tilfælde) havde Kommissionen selv begået fejlen, og for så vidt angår de 0,1 % (to tilfælde) var fejlen begået af støttemodtagere.

(10)  I de foregående år har vi gennemgået den årlige aktivitetsrapport fra ECHO for 2014 og den årlige aktivitetsrapport fra FPI for 2013.

(11)  Risikobeløbet udgør 0,84 % af betalingerne for ENI og 1,63 % af betalingerne for IPA.

(12)  Forholdet mellem det samlede risikobeløb og det samlede udbetalte beløb.

(13)  GD NEAR afdækkede fem primære kontrolmiljøer: udbud under direkte forvaltning, tilskud under direkte forvaltning, budgetstøtte under direkte forvaltning, indirekte forvaltning ved modtagerlandene, indirekte forvaltning ved betroede enheder.

(14)  Vi gennemgik udformningen af denne metode i årsberetningen for 2012 om de europæiske udviklingsfonde og fandt, at den generelt var passende med henblik på undersøgelsen.

(15)  GD NEAR anvendte en central værdi på 0,91 % til at beregne risikobeløbet.

(16)  GD BUDG's vejledning om beregning af fejlfrekvenser for de årlige aktivitetsrapporter for 2015.

(17)  Vi nåede frem til samme konklusion vedrørende restfejlfrekvensen og risikobeløbet for indirekte forvaltning ved modtagerlandene som Kommissionens Interne Revisionstjeneste, som gennemgik GD NEAR's metode for og beregning af restfejlfrekvensen for 2015.

(18)  Af de ni sager, der nævnes i punkt 8.13, vedrører fem GD NEAR, tre GD DEVCO og én FPI.

(19)  Twinning er EU-instrument til institutionsopbygning, der er udviklet af Kommissionen og baseret på partnerskabssamarbejde mellem offentlige administrationer i EU-medlemsstaterne og et modtagerland med henblik på gennemførelsen af en række obligatorisk resultater, der er aftalt i fællesskab med Kommissionen.

(20)  Princippet om forbud mod fortjeneste som fastlagt i artikel 125, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).

(21)  Artikel 124, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.

(22)  Målet med denne opfølgning var at efterprøve, om der var iværksat og truffet korrigerende foranstaltninger som reaktion på vores anbefalinger, men ikke at vurdere, om de var blevet implementeret effektivt.

(23)  84 % af de fejl, vi har kvantificeret for 2015, vedrører tilskudsaftaler.

(24)  Revisionsretten udarbejder en særlig årsberetning for hvert af de berørte organer, som der findes tolv af. De hyppigst forekommende bemærkninger i de seneste år for disse organer vedrører de store fremførsler af forpligtede bevillinger og svagheder i den interne kontrol.

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af asyl-, migrations- og integrationsfonden, om ændring af Rådets beslutning 2008/381/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 573/2007/EF og nr. 575/2007/EF og Rådets beslutning 2007/435/EF (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 168).

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 515/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af et instrument for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed og om ophævelse af beslutning nr. 574/2007/EF (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 143).

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 513/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed og om ophævelse af Rådets afgørelse 2007/125/RIA (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 93).

(28)  Vi undersøgte også ti transaktioner vedrørende »Sikkerhed og medborgerskab« for at opnå bevis, der kunne bidrage til vores samlede vurdering af EU-transaktionernes formelle rigtighed, jf. punkt 1.19 i kapitel 1.

(29)  Vi gennemgik de interne kontrolsystemer i Kommissionen, der anvendes til disse betalinger, og gennemgik en stikprøve på seks tilskud og fem udbud.

(30)  Vi gennemgik en stikprøve på ti systemrevisioner: Fonden for De Ydre Grænser for Tyskland, Frankrig, Litauen og Malta, Den Europæiske Tilbagesendelsesfond for Frankrig og Det Forenede Kongerige, Den Europæiske Flygtningefond for Tyskland og Det Forenede Kongerige og Den Europæiske Fond for Integration af Tredjelandsstatsborgere for Italien og Polen. Disse programmer var udvalgt blandt 2011-programmer, som var blevet afsluttet i 2014. Vi undersøgte også Kommissionens planlægning af efterfølgende revisioner af medlemsstaternes afsluttede årlige programmer.

(31)  Hvoraf 277 millioner euro vedrørte det tidligere SOLID-program og 305 millioner euro forskudsbetalinger til de nye AMIF- og ISF-fonde.

(32)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2015.

(33)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2015.

BILAG 8.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ UDGIFTSOMRÅDET »ET GLOBALT EUROPA«

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 156 | 172 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 2,8  % | 2,7  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse | 4,6  % | |
| | Nedre fejlgrænse | 1,0  % | |

2015

2014

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

156

172

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

2,8  %

2,7  %

Øvre fejlgrænse

4,6  %

Nedre fejlgrænse

1,0  %

BILAG 8.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM UDGIFTSOMRÅDET »ET GLOBALT EUROPA«

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Retten anbefaler, at: | | | | | | | |
| Anbefaling 1:

  Kommissionen og navnlig GD ELARG sikrer, at de ansatte får instruks om, at der kun skal foretages afregninger på grundlag af afholdte udgifter, og at afregningerne ikke må være baseret på deres egne overslag | X | | | | | | |
| Anbefaling 2:

  FPI akkrediterer alle FUSP-missioner i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler«. | | | X | | | | På tidspunktet for denne rapports offentliggørelse er der 10 igangværende FSFP-missioner. Fire missioner er i øjeblikket i overensstemmelse med artikel 60 i finansforordningen: EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia og EUPOL COPPS. Disse missioner tegner sig for en betydelig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks budget.


  Arbejdet med at sikre de øvrige missioners efterlevelse af artikel 60 fortsætter, det gælder bl.a. EUCAP Sahel Niger og EUCAP Nestor. Kommissionen vil endvidere indlede søjlevurderingen af yderligere tre missioner i år (EUBAM Rafah, EUAM Ukraine og EUCAP Mali). Hvad angår den mission, som endnu ikke er blevet vurderet (EUBAM Libya), er dette ikke muligt på nuværende tidspunkt grundet sikkerhedssituationen. |
| 2012 | Retten anbefaler, at Kommissionen: | | | | | | | |
| Anbefaling 1:

  sikrer, at udgifterne afregnes rettidigt | X | | | | | | |
| Anbefaling 2:

  tilskynder gennemførelsespartnerne og støttemodtagerne til at styre dokumenterne bedre | X | | | | | | |
| Anbefaling 3:

  forbedrer forvaltningen af kontrakttildelingsprocedurerne ved at fastsætte klare udvælgelseskriterier og dokumentere evalueringsprocessen bedre | X | | | | | | |
| Anbefaling 4:

  træffer effektive foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af udgiftskontroller udført af eksterne revisorer | | X | | | | | |
| Anbefaling 5:

  anvender en konsekvent og solid metodologi for generaldirektoraterne for forbindelserne udadtil med henblik på beregning af restfejlforekomsterne. | X | | | | | | |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Retten anbefaler, at:

Anbefaling 1:

Kommissionen og navnlig GD ELARG sikrer, at de ansatte får instruks om, at der kun skal foretages afregninger på grundlag af afholdte udgifter, og at afregningerne ikke må være baseret på deres egne overslag

X

Anbefaling 2:

FPI akkrediterer alle FUSP-missioner i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler«.

X

På tidspunktet for denne rapports offentliggørelse er der 10 igangværende FSFP-missioner. Fire missioner er i øjeblikket i overensstemmelse med artikel 60 i finansforordningen: EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia og EUPOL COPPS. Disse missioner tegner sig for en betydelig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks budget.

Arbejdet med at sikre de øvrige missioners efterlevelse af artikel 60 fortsætter, det gælder bl.a. EUCAP Sahel Niger og EUCAP Nestor. Kommissionen vil endvidere indlede søjlevurderingen af yderligere tre missioner i år (EUBAM Rafah, EUAM Ukraine og EUCAP Mali). Hvad angår den mission, som endnu ikke er blevet vurderet (EUBAM Libya), er dette ikke muligt på nuværende tidspunkt grundet sikkerhedssituationen.

2012

Retten anbefaler, at Kommissionen:

Anbefaling 1:

sikrer, at udgifterne afregnes rettidigt

X

Anbefaling 2:

tilskynder gennemførelsespartnerne og støttemodtagerne til at styre dokumenterne bedre

X

Anbefaling 3:

forbedrer forvaltningen af kontrakttildelingsprocedurerne ved at fastsætte klare udvælgelseskriterier og dokumentere evalueringsprocessen bedre

X

Anbefaling 4:

træffer effektive foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af udgiftskontroller udført af eksterne revisorer

X

Anbefaling 5:

anvender en konsekvent og solid metodologi for generaldirektoraterne for forbindelserne udadtil med henblik på beregning af restfejlforekomsterne.

X

---

KAPITEL 9

»Administration«

INDHOLDSFORTEGNELSE

| Indledning | 9.1-9.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af dette udgiftsområde i FFR | 9.3-9.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 9.5-9.6 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 9.7-9.8 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer | 9.9-9.15 |
| --- | --- |

| Bemærkninger om specifikke institutioner og organer | 9.10-9.15 |
| --- | --- |

| Europa-Parlamentet | 9.11 |
| --- | --- |

| Europa-Kommissionen | 9.12 |
| --- | --- |

| Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 9.13-9.14 |
| --- | --- |

| Den Europæiske Revisionsret | 9.15 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 9.16-9.18 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2015 | 9.16 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 9.17-9.18 |
| --- | --- |

| Bilag 9.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på udgiftsområdet »Administration« |
| --- | --- |

Bilag 9.1 —

| Bilag 9.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende udgiftsområdet »Administration« |
| --- | --- |

Bilag 9.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 9.1. | I dette kapitel præsenterer vi resultaterne af vores revision vedrørende udgiftsområdet »Administration« (1). De centrale oplysninger om de omfattede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  figur 9.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

9.1.

I dette kapitel præsenterer vi resultaterne af vores revision vedrørende udgiftsområdet »Administration« (1). De centrale oplysninger om de omfattede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  figur 9.1
  .

Figur 9.1 —   Udgiftsområde 5 i FFR — »Administration«
   (15)
  — Nøgleoplysninger for 2015

| (milliarder euro) |
| --- |
| |
| Regnskabsårets betalinger i alt | 9,0 |
| - forskud
   (16) | 0,1 |
| + afregninger af forskud
   (16) | 0,1 |
| | |
| Revideret population i alt | 9,0 |

(milliarder euro)

Image

Regnskabsårets betalinger i alt

9,0

- forskud
   (16)

0,1

- afregninger af forskud
   (16)

0,1

Revideret population i alt

9,0

| 9.2. | Vi rapporterer særskilt om EU's agenturer og andre organer (2). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i vores mandat. |
| --- | --- |

9.2.

Vi rapporterer særskilt om EU's agenturer og andre organer (2). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i vores mandat.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af dette udgiftsområde i FFR

| 9.3. | Administrationsudgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer, som tegner sig for ca. 60 % af det samlede beløb, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. |
| --- | --- |

9.3.

Administrationsudgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer, som tegner sig for ca. 60 % af det samlede beløb, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi.

| 9.4. | Samlet set betragter vi dette udgiftsområde i FFR som et område med lav risiko. De væsentligste risici med hensyn til administrationsudgifter knytter sig til manglende overholdelse af procedurerne for indkøb, gennemførelse af kontrakter vedrørende tjenesteydelser, varer eller bygge- og anlægsarbejder samt ansættelse af personale og beregning af lønninger, pensioner og tillæg. |
| --- | --- |

9.4.

Samlet set betragter vi dette udgiftsområde i FFR som et område med lav risiko. De væsentligste risici med hensyn til administrationsudgifter knytter sig til manglende overholdelse af procedurerne for indkøb, gennemførelse af kontrakter vedrørende tjenesteydelser, varer eller bygge- og anlægsarbejder samt ansættelse af personale og beregning af lønninger, pensioner og tillæg.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 9.5. | De væsentligste elementer i vores tilgang og metodologi beskrives i
  bilag 1.1
  I forbindelse med revisionen på udgiftsområdet »Administration« skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

9.5.

De væsentligste elementer i vores tilgang og metodologi beskrives i
  bilag 1.1
  I forbindelse med revisionen på udgiftsområdet »Administration« skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| a) | Vi undersøgte en stikprøve på 151 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes, så den er repræsentativ for de udgifter, der afholdes under dette udgiftsområde i FFR (jf.
  figur 9.1
  og punkt 9.3). |
| --- | --- |

a)

Vi undersøgte en stikprøve på 151 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes, så den er repræsentativ for de udgifter, der afholdes under dette udgiftsområde i FFR (jf.
  figur 9.1
  og punkt 9.3).

| b) | Vi undersøgte (3) også procedurerne for ansættelse af midlertidigt, kontraktansat og lokalt ansat personale (4) og indkøbsprocedurerne (5) i Tjenesten for EU's optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og hos Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

b)

Vi undersøgte (3) også procedurerne for ansættelse af midlertidigt, kontraktansat og lokalt ansat personale (4) og indkøbsprocedurerne (5) i Tjenesten for EU's optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og hos Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

| c) | Vi vurderede de årlige aktivitetsrapporter fra de generaldirektorater (GD'er) og kontorer i Kommissionen (6), der har det primære ansvar for administrationsudgifterne, og fra alle de andre institutioner og organer. |
| --- | --- |

c)

Vi vurderede de årlige aktivitetsrapporter fra de generaldirektorater (GD'er) og kontorer i Kommissionen (6), der har det primære ansvar for administrationsudgifterne, og fra alle de andre institutioner og organer.

| 9.6. | Revisionsrettens egne udgifter revideres af et eksternt firma (7). Resultaterne af dets revision af vores årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, præsenteres i punkt 9.15. |
| --- | --- |

9.6.

Revisionsrettens egne udgifter revideres af et eksternt firma (7). Resultaterne af dets revision af vores årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, præsenteres i punkt 9.15.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 9.7. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 9.1
  . Af de 151 undersøgte transaktioner var 22 (14,6  %) behæftet med fejl. På grundlag af de syv fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 0,6  % (8). |
| --- | --- |

9.7.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 9.1
  . Af de 151 undersøgte transaktioner var 22 (14,6  %) behæftet med fejl. På grundlag af de syv fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 0,6  % (8).

| 9.8. | Figur 9.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til den anslåede fejlforekomst i 2015. |
| --- | --- |

9.8.

Figur 9.2
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til den anslåede fejlforekomst i 2015.

Figur 9.2 —   »Administration« — Oversigt over den anslåede fejlforekomst

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

GENNEMGANG AF DE ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER OG ANDRE ELEMENTER I DE INTERNE KONTROLSYSTEMER

| 9.9. | Vi konstaterede ingen væsentlige svagheder i de undersøgte institutioners og organers årlige aktivitetsrapporter og interne kontrolsystemer. Vores bemærkninger er sammenfattet i punkt 9.10-9.15. |
| --- | --- |

9.9.

Vi konstaterede ingen væsentlige svagheder i de undersøgte institutioners og organers årlige aktivitetsrapporter og interne kontrolsystemer. Vores bemærkninger er sammenfattet i punkt 9.10-9.15.

Bemærkninger om specifikke institutioner og organer

| 9.10. | Vi konstaterede ingen væsentlige svagheder i relation til de emner, der indgik i revisionen for så vidt angår Rådet, EU-Domstolen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. De bemærkninger, der fremsættes herunder, har ført til anbefalinger (jf. punkt 9.18) (9). |
| --- | --- |

9.10.

Vi konstaterede ingen væsentlige svagheder i relation til de emner, der indgik i revisionen for så vidt angår Rådet, EU-Domstolen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. De bemærkninger, der fremsættes herunder, har ført til anbefalinger (jf. punkt 9.18) (9).

Europa-Parlamentet

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

| 9.11. | En af de 16 transaktioner, vi undersøgte i Europa-Parlamentet, vedrørte en politisk gruppe (10). Vi konstaterede svagheder i kontrollen af godkendelse og betaling af udgifter, der var afholdt i 2014, men afregnet i 2015, og i de dertil knyttede indkøbsprocedurer. |
| --- | --- |

9.11.

En af de 16 transaktioner, vi undersøgte i Europa-Parlamentet, vedrørte en politisk gruppe (10). Vi konstaterede svagheder i kontrollen af godkendelse og betaling af udgifter, der var afholdt i 2014, men afregnet i 2015, og i de dertil knyttede indkøbsprocedurer.

| 9.11. | Parlamentet noterer sig Revisionsrettens bemærkning og har orienteret den pågældende politiske gruppe herom. I artikel 1 i regulativet om anvendelse af bevillingerne på budgetpost 4 0 0, som blev vedtaget af Præsidiet den 30. juni 2003, fastsættes faktisk, at »De politiske grupper forvalter de midler, de får tildelt, efter principperne om indirekte forvaltning, jf. finansforordningens artikel 60 analogt, hvorved der tages hensyn til gruppernes specifikke krav«. |
| --- | --- |

9.11.

Europa-Kommissionen

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.12. | Som i de foregående år (11) påviste vi visse svagheder i forvaltningen af familietillæg og et mindre antal fejl i relation til PMO's beregning af personaleomkostninger. |
| --- | --- |

9.12.

Som i de foregående år (11) påviste vi visse svagheder i forvaltningen af familietillæg og et mindre antal fejl i relation til PMO's beregning af personaleomkostninger.

| 9.12. | Der er blevet taget skridt til at rette op på de påviste svagheder.

  Fra 2016 vil alle husstandstillæg baseret på ægtefællens indkomst have en slutdato ≤n+4 (hvor n betegner PMO's seneste forespørgsel om ægtefællens indtægter). Dette vil resultere i en standardkontrol før udløbet af tilbagesøgningsfristen i henhold til vedtægtens artikel 85.


  Hertil kommer, at systemet med proaktive meddelelser i Sysper udvikles som planlagt (2016). Dette vil lette forvaltningen af familietillæg via meddelelser udsendt til de berørte ansatte.


  Styrkelsen af det interne kontrolsystem (f.eks. gennem målrettet uddannelse) har yderligere mindsket risikoen for svagheder i beregningen af personaleomkostninger. |
| --- | --- |

9.12.

Fra 2016 vil alle husstandstillæg baseret på ægtefællens indkomst have en slutdato ≤n+4 (hvor n betegner PMO's seneste forespørgsel om ægtefællens indtægter). Dette vil resultere i en standardkontrol før udløbet af tilbagesøgningsfristen i henhold til vedtægtens artikel 85.

Hertil kommer, at systemet med proaktive meddelelser i Sysper udvikles som planlagt (2016). Dette vil lette forvaltningen af familietillæg via meddelelser udsendt til de berørte ansatte.

Styrkelsen af det interne kontrolsystem (f.eks. gennem målrettet uddannelse) har yderligere mindsket risikoen for svagheder i beregningen af personaleomkostninger.

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

| 9.13. | Vi konstaterede svagheder i procedurerne for ansættelse af lokalt ansatte i delegationerne. I tre af de seks sager, vi undersøgte, manglede der gennemsigtighed, fordi der ikke var tilstrækkelig dokumentation for, at bestemte stadier i proceduren var blevet gennemført. |
| --- | --- |

9.13.

Vi konstaterede svagheder i procedurerne for ansættelse af lokalt ansatte i delegationerne. I tre af de seks sager, vi undersøgte, manglede der gennemsigtighed, fordi der ikke var tilstrækkelig dokumentation for, at bestemte stadier i proceduren var blevet gennemført.

| 9.13. | Skønt EU-Udenrigstjenesten mener, at alle lovgivningsmæssige krav er opfyldt, anerkendes det dog, at øget dokumentation ville gøre processen mere gennemsigtig. Derfor har vi skabt klarhed over ansættelsesprocedurerne som foreskrevet i delegationsvejledningen, særlig for så vidt angår forhåndsudvælgelsen. |
| --- | --- |

9.13.

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

| 9.14. | Vi konstaterede også svagheder i delegationernes procedurer for tildeling af kontrakter til en værdi af mindre end 60 000  euro (12). I forbindelse med fem af de undersøgte 12 sager havde delegationerne ikke vurderet korrekt, om tilbuddene var i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, eller de havde udsendt udbudsmateriale, som indeholdt ufuldstændige, forkerte eller usammenhængende oplysninger. I en anden sag var anvendelsen af et særligt udbud efter forhandling med én enkelt tilbudsgiver ikke begrundet. |
| --- | --- |

9.14.

Vi konstaterede også svagheder i delegationernes procedurer for tildeling af kontrakter til en værdi af mindre end 60 000  euro (12). I forbindelse med fem af de undersøgte 12 sager havde delegationerne ikke vurderet korrekt, om tilbuddene var i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, eller de havde udsendt udbudsmateriale, som indeholdt ufuldstændige, forkerte eller usammenhængende oplysninger. I en anden sag var anvendelsen af et særligt udbud efter forhandling med én enkelt tilbudsgiver ikke begrundet.

| 9.14. | EU-Udenrigstjenesten hilser det velkomment, at der ikke blev konstateret svagheder i de 8 udbudsprocedurer for kontrakter til en værdi af over 60 000  EUR, som hovedkvarteret underkastede forhåndskontrol. For så vidt angår de kontrakter til en værdi af under 60 000  EUR, som delegationerne afholdt, og som bemærkningen omhandler, bliver der allerede fra 2016 gennemført foranstaltninger, der skal højne kvaliteten af de pågældende procedurer. I den forbindelse er det særlig værd at nævne pilotprojektet inden for rammerne af reformen af den administrative bistand til delegationerne og indsatsen for at give flere uddannelsesmuligheder og ad hoc-støtte til dette for delegationerne vigtige område. |
| --- | --- |

9.14.

Den Europæiske Revisionsret

| 9.15. | I den eksterne revisors beretning (13) hedder det, at »årsberetningen giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2015 samt af dens finansielle resultater, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår«. |
| --- | --- |

9.15.

I den eksterne revisors beretning (13) hedder det, at »årsberetningen giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2015 samt af dens finansielle resultater, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår«.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2015

| 9.16. | Samlet set viser revisionsbeviset, at udgifterne på udgiftsområdet »Administration« ikke er væsentlig fejlbehæftede. Testen af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viser en anslået fejlforekomst i populationen på 0,6  % (jf.
  bilag 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.16.

Samlet set viser revisionsbeviset, at udgifterne på udgiftsområdet »Administration« ikke er væsentlig fejlbehæftede. Testen af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viser en anslået fejlforekomst i populationen på 0,6  % (jf.
  bilag 9.1
  ).

Anbefalinger

| 9.17. | Bilag 9.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalingerne fra tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi fem anbefalinger. To af disse er ikke blevet gennemgået i år som følge af vores rotationsmetode (14). De berørte institutioner og organer implementerede én anbefaling i de fleste henseender og to i nogle henseender. |
| --- | --- |

9.17.

Bilag 9.2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalingerne fra tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi fem anbefalinger. To af disse er ikke blevet gennemgået i år som følge af vores rotationsmetode (14). De berørte institutioner og organer implementerede én anbefaling i de fleste henseender og to i nogle henseender.

| 9.18. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2015 anbefaler vi følgende: |
| --- | --- |

9.18.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2015 anbefaler vi følgende:

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

| — | Anbefaling 1: Europa-Parlamentet bør gennemgå sin ramme for kontrol af anvendelsen af de budgetbevillinger, der tildeles de politiske grupper. Endvidere bør Europa-Parlamentet give bedre vejledning via styrket overvågning af gruppernes anvendelse af reglerne for godkendelse og betaling af udgifter og af reglerne vedrørende indkøbsprocedurer (jf. punkt 9.11). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Europa-Parlamentet bør gennemgå sin ramme for kontrol af anvendelsen af de budgetbevillinger, der tildeles de politiske grupper. Endvidere bør Europa-Parlamentet give bedre vejledning via styrket overvågning af gruppernes anvendelse af reglerne for godkendelse og betaling af udgifter og af reglerne vedrørende indkøbsprocedurer (jf. punkt 9.11).

Parlamentet mener, at det primært er den pågældende politiske gruppes ansvar at træffe de fornødne foranstaltninger for at rette op på de aktuelle svagheder. Den pågældende politiske gruppe har nedsat en arbejdsgruppe for at finde frem til mulige forbedringer i den finansielle forvaltning og den interne retlige ramme for gruppens finanser.

Parlamentets sekretariat vil også øge kommunikationen med hensyn til sin eksisterende vejledning til de politiske grupper via uddannelse, herunder skræddersyede kurser og en forklarende note om indkøb, der indeholder et resumé af de vigtigste elementer, der skal overholdes.

Grupperne vil, idet der tages hensyn til de eksterne revisorers generelle opgave med at kontrollere de politiske gruppers regnskaber, blive anmodet om at tage de nødvendige initiativer til at gennemføre effektive interne kontrolsystemer med bistand fra deres eksterne revisorer.

KOMMISSIONENS SVAR

| — | Anbefaling 2: Europa-Kommissionen bør forbedre sine overvågningssystemer med henblik på at sikre rettidig ajourføring af de oplysninger om de ansattes personlige forhold, der kan påvirke beregningen af familietillæg (jf. punkt 9.12) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: Europa-Kommissionen bør forbedre sine overvågningssystemer med henblik på at sikre rettidig ajourføring af de oplysninger om de ansattes personlige forhold, der kan påvirke beregningen af familietillæg (jf. punkt 9.12)

Kommissionen accepterer anbefalingen og har allerede taget skridt til at forbedre de eksisterende overvågningssystemer, jf. punkt 9.12 ovenfor.

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

| — | Anbefaling 3: Tjenesten For EU's Optræden Udadtil bør sørge for, at alle stadier i procedurerne for udvælgelse af de lokale medarbejdere, der ansættes i delegationerne, dokumenteres korrekt (jf. punkt 9.13) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Tjenesten For EU's Optræden Udadtil bør sørge for, at alle stadier i procedurerne for udvælgelse af de lokale medarbejdere, der ansættes i delegationerne, dokumenteres korrekt (jf. punkt 9.13)

EU-Udenrigstjenesten hilser denne anbefaling velkommen. EU's delegationsvejledning er blevet ændret, så den nu indeholder mere udførlig vejledning om ansættelsesprocedurer, herunder kravet om behørig dokumentation af processen i forbindelse med forhåndsudvælgelse.

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

| — | Anbefaling 4: Med hensyn til kontrakter med en værdi på mindre end 60 000  euro bør Tjenesten for EU's Optræden Udadtil forbedre sine retningslinjer for udformning, samordning og gennemførelse af indkøbsprocedurer i delegationerne (jf. punkt 9.14). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: Med hensyn til kontrakter med en værdi på mindre end 60 000  euro bør Tjenesten for EU's Optræden Udadtil forbedre sine retningslinjer for udformning, samordning og gennemførelse af indkøbsprocedurer i delegationerne (jf. punkt 9.14).

EU-Udenrigstjenesten er i færd med at gennemføre foranstaltninger, som allerede fra 2016 skal højne kvaliteten af de procedurer, der finder anvendelse på kontrakter til en værdi af under 60 000  EUR i delegationerne. I den forbindelse er det særlig værd at nævne pilotprojektet inden for rammerne af reformen af den administrative bistand til delegationerne og indsatsen for at give flere uddannelsesmuligheder og ad hoc-støtte på dette for delegationerne vigtige område.

---

(1)  Dette omfatter administrationsudgifterne i alle Den Europæiske Unions (EU's) institutioner samt pensioner og betalinger til Europaskolerne. Vi udarbejder en særlig årsberetning om Europaskolerne, der sendes til Europaskolernes Øverste Råd. En kopi af beretningen sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen.

(2)  Vores særlige årsberetninger om agenturer og andre organer offentliggøres i EU-Tidende.

(3)  Siden 2012 har vi anvendt en rotationsmetode, som betyder, at systemrevisionen hvert år dækker to eller tre institutioner eller organer. Der undersøges en stikprøve af transaktioner for hver institution eller hvert organ og for hvert system. Denne rotation blev tilendebragt i 2015.

(4)  Revisionen i 2015 omfattede en undersøgelse af 20 ansættelsesprocedurer i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (fem midlertidigt ansatte, ni kontraktansatte og seks lokalt ansatte medarbejdere) og fem ansættelsesprocedurer (udelukkende kontraktansatte medarbejdere) hos Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Procedurerne var udtaget tilfældigt.

(5)  Revisionen i 2015 omfattede en undersøgelse af 20 indkøbsprocedurer i Tjenesten for EU's Optræden udadtil (fire arrangeret af hovedkontoret og 16 af delegationerne) og fire indkøbsprocedurer hos Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Disse procedurer var udvalgt skønsmæssigt.

(6)  GD for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO), Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles og GD for Informationsteknologi.

(7)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(8)  Vi beregner vores skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 0,0 % og 1,2 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(9)  Fra 2012 til 2015 undersøgte vi administrationsudgifterne i overensstemmelse med en rotationsmetode, og vi fremsatte hvert år anbefalinger for at forbedre de berørte institutioners og organers interne kontrolsystemer.

(10)  Den gældende regelramme er »Regulativet om anvendelse af bevillingerne på budgetpost 400, vedtaget af præsidiet den 30. juni 2003« (senest ændret ved præsidiets afgørelser af 14. april 2014 og 27. april 2015). De politiske grupper forvalter de midler, de får tildelt, efter principperne om indirekte forvaltning, jf. finansforordningens artikel 60 analogt, hvorved der tages hensyn til gruppernes specifikke krav.

(11)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 9.13.

(12)  Indkøbsprocedurer til en værdi på over 60 000 euro kontrolleres forudgående i hovedkontoret.

(13)  Jf. den eksterne revisors beretning om årsregnskabet, som der henvises til i punkt 9.6.

(14)  Jf. fodnote 3.

(15)  En del af administrationsudgifterne kan også findes under andre udgiftsområder i FFR end udgiftsområde 5. De bevillinger til administrationsudgifter, der blev anvendt under disse udgiftsområder i 2015, beløb sig til i alt 1,1 milliard euro.

(16)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2015.

BILAG 9.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ UDGIFTSOMRÅDET »ADMINISTRATION«

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 151 | 129 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 0,6  % | 0,5  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse | 1,2  % | |
| | Nedre fejlgrænse | 0,0  % | |

2015

2014

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

151

129

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

0,6  %

0,5  %

Øvre fejlgrænse

1,2  %

Nedre fejlgrænse

0,0  %

BILAG 9.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDGIFTSOMRÅDET »ADMINISTRATION«

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant (*) | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Anbefaling 1 (Kommissionen):


  Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg

  Kommissionen bør træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf. årsberetningen for 2013, punkt 9.11 og 9.20). | | | X | | | | Kommissionen har taget skridt til at forbedre det eksisterende overvågningssystem. Desuden indfases der fra 2016 en systematisk ajourføring af oplysningerne om de ansattes familiesituation. Se svar på punkt 9.12. |
| Anbefaling 2 (EU-Udenrigstjenesten):


  Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg

  EU-Udenrigstjenesten bør træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf.årsberetningen for 2013, punkt 9.13 og 9.20). | | X | | | | | |
| Anbefaling 3 (EU-Udenrigstjenesten):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  EU-Udenrigstjenesten bør forbedre indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af mere støtte og vejledning til delegationerne fra hovedkontoret (jf. årsberetningen for 2013, punkt 9.14, 9.15 og 9.20). | | | X | | | | |
| 2012 | Anbefaling 1 (Europa-Parlamentet):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  Europa-Parlamentet bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. årsberetningen for 2012, punkt 9.12 og 9.19). | | | | | X | | |
| Anbefaling 2 (Det Europæiske Råd og Rådet):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  Rådet bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. årsberetningen for 2012, punkt 9.14 og 9.19). | | | | | X | | |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Institutionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant (*)

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Anbefaling 1 (Kommissionen):

Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg

Kommissionen bør træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf. årsberetningen for 2013, punkt 9.11 og 9.20).

X

Kommissionen har taget skridt til at forbedre det eksisterende overvågningssystem. Desuden indfases der fra 2016 en systematisk ajourføring af oplysningerne om de ansattes familiesituation. Se svar på punkt 9.12.

Anbefaling 2 (EU-Udenrigstjenesten):

Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg

EU-Udenrigstjenesten bør træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf.årsberetningen for 2013, punkt 9.13 og 9.20).

X

Anbefaling 3 (EU-Udenrigstjenesten):

Indgåelse af indkøbsaftaler

EU-Udenrigstjenesten bør forbedre indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af mere støtte og vejledning til delegationerne fra hovedkontoret (jf. årsberetningen for 2013, punkt 9.14, 9.15 og 9.20).

X

2012

Anbefaling 1 (Europa-Parlamentet):

Indgåelse af indkøbsaftaler

Europa-Parlamentet bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. årsberetningen for 2012, punkt 9.12 og 9.19).

X

Anbefaling 2 (Det Europæiske Råd og Rådet):

Indgåelse af indkøbsaftaler

Rådet bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. årsberetningen for 2012, punkt 9.14 og 9.19).

X

---

(*)  Disse anbefalinger vil blive fulgt op i de kommende år efter den rotationsmetode, vi anvender i forbindelse med den dybtgående undersøgelse af institutionernes og organernes kontrolsystemer.

---

| 13.10.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/287 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/287

---

ÅRSBERETNING OM 8., 9., 10. OG 11. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS (EUF'S) AKTIVITETER

(2016/C 375/02)

Årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter

INDHOLD

| Indledning | 1-12 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af de europæiske udviklingsfonde | 2-12 |
| --- | --- |

| Udgiftsområder, hvor risikoen for fejl er mindre | 9-12 |
| --- | --- |

| Kapitel I — Gennemførelsen af 8., 9., 10. og 11. EUF | 13-17 |
| --- | --- |

| Finansiel gennemførelse | 13-17 |
| --- | --- |

| Kapitel II — Rettens revisionserklæring om EUF | 18-50 |
| --- | --- |

| Rettens revisionserklæring om 8., 9., 10. og 11. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning | I-IX |
| --- | --- |

| Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen | 18-50 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 18-21 |
| --- | --- |

| Regnskabets rigtighed | 22-24 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 25-35 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer | 36-50 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 51-54 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2015 | 51-52 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 53-54 |
| --- | --- |

| Bilag 1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende de europæiske udviklingsfonde |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Opfølgning på tidligere anbefalinger vedrørende de europæiske udviklingsfonde |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 1. | Denne årsberetning indeholder vores vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  figur 1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

1.

Denne årsberetning indeholder vores vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2015 gives i
  figur 1
  .

Figur 1 —   De europæiske udviklingsfonde — Centrale oplysninger 2015

Image

| (millioner euro) |
| --- |
| Aktionsudgifter i alt (projekter) | 2 337 |
| Aktionsudgifter i alt (budgetstøtte) | 763 |
| Administrationsudgifter i alt (63) | 110 |
| Betalinger i alt | 3 210 |
| - forskud | -1 727 |
| + afregninger af forskud | 1 661 |
| Revideret population | 3 144 |
| | |
| Specifikke forpligtelser i alt
   (64) | 4 008 |
| | |
| Samlede forpligtelser i alt
   (64) | 5 034 |

(millioner euro)

Aktionsudgifter i alt (projekter)

2 337

Aktionsudgifter i alt (budgetstøtte)

763

Administrationsudgifter i alt (63)

110

Betalinger i alt

3 210

- forskud

-1 727

- afregninger af forskud

1 661

Revideret population

3 144

Specifikke forpligtelser i alt
   (64)

4 008

Samlede forpligtelser i alt
   (64)

5 034

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af de europæiske udviklingsfonde

| 2. | EUF har siden 1958 været hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbindelser med AVS-staterne og OLT. Den er navnlig koncentreret om at mindske og med tiden udrydde fattigdom. |
| --- | --- |

2.

EUF har siden 1958 været hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbindelser med AVS-staterne og OLT. Den er navnlig koncentreret om at mindske og med tiden udrydde fattigdom.

| 3. | EUF'erne har en særlig karakter:






  a) | De finansieres af medlemsstaterne efter fordelingsnøgler (1), der er fastsat i en intern aftale mellem medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, og som afviger fra fordelingsnøglerne vedrørende EU's almindelige budget |
| --- | --- | --- |

3.

EUF'erne har en særlig karakter:

a)

De finansieres af medlemsstaterne efter fordelingsnøgler (1), der er fastsat i en intern aftale mellem medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, og som afviger fra fordelingsnøglerne vedrørende EU's almindelige budget

| b) | de forvaltes af Kommissionen uden for EU's almindelige budget og af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) |
| --- | --- |

b)

de forvaltes af Kommissionen uden for EU's almindelige budget og af Den Europæiske Investeringsbank (EIB)

| c) | på grund af EUF'ernes mellemstatslige karakter spiller Europa-Parlamentet en mere begrænset rolle i forbindelse med deres funktionsmåde, end det spiller i forbindelse med de udviklingssamarbejdsinstrumenter, der finansieres af EU's almindelige budget: Navnlig er det ikke involveret i fastsættelsen og tildelingen af EUF-midlerne. Europa-Parlamentet er dog dechargemyndighed undtagen for så vidt angår investeringsfaciliteten, der forvaltes af EIB (2)
   (3). |
| --- | --- |

c)

på grund af EUF'ernes mellemstatslige karakter spiller Europa-Parlamentet en mere begrænset rolle i forbindelse med deres funktionsmåde, end det spiller i forbindelse med de udviklingssamarbejdsinstrumenter, der finansieres af EU's almindelige budget: Navnlig er det ikke involveret i fastsættelsen og tildelingen af EUF-midlerne. Europa-Parlamentet er dog dechargemyndighed undtagen for så vidt angår investeringsfaciliteten, der forvaltes af EIB (2)
   (3).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 4. | Hver enkelt EUF er underlagt sin egen finansforordning. Vi har ved flere lejligheder antydet, at en enkelt finansforordning gældende for alle nuværende og fremtidige EUF'er ville sikre kontinuitet uden risiko for at afbryde gennemførelsen af EUF'erne, og forenkle forvaltningen (4). |
| --- | --- |

4.

Hver enkelt EUF er underlagt sin egen finansforordning. Vi har ved flere lejligheder antydet, at en enkelt finansforordning gældende for alle nuværende og fremtidige EUF'er ville sikre kontinuitet uden risiko for at afbryde gennemførelsen af EUF'erne, og forenkle forvaltningen (4).

| 4. | Kommissionen har forsøgt at forenkle finansforordningen og bringe den i overensstemmelse med finansforordningen vedrørende det almindelige budget for at sikre tjenestens kontinuitet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EUF'ernes finansforordninger er gradvis blevet afstemt efter den almindelige finansforordning (5), men der er fortsat væsentlige forskelle. Én af de vigtigste forskelle er, at princippet om etårighed ikke gælder for EUF'erne: EUF-aftalerne indgås normalt for en forpligtelsesperiode på fem til syv år, og der kan afholdes betalinger over en meget længere periode. I 2015 blev der afholdt udgifter under fire EUF'er samtidig, og der blev stadig afholdt betalinger under den 8. EUF, der startede i 1995. |
| --- | --- |

5.

EUF'ernes finansforordninger er gradvis blevet afstemt efter den almindelige finansforordning (5), men der er fortsat væsentlige forskelle. Én af de vigtigste forskelle er, at princippet om etårighed ikke gælder for EUF'erne: EUF-aftalerne indgås normalt for en forpligtelsesperiode på fem til syv år, og der kan afholdes betalinger over en meget længere periode. I 2015 blev der afholdt udgifter under fire EUF'er samtidig, og der blev stadig afholdt betalinger under den 8. EUF, der startede i 1995.

| 6. | EUF'erne forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO) (6), som også forvalter en bred vifte af udgifter afholdt over EU's budget (7). |
| --- | --- |

6.

EUF'erne forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO) (6), som også forvalter en bred vifte af udgifter afholdt over EU's budget (7).

| 7. | EUF-interventionerne gennemføres i form af projekter og budgetstøtte (8) under fire hovedordninger. I 2015 blev 42 % af betalingerne afholdt ved direkte forvaltning: 24 % af de samlede betalinger vedrørte budgetstøtte. De resterende 58 % blev afholdt ved indirekte forvaltning: 31 % gennem internationale organisationer, 24 % gennem tredjelande og 3 % gennem nationale organer i EU-medlemsstaterne (9). |
| --- | --- |

7.

EUF-interventionerne gennemføres i form af projekter og budgetstøtte (8) under fire hovedordninger. I 2015 blev 42 % af betalingerne afholdt ved direkte forvaltning: 24 % af de samlede betalinger vedrørte budgetstøtte. De resterende 58 % blev afholdt ved indirekte forvaltning: 31 % gennem internationale organisationer, 24 % gennem tredjelande og 3 % gennem nationale organer i EU-medlemsstaterne (9).

| 8. | De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger, der gennemføres i 79 lande. Bestemmelserne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og indgåelse af kontrakter, er ofte komplekse. Det at der ikke findes en selvstændig, brugervenlig finansforordning for 11. EUF øger denne kompleksitet væsentligt (10). |
| --- | --- |

8.

De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger, der gennemføres i 79 lande. Bestemmelserne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og indgåelse af kontrakter, er ofte komplekse. Det at der ikke findes en selvstændig, brugervenlig finansforordning for 11. EUF øger denne kompleksitet væsentligt (10).

| 8. | Den 11. EUF er underlagt sin egen finansforordning (EU) 2015/323, der blev vedtaget af Rådet den 2. marts 2015. Den virkelige forenkling følger af tilpasningen til finansforordningen vedrørende det almindelige budget, som er tilvejebragt gennem gennemsigtige og klare referencer hertil og til gennemførelsesbestemmelserne. På denne måde sikrer finansforordningen for 11. EUF, at de gældende finansielle procedurer er konsekvente, og at arbejdsgangen er mere effektiv, og den gør det samtidig muligt at reducere antallet af risici og fejl.

  Reglerne og modellerne for udbud og indgåelse af kontrakter for både det almindelige budget og EUF, der er samlet i den praktiske vejledning om udbud og tilskud, som er udarbejdet af EuropeAid, er bredt anerkendt af de europæiske kontrahenters forskellige sammenslutninger. |
| --- | --- |

8.

Reglerne og modellerne for udbud og indgåelse af kontrakter for både det almindelige budget og EUF, der er samlet i den praktiske vejledning om udbud og tilskud, som er udarbejdet af EuropeAid, er bredt anerkendt af de europæiske kontrahenters forskellige sammenslutninger.

Udgiftsområder, hvor der er mindre risiko for fejl

| 9. | På to områder gør finansieringens og betalingsbetingelsernes art imidlertid, at der er mindre risiko for, at transaktionerne er behæftet med fejl. Disse områder er budgetstøtte (11) og anvendelsen af den såkaldte »teoretiske tilgang« i multidonorforanstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer (12). |
| --- | --- |

9.

På to områder gør finansieringens og betalingsbetingelsernes art imidlertid, at der er mindre risiko for, at transaktionerne er behæftet med fejl. Disse områder er budgetstøtte (11) og anvendelsen af den såkaldte »teoretiske tilgang« i multidonorforanstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer (12).

Budgetstøtte

| 10. | Budgetstøtte bidrager til en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til det enkelte partnerland, og efterprøvede, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

10.

Budgetstøtte bidrager til en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til det enkelte partnerland, og efterprøvede, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt.

| 11. | De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Vores revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke gå ud over det stade, hvor støtten udbetales til partnerlandet. De overførte midler integreres derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke blive betragtet som fejl i forbindelse med vores revision med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

11.

De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Vores revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke gå ud over det stade, hvor støtten udbetales til partnerlandet. De overførte midler integreres derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke blive betragtet som fejl i forbindelse med vores revision med hensyn til formel rigtighed.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Den teoretiske tilgang

| 12. | Når EUF-støtten er underlagt særlige krav med hensyn til omkostningernes støtteberettigelse, undersøger vi, om disse krav er overholdt. Når Kommissionens bidrag til multidonorprojekter sammenlægges med andre donorers bidrag og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt det samlede beløb omfatter tilstrækkelige støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Sådan som Kommissionen anvender denne tilgang, begrænser den revisorernes arbejde, hvis der er betydelige bidrag fra andre donorer, som Kommissionen så betragter som tilstrækkelige til at dække alle de ikke-støtteberettigede udgifter, vi eventuelt har konstateret. |
| --- | --- |

12.

Når EUF-støtten er underlagt særlige krav med hensyn til omkostningernes støtteberettigelse, undersøger vi, om disse krav er overholdt. Når Kommissionens bidrag til multidonorprojekter sammenlægges med andre donorers bidrag og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt det samlede beløb omfatter tilstrækkelige støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Sådan som Kommissionen anvender denne tilgang, begrænser den revisorernes arbejde, hvis der er betydelige bidrag fra andre donorer, som Kommissionen så betragter som tilstrækkelige til at dække alle de ikke-støtteberettigede udgifter, vi eventuelt har konstateret.

KAPITEL I — GENNEMFØRELSEN AF 8., 9., 10. OG 11. EUF

Finansiel gennemførelse

| 13. | 8. EUF (1995-2000) andrager 12 840  millioner euro, 9. EUF (2000-2007) 13 800  millioner euro, og 10. EUF (2008-2013) 22 682  millioner euro. |
| --- | --- |

13.

8. EUF (1995-2000) andrager 12 840  millioner euro, 9. EUF (2000-2007) 13 800  millioner euro, og 10. EUF (2008-2013) 22 682  millioner euro.

| 14. | Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF (13) trådte i kraft den 1. marts 2015, efter at alle EU-medlemsstaterne havde ratificeret den. 11. EUF er på i alt 30 506  millioner euro (14), hvoraf 29 089  millioner euro tildeles AVS-staterne og 364,5  millioner euro OLT'erne. Disse beløb inkluderer henholdsvis 1 134  millioner euro og 5 millioner euro til investeringsfaciliteten, som EIB forvalter, navnlig i form af tilskud til finansiering af rentegodtgørelser og projektrelateret faglig bistand. Endelig er 1 052,5  millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF. |
| --- | --- |

14.

Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF (13) trådte i kraft den 1. marts 2015, efter at alle EU-medlemsstaterne havde ratificeret den. 11. EUF er på i alt 30 506  millioner euro (14), hvoraf 29 089  millioner euro tildeles AVS-staterne og 364,5  millioner euro OLT'erne. Disse beløb inkluderer henholdsvis 1 134  millioner euro og 5 millioner euro til investeringsfaciliteten, som EIB forvalter, navnlig i form af tilskud til finansiering af rentegodtgørelser og projektrelateret faglig bistand. Endelig er 1 052,5  millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF.

| 15. | Figur 2
  viser den kumulerede anvendelse af EUF's midler i 2015. |
| --- | --- |

15.

Figur 2
  viser den kumulerede anvendelse af EUF's midler i 2015.

Figur 2 —   Anvendelse af EUF's midler pr. 31. december 2015

| (millioner euro) |
| --- |
| | Stillingen pr. udgangen af 2014 | Budgetgennemførelse i regnskabsåret 2015 (nettobeløb) (70) | Stillingen pr. udgangen af 2015 |
| | Samlet beløb | Udnyttelsesgrad (66) | 8. EUF (67) | 9. EUF (67) | 10. EUF | 11. EUF | Samlet beløb | 8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | 11. EUF | Samlet beløb | Udnyttelsesgrad (66) |
| A — | MIDLER
   (65) |

(millioner euro)

Stillingen pr. udgangen af 2014

Budgetgennemførelse i regnskabsåret 2015 (nettobeløb) (70)

Stillingen pr. udgangen af 2015

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad (66)

8. EUF (67)

9. EUF (67)

10. EUF

11. EUF

Samlet beløb

8. EUF

9. EUF

10. EUF

11. EUF

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad (66)

A —

49 100

- 6

- 109

56

27 839

27 780

10 412

15 630

21 384

29 455

76 880

| B — | UDNYTTELSE |
| --- | --- |

B —

| 1. | Samlede forpligtelser
   (68) |
| --- | --- |

1.

48 573

98,9  %

- 12

- 170

- 156

5 372

5 034

10 404

15 533

21 137

6 533

53 607

69,7  %

| 2. | Specifikke forpligtelser
   (69) |
| --- | --- |

2.

44 790

91,2  %

- 16

- 52

783

3 293

4 008

10 385

15 355

19 035

4 023

48 797

63,5  %

| 3. | Betalinger |
| --- | --- |

3.

38 900

79,2  %

- 3

43

2 024

1 024

3 088

10 376

14 985

15 009

1 619

41 989

54,6  %

| C — | Uindfriede forpligtelser (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

9 673

19,7  %

28

548

6 128

4 914

11 618

15,1  %

| D — | Disponibelt beløb (A-B1) |
| --- | --- |

D —

527

1,1  %

8

97

247

22 922

23 273

30,3  %

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 16. | De samlede nettoforpligtelser, der blev indgået i 2015 (5 034  millioner euro), lå på et historisk højt niveau (15). Det skyldtes, at 11. EUF trådte i kraft, hvilket øgede de ressourcer, der var til rådighed til forpligtelser, med 27 839  millioner euro. Ikrafttrædelsen af 11. EUF indvirkede også på gennemførelsesgraden for uindfriede forpligtelser, som faldt fra 98,9  % til 69,7  % for finansieringsafgørelser (samlede forpligtelser) og fra 91,2  % til 63,5  % for specifikke forpligtelser. |
| --- | --- |

16.

De samlede nettoforpligtelser, der blev indgået i 2015 (5 034  millioner euro), lå på et historisk højt niveau (15). Det skyldtes, at 11. EUF trådte i kraft, hvilket øgede de ressourcer, der var til rådighed til forpligtelser, med 27 839  millioner euro. Ikrafttrædelsen af 11. EUF indvirkede også på gennemførelsesgraden for uindfriede forpligtelser, som faldt fra 98,9  % til 69,7  % for finansieringsafgørelser (samlede forpligtelser) og fra 91,2  % til 63,5  % for specifikke forpligtelser.

| 17. | På hele sit ansvarsområde (16) fortsatte GD DEVCO sine bestræbelser på at nedbringe gamle forfinansieringer og gamle uindfriede forpligtelser (17) og reducere antallet af åbne udløbne kontrakter (18). De fastsatte mål for 2015 for reduktion af gamle forfinansieringer og uindfriede forpligtelser blev langt overskredet (19). Men mens det fastsatte mål for 2015 med hensyn til de udløbne kontrakters andel af det samlede antal kontrakter næsten blev nået for GD DEVCO's samlede portefølje (20), var EUF'ernes fremskridt mindre tilfredsstillende (21). |
| --- | --- |

17.

På hele sit ansvarsområde (16) fortsatte GD DEVCO sine bestræbelser på at nedbringe gamle forfinansieringer og gamle uindfriede forpligtelser (17) og reducere antallet af åbne udløbne kontrakter (18). De fastsatte mål for 2015 for reduktion af gamle forfinansieringer og uindfriede forpligtelser blev langt overskredet (19). Men mens det fastsatte mål for 2015 med hensyn til de udløbne kontrakters andel af det samlede antal kontrakter næsten blev nået for GD DEVCO's samlede portefølje (20), var EUF'ernes fremskridt mindre tilfredsstillende (21).

| 17. | De centrale problemer, der forhindrer, at udløbne kontrakter for EUF kan afsluttes, er som følger: Inddrivelsesordrer, der ikke er indbetalt, retssager og igangværende revisionsprocesser. Selv om disse aspekter ikke fuldstændig er under Kommissionens kontrol, vil den fortsætte sine bestræbelser på at fremskynde afslutningen af udløbne kontrakter. |
| --- | --- |

17.

KAPITEL II — RETTENS REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Rettens revisionserklæring om 8., 9., 10. og 11. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning

| I — | I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 49 i finansforordningen for den 11. EUF, som også finder anvendelse på tidligere EUF, har vi:






  a) | revideret årsregnskabet for 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, som blev godkendt af Kommissionen den 15. juli 2016, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsanalysen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og oversigten over de europæiske udviklingsfondes fordringer samt beretningen om den finansielle gennemførelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2015, og |
| --- | --- | --- |

I —

I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 49 i finansforordningen for den 11. EUF, som også finder anvendelse på tidligere EUF, har vi:

a)

revideret årsregnskabet for 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, som blev godkendt af Kommissionen den 15. juli 2016, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsanalysen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og oversigten over de europæiske udviklingsfondes fordringer samt beretningen om den finansielle gennemførelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2015, og

| b) | efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, inden for den retlige ramme, der gælder for EUF, for så vidt angår den del af fondenes midler, som Kommissionen står for den økonomiske forvaltning af (22). |
| --- | --- |

b)

efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, inden for den retlige ramme, der gælder for EUF, for så vidt angår den del af fondenes midler, som Kommissionen står for den økonomiske forvaltning af (22).

Ledelsens ansvar

| II — | Ifølge artikel 310-325 i TEUF og de gældende finansforordninger (23) har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF'erne på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor (24), samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF's regnskab (artikel 317 i TEUF). |
| --- | --- |

II —

Ifølge artikel 310-325 i TEUF og de gældende finansforordninger (23) har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF'erne på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor (24), samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF's regnskab (artikel 317 i TEUF).

Revisors ansvar

| III — | Det er vores ansvar på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Vi har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions. Ifølge disse standarder skal vi planlægge og udføre revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF's årsregnskab er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III —

Det er vores ansvar på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Vi har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions. Ifølge disse standarder skal vi planlægge og udføre revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF's årsregnskab er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

| IV — | Det indgår i en revision, at der udføres handlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i regnskabet og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risiciene for, at der er væsentlig fejlinformation i regnskabet, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EUF'ernes retlige ramme, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende regnskab, og til de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om den interne kontrols effektivitet. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af regnskabet. |
| --- | --- |

IV —

Det indgår i en revision, at der udføres handlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i regnskabet og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risiciene for, at der er væsentlig fejlinformation i regnskabet, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EUF'ernes retlige ramme, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende regnskab, og til de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om den interne kontrols effektivitet. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af regnskabet.

| V — | Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæringer. |
| --- | --- |

V —

Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæringer.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| VI — | Det er vores opfattelse, at 8., 9., 10 og 11. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2015 samt af resultaterne af EUF'ernes transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF-finansforordningen og med regnskabsreglerne, der er baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

VI —

Det er vores opfattelse, at 8., 9., 10 og 11. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2015 samt af resultaterne af EUF'ernes transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF-finansforordningen og med regnskabsreglerne, der er baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskabet

| VII — | Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

VII —

Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| VIII — | Vi anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i 8., 9., 10. og 11. EUF's udgiftstransaktioner er 3,8  %. |
| --- | --- |

VIII —

Vi anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i 8., 9., 10. og 11. EUF's udgiftstransaktioner er 3,8  %.

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| IX — | På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i punktet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

IX —

På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i punktet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, er væsentlig fejlbehæftede.

14. juli 2016

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide de Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 18. | De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2015. Med hensyn til revisionen vedrørende EUF skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

18.

De centrale elementer i vores revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
  til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2015. Med hensyn til revisionen vedrørende EUF skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| 19. | Vores bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed vedrører årsregnskabet (25) for 8., 9., 10. og 11. EUF (26), som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med EUF's finansforordning (27). Vi modtog disse dokumenter sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 18. juli 2016. Vi testede beløbene og oplysningerne og vurderede de anvendte regnskabsprincipper, væsentlige skøn foretaget af ledelsen og den samlede præsentation af regnskabet. |
| --- | --- |

19.

Vores bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed vedrører årsregnskabet (25) for 8., 9., 10. og 11. EUF (26), som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med EUF's finansforordning (27). Vi modtog disse dokumenter sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 18. juli 2016. Vi testede beløbene og oplysningerne og vurderede de anvendte regnskabsprincipper, væsentlige skøn foretaget af ledelsen og den samlede præsentation af regnskabet.

| 20. | Med hensyn til revisionen vedrørende transaktionernes formelle rigtighed skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

20.

Med hensyn til revisionen vedrørende transaktionernes formelle rigtighed skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| a) | vi gennemgik alle bidrag fra medlemsstaterne og en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner |
| --- | --- |

a)

vi gennemgik alle bidrag fra medlemsstaterne og en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner

| b) | vi gennemgik en stikprøve på 140 transaktioner. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle EUF's betalinger. Den bestod af 104 betalinger anvist af 19 EU-delegationer (28) og 36 betalinger godkendt af Kommissionens hovedkvarter (29). Når der blev konstateret fejl, blev de relevante kontrolsystemer analyseret for at identificere de specifikke systemsvagheder, der var tale om |
| --- | --- |

b)

vi gennemgik en stikprøve på 140 transaktioner. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle EUF's betalinger. Den bestod af 104 betalinger anvist af 19 EU-delegationer (28) og 36 betalinger godkendt af Kommissionens hovedkvarter (29). Når der blev konstateret fejl, blev de relevante kontrolsystemer analyseret for at identificere de specifikke systemsvagheder, der var tale om

| c) | vi vurderede systemerne i GD DEVCO og i EU-delegationerne og gennemgik blandt andet: i) forudgående kontroller udført af ansatte i Kommissionen, eksterne revisorer eller tilsynsførende, før der blev afholdt betaling, og ii) overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner, kontrolbesøg, overvågningsbesøg og GD DEVCO's undersøgelser af restfejlfrekvensen i perioden 2012-2015 |
| --- | --- |

c)

vi vurderede systemerne i GD DEVCO og i EU-delegationerne og gennemgik blandt andet: i) forudgående kontroller udført af ansatte i Kommissionen, eksterne revisorer eller tilsynsførende, før der blev afholdt betaling, og ii) overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner, kontrolbesøg, overvågningsbesøg og GD DEVCO's undersøgelser af restfejlfrekvensen i perioden 2012-2015

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| d) | vi gennemgik den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for GD DEVCO og |
| --- | --- |

d)

vi gennemgik den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for GD DEVCO og

| e) | vi fulgte op på vores tidligere anbefalinger. |
| --- | --- |

e)

vi fulgte op på vores tidligere anbefalinger.

| 21. | Som anført i punkt 6 implementerer GD DEVCO de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Vores bemærkninger både om systemerne og om pålideligheden af den årlige aktivitetsrapport og generaldirektørens erklæring for 2015 vedrører hele GD DEVCO's ansvarsområde. |
| --- | --- |

21.

Som anført i punkt 6 implementerer GD DEVCO de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Vores bemærkninger både om systemerne og om pålideligheden af den årlige aktivitetsrapport og generaldirektørens erklæring for 2015 vedrører hele GD DEVCO's ansvarsområde.

Regnskabets rigtighed

| 22. | I forlængelse af vores bemærkning i årsberetningen for 2014 (30) har Kommissionen i forbindelse med cut off-proceduren medtaget budgetstøttekontrakter i vurderingen af skyldige omkostninger for 2015. |
| --- | --- |

22.

I forlængelse af vores bemærkning i årsberetningen for 2014 (30) har Kommissionen i forbindelse med cut off-proceduren medtaget budgetstøttekontrakter i vurderingen af skyldige omkostninger for 2015.

| 23. | Kommissionen traf også foranstaltninger til at adressere de forhold, som var rejst i årsberetningerne for 2013 og 2014 (31) om inddrivelse af påløbne renter på forfinansieringsbeløb. For så vidt angår påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 750 000  euro har Kommissionen etableret en vurderingsmetode, der er baseret på gennemsnitlige rentesatser og anmodninger om bekræftelse til en stikprøve af delegationer. For så vidt angår påløbne renter på forfinansieringsbeløb på mellem 250 000 og 750 000  euro, blev det IT-værktøj, der blev udviklet ved udgangen af 2014, taget i brug, hvilket gjorde det muligt for Kommissionen korrekt at registrere 2,5  millioner euro i optjente renter i regnskabet for 2015. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen traf også foranstaltninger til at adressere de forhold, som var rejst i årsberetningerne for 2013 og 2014 (31) om inddrivelse af påløbne renter på forfinansieringsbeløb. For så vidt angår påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 750 000  euro har Kommissionen etableret en vurderingsmetode, der er baseret på gennemsnitlige rentesatser og anmodninger om bekræftelse til en stikprøve af delegationer. For så vidt angår påløbne renter på forfinansieringsbeløb på mellem 250 000 og 750 000  euro, blev det IT-værktøj, der blev udviklet ved udgangen af 2014, taget i brug, hvilket gjorde det muligt for Kommissionen korrekt at registrere 2,5  millioner euro i optjente renter i regnskabet for 2015.

| 24. | Vi gennemgik en stikprøve på ti indtægtsordrer på 17,7  millioner euro, der var registreret som driftsindtægter — inddrivelse af udgifter (i alt 35,9  millioner euro). I tre tilfælde var uudnyttede forfinansieringsbeløb på i alt 9,6  millioner euro fejlagtigt blevet registreret som driftsindtægter, og derved var regnskabsårets økonomiske resultat sat for højt i det foreløbige årsregnskab. Selv om disse tre tilfælde blev korrigeret af Kommissionen i det endelige regnskab, er det sandsynligt, at der kunne være forekommet lignende fejl i andre indtægtsordrer på grund af den systemiske karakter (32) af dette forhold (33). |
| --- | --- |

24.

Vi gennemgik en stikprøve på ti indtægtsordrer på 17,7  millioner euro, der var registreret som driftsindtægter — inddrivelse af udgifter (i alt 35,9  millioner euro). I tre tilfælde var uudnyttede forfinansieringsbeløb på i alt 9,6  millioner euro fejlagtigt blevet registreret som driftsindtægter, og derved var regnskabsårets økonomiske resultat sat for højt i det foreløbige årsregnskab. Selv om disse tre tilfælde blev korrigeret af Kommissionen i det endelige regnskab, er det sandsynligt, at der kunne være forekommet lignende fejl i andre indtægtsordrer på grund af den systemiske karakter (32) af dette forhold (33).

| 24. | I to af de tre sager, som Revisionsretten påpegede, var der et forfinansieringsbeløb til rådighed på tidspunktet for inddrivelsen. Disse fejl er blevet rettet, hvilket afspejles i det endelige regnskab (til en samlet fejlværdi på 2,1  mio. EUR). I det resterende tilfælde (7,5  mio. EUR) var det ikke muligt at registrere et fald i forfinansieringen i 2015, da der ikke var noget forfinansieringsbeløb til rådighed på tidspunktet for inddrivelsen.

  Kommissionen vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at forebygge, afsløre og rette sådanne fejl i fremtiden. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at forebygge, afsløre og rette sådanne fejl i fremtiden.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Transaktionernes formelle rigtighed

Indtægter

| 25. | Udgiftstransaktionerne er ikke væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

25.

Udgiftstransaktionerne er ikke væsentlig fejlbehæftede.

Betalinger

| 26. | Resultaterne af testen af betalingstransaktioner er sammenfattet i
  bilag 1
  . Af de 140 betalingstransaktioner, vi undersøgte, var 35 (25 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 28 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 3,8  % (34). |
| --- | --- |

26.

Resultaterne af testen af betalingstransaktioner er sammenfattet i
  bilag 1
  . Af de 140 betalingstransaktioner, vi undersøgte, var 35 (25 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 28 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten er 3,8  % (34).

| 27. | Holdes de 15 budgetstøttetransaktioner og de 17 transaktioner, hvor den teoretiske tilgang anvendes, jf. punkt 9-12, ude af den reviderede stikprøve, er den anslåede fejlforekomst 5,8  % (35). |
| --- | --- |

27.

Holdes de 15 budgetstøttetransaktioner og de 17 transaktioner, hvor den teoretiske tilgang anvendes, jf. punkt 9-12, ude af den reviderede stikprøve, er den anslåede fejlforekomst 5,8  % (35).

| 28. | Figur 3
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015. Fejl vedrørende manglende bilag og manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb tegner sig for 70 % af den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

28.

Figur 3
  viser, hvor meget de forskellige fejltyper bidrog til vores skøn vedrørende fejlforekomsten for 2015. Fejl vedrørende manglende bilag og manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb tegner sig for 70 % af den anslåede fejlforekomst.

Figur 3 —   Oversigt over den anslåede fejlforekomst

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Projekter

| 29. | Af de 125 betalingstransaktioner, vi reviderede, var 35 (28 %) behæftet med fejl. 16 af de 28 (80 %) betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var endelige transaktioner, hvor beløbene var blevet anvist til betaling, efter at alle de forudgående kontroller var blevet udført. |
| --- | --- |

29.

Af de 125 betalingstransaktioner, vi reviderede, var 35 (28 %) behæftet med fejl. 16 af de 28 (80 %) betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var endelige transaktioner, hvor beløbene var blevet anvist til betaling, efter at alle de forudgående kontroller var blevet udført.

| 30. | Som i de seneste år (36) begik Kommissionen og dens gennemførelsespartnere flere fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud og bidragsaftaler med internationale organisationer end i transaktioner med relation til andre former for bistand. 25 af de 71 (35 %) reviderede transaktioner af denne type var behæftet med kvantificerbare fejl, som tegnede sig for 79 % af den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

30.

Som i de seneste år (36) begik Kommissionen og dens gennemførelsespartnere flere fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud og bidragsaftaler med internationale organisationer end i transaktioner med relation til andre former for bistand. 25 af de 71 (35 %) reviderede transaktioner af denne type var behæftet med kvantificerbare fejl, som tegnede sig for 79 % af den anslåede fejlforekomst.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 31. | De vigtigste typer af kvantificerbare fejl var: |
| --- | --- |

31.

De vigtigste typer af kvantificerbare fejl var:

| a) | vigtige bilag manglede (13 transaktioner) (37) |
| --- | --- |

a)

vigtige bilag manglede (13 transaktioner) (37)

| b) | støttemodtagerens manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb (syv transaktioner) |
| --- | --- |

b)

støttemodtagerens manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb (syv transaktioner)

| c) | ikke-støtteberettigede udgifter, f.eks. udgifter vedrørende aktiviteter, som ikke var omfattet af kontrakten (syv transaktioner), ikke-støtteberettiget moms (to transaktioner), udgifter, der var påløbet uden for gennemførelsesperioden (to transaktioner), og indirekte omkostninger, som var anmeldt som direkte omkostninger (én transaktion) |
| --- | --- |

c)

ikke-støtteberettigede udgifter, f.eks. udgifter vedrørende aktiviteter, som ikke var omfattet af kontrakten (syv transaktioner), ikke-støtteberettiget moms (to transaktioner), udgifter, der var påløbet uden for gennemførelsesperioden (to transaktioner), og indirekte omkostninger, som var anmeldt som direkte omkostninger (én transaktion)

| d) | udgifter, som støttemodtagerne ikke havde afholdt (syv transaktioner) |
| --- | --- |

d)

udgifter, som støttemodtagerne ikke havde afholdt (syv transaktioner)

| e) | ukorrekt beregning af udgifter (fire transaktioner). |
| --- | --- |

e)

ukorrekt beregning af udgifter (fire transaktioner).

Figur 4 — Eksempler på kvantificerbare fejl i projekttransaktioner

Tekstboks 4 —
     
  Vigtige bilag manglede

Vigtige bilag manglede

Vi gennemgik en afregning af udgifter påløbet under programmet for støtte til institutionel udvikling af indenrigsministeriet, som blev gennemført af et nationalt udviklingsorgan i Mozambique. Vi testede 10 udgiftsposter. For fire af dem, som vedrørte levering af laboratorie-, IT- og kontorudstyr til i alt 874 309  euro, blev den nødvendige dokumentation for udgifterne (f.eks. bevis for varelevering, oprindelsescertifikater eller udbudsdokumenter) ikke fremlagt.

Vigtige bilag manglede

En af de korrigerende foranstaltninger, som Kommissionen har planlagt, er medtagelsen af de stikprøveudvalgte kontrakter i revisionsplanen for 2016, der blev besluttet inden Rettens besøg. Hertil kommer, at inddrivelsesproceduren er indledt for det fulde beløb, som Retten har fundet ikke-støtteberettiget.

Støttemodtagerens manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb

Vi gennemgik den endelige betaling på 427 956  euro under en kontrakt om levering af laboratorieudstyr til test af landbrugsprodukter i Etiopien. I henhold til EU's indkøbsregler skulle kontrakten være tildelt efter afholdelse af et åbent internationalt udbud. I stedet blev kontrakten tildelt direkte til et konsulentfirma uden nogen form for konkurrencebaseret udbud. Dette var ikke berettiget. Hertil kommer, at firmaet ikke var en godkendt forhandler af det indkøbte udstyr, men kun optrådte som mellemled og indkøbte udstyret fra en godkendt forhandler. Det forhold, at man uden begrundelse undlod at gennemføre et konkurrencebaseret udbud, var i strid med princippet om ligebehandling og begrænsede konkurrencen.

Støttemodtagerens manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb

Kommissionen er i færd med at gennemføre de relevante korrigerende foranstaltninger, dvs. at inddrivelsesproceduren er indledt for det fulde beløb, som Retten fandt ikke-støtteberettiget. Desuden iværksatte Kommissionen en ekstern kontrol af udgifter i forbindelse med alle de programoverslag, der forvaltes af kontrahenten, i afventning af de endelige rapporter for at fastslå det fulde skyldige beløb.

Ikke-støtteberettigede udgifter

Retten undersøgte afregningen af udgifter på 76 609  euro under programmet »Facilité de Coopération Technique« i Den Demokratiske Republik Congo. En post vedrørte udvidelsesarbejder på en bygning, der ikke var omfattet af programmet. Desuden blev arbejdet udført mellem august og december 2013, dvs. uden for gennemførelsesperioden, som gik fra december 2013 til marts 2015.

Ikke-støtteberettigede udgifter

Kommissionen undersøger, hvordan der skal følges op på dette.

Udgifter, som støttemodtageren ikke havde afholdt

Vi undersøgte en afregning af forfinansiering under programmet for fremskyndelse af opfyldelsen af milleniumudviklingsmål 1c (38), som blev gennemført i Mozambique. Den internationale organisation, der gennemførte programmet, anførte korrekt i regnskabet, at der var afholdt 3 651 772  euro i faktiske omkostninger, og at yderligere 1 362 182  euro repræsenterede retlige forpligtelser (endnu ikke afholdte udgifter). GD DEVCO godkendte fejlagtigt det samlede beløb på 5 013 954  euro som støtteberettigede faktiske omkostninger.

Udgifter, som støttemodtageren ikke havde afholdt

Kommissionen vil træffe de relevante korrigerende foranstaltninger ved at trække de fulde beløb, som Retten har fundet ikke-støtteberettigede, fra de næste betalinger.

| 32. | For så vidt angår ni tilfælde af kvantificerbare fejl, havde Kommissionen fra sine systemer tilstrækkelige oplysninger (39) til at forebygge, afsløre og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst have været 1,7 procentpoint lavere (40). |
| --- | --- |

32.

For så vidt angår ni tilfælde af kvantificerbare fejl, havde Kommissionen fra sine systemer tilstrækkelige oplysninger (39) til at forebygge, afsløre og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede fejlforekomst have været 1,7 procentpoint lavere (40).

| 33. | Derudover havde 12 transaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl (41), været genstand for revision eller udgiftskontrol. Oplysningerne i revisions- eller kontrolrapporterne om det faktisk udførte arbejde gjorde det ikke muligt for os at vurdere, om fejlene kunne være opdaget og korrigeret ved hjælp af disse forudgående kontroller. |
| --- | --- |

33.

Derudover havde 12 transaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl (41), været genstand for revision eller udgiftskontrol. Oplysningerne i revisions- eller kontrolrapporterne om det faktisk udførte arbejde gjorde det ikke muligt for os at vurdere, om fejlene kunne være opdaget og korrigeret ved hjælp af disse forudgående kontroller.

| 34. | De ikke-kvantificerbare fejl vedrørte anmeldelse af anslåede i stedet for faktiske omkostninger (tre transaktioner), mangler i de fulgte procedurer for offentlige indkøb (to transaktioner) utilstrækkelig dokumentation (én transaktion) og udgifter, som ikke var omfattet af kontrakten (én transaktion). |
| --- | --- |

34.

De ikke-kvantificerbare fejl vedrørte anmeldelse af anslåede i stedet for faktiske omkostninger (tre transaktioner), mangler i de fulgte procedurer for offentlige indkøb (to transaktioner) utilstrækkelig dokumentation (én transaktion) og udgifter, som ikke var omfattet af kontrakten (én transaktion).

Budgetstøtte

| 35. | De 15 undersøgte budgetstøttetransaktioner var ikke behæftet med fejl med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

35.

De 15 undersøgte budgetstøttetransaktioner var ikke behæftet med fejl med hensyn til formel rigtighed.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer

| 36. | I maj 2013 vedtog GD DEVCO en handlingsplan med henblik på at afhjælpe svagheder i anvendelsen af generaldirektoratets eget kontrolsystem (42). Vi gennemgik de fremskridt, der var nået med at gennemføre handlingsplanen, og indsamlede bevis, der pr. udgangen af 2015 viste, at 19 aktioner var blevet gennemført fuldt ud, og at fire stadig var i gang. |
| --- | --- |

36.

I maj 2013 vedtog GD DEVCO en handlingsplan med henblik på at afhjælpe svagheder i anvendelsen af generaldirektoratets eget kontrolsystem (42). Vi gennemgik de fremskridt, der var nået med at gennemføre handlingsplanen, og indsamlede bevis, der pr. udgangen af 2015 viste, at 19 aktioner var blevet gennemført fuldt ud, og at fire stadig var i gang.

| 37. | I juli 2015 vedtog GD DEVCO en ny handlingsplan, efter at generaldirektøren i den årlige aktivitetsrapport for 2014 for tredje år i træk havde udtrykt et forbehold. Den nye handlingsplan indeholder specifikke foranstaltninger, der er rettet mod højrisikoområder: indirekte forvaltning ved internationale organisationer og direkte forvaltning gennem tilskud. Fremskridtene med hensyn til at gennemføre den nye handlingsplan vil blive vurderet i næste års årsberetning. |
| --- | --- |

37.

I juli 2015 vedtog GD DEVCO en ny handlingsplan, efter at generaldirektøren i den årlige aktivitetsrapport for 2014 for tredje år i træk havde udtrykt et forbehold. Den nye handlingsplan indeholder specifikke foranstaltninger, der er rettet mod højrisikoområder: indirekte forvaltning ved internationale organisationer og direkte forvaltning gennem tilskud. Fremskridtene med hensyn til at gennemføre den nye handlingsplan vil blive vurderet i næste års årsberetning.

| 38. | Som i de seneste år tyder den fejlfrekvens, som Retten konstaterede, og hvori der også indgik fejl, der indvirker på de endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for forudgående ekstern revision og udgiftskontrol, på, at der er svagheder ved denne kontrol. |
| --- | --- |

38.

Som i de seneste år tyder den fejlfrekvens, som Retten konstaterede, og hvori der også indgik fejl, der indvirker på de endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for forudgående ekstern revision og udgiftskontrol, på, at der er svagheder ved denne kontrol.

| 39. | I vores seneste årsberetning rapporterede vi om de foranstaltninger, GD DEVCO allerede havde iværksat for at forbedre kvaliteten af disse revisioner og kontroller (43). I februar 2016 indførte GD DEVCO et kvalitetsskema (44) til vurdering af kontrollernes pålidelighed. Dette redskab vil blive obligatorisk for de revisioner og kontroller, GD DEVCO indgår aftale om efter den 1. januar 2016. Det er imidlertid endnu ikke velegnet til brug for revisioner og udgiftskontroller, der udføres af lokale revisionsfirmaer, som er ansat direkte af støttemodtagerne (45), hvor risikoen for utilstrækkelig kvalitet vurderes at være højere. Desuden indeholder revisions- og kontrolrapporterne ikke tilstrækkelige oplysninger om det faktisk udførte arbejde til, at kvalitetsskemaet kan udnyttes effektivt. |
| --- | --- |

39.

I vores seneste årsberetning rapporterede vi om de foranstaltninger, GD DEVCO allerede havde iværksat for at forbedre kvaliteten af disse revisioner og kontroller (43). I februar 2016 indførte GD DEVCO et kvalitetsskema (44) til vurdering af kontrollernes pålidelighed. Dette redskab vil blive obligatorisk for de revisioner og kontroller, GD DEVCO indgår aftale om efter den 1. januar 2016. Det er imidlertid endnu ikke velegnet til brug for revisioner og udgiftskontroller, der udføres af lokale revisionsfirmaer, som er ansat direkte af støttemodtagerne (45), hvor risikoen for utilstrækkelig kvalitet vurderes at være højere. Desuden indeholder revisions- og kontrolrapporterne ikke tilstrækkelige oplysninger om det faktisk udførte arbejde til, at kvalitetsskemaet kan udnyttes effektivt.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 40. | GD DEVCO har også udviklet en ny revisionsapplikation, som blev taget i brug i andet halvår af 2015, og som vil kunne forbedre overvågningen og opfølgningen af resultaterne af de revisioner og kontroller, som GD DEVCO har indgået aftale om. Ligesom kvalitetsskemaet omfatter den nye applikation ikke revisioner og kontroller, som støttemodtagerne har indgået aftale om direkte, og for hvilke det nuværende kontrolsystem ikke gør det muligt for GD DEVCO at indhente pålidelige oplysninger om de samlede omkostninger og resultater. |
| --- | --- |

40.

GD DEVCO har også udviklet en ny revisionsapplikation, som blev taget i brug i andet halvår af 2015, og som vil kunne forbedre overvågningen og opfølgningen af resultaterne af de revisioner og kontroller, som GD DEVCO har indgået aftale om. Ligesom kvalitetsskemaet omfatter den nye applikation ikke revisioner og kontroller, som støttemodtagerne har indgået aftale om direkte, og for hvilke det nuværende kontrolsystem ikke gør det muligt for GD DEVCO at indhente pålidelige oplysninger om de samlede omkostninger og resultater.

| 41. | På områderne dokumenthåndtering og indkøb har GD DEVCO indført en række foranstaltninger med henblik på at forbedre situationen for både Kommissionen og støttemodtagere (46). Manglende bilag og manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb er imidlertid stadig de vigtigste medvirkende faktorer til den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

41.

På områderne dokumenthåndtering og indkøb har GD DEVCO indført en række foranstaltninger med henblik på at forbedre situationen for både Kommissionen og støttemodtagere (46). Manglende bilag og manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb er imidlertid stadig de vigtigste medvirkende faktorer til den anslåede fejlforekomst.

2015-undersøgelsen af restfejlfrekvensen

| 42. | I 2015 udførte GD DEVCO sin fjerde undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl, som forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke har kunnet forhindre. |
| --- | --- |

42.

I 2015 udførte GD DEVCO sin fjerde undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl, som forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke har kunnet forhindre.

| 42. | GD DEVCO vil ligeledes anvende et kvalitetssikringssystem i forbindelse med den udgiftskontrol, som modtagerne har indgået direkte kontrakter om.. Men da mangler i systemet delvis er forbundet med mangler i kommissoriet for typer af kontrakter, vil GD DEVCO først revidere dette kommissorium. Ud over indførelsen af de skærpede kvalitetskrav vil revisionen af kommissoriet ligeledes omfatte et klarere fokus på nyttige resultater med henblik på sikkerhedsmæssige formål. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Undersøgelsen omfattede en gennemgang af en repræsentativ stikprøve af transaktioner vedrørende kontrakter, der blev opfyldt mellem september 2014 og august 2015. Resultaterne af den præsenteres i den årlige aktivitetsrapport (47). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen er 2,20  %, dvs. over den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat. I forlængelse af en anbefaling i vores årsberetning for 2013 (48) oplyses der i den årlige aktivitetsrapport om omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og dens begrænsninger i forhold til en revisionsopgave (49). |
| --- | --- |

43.

Undersøgelsen omfattede en gennemgang af en repræsentativ stikprøve af transaktioner vedrørende kontrakter, der blev opfyldt mellem september 2014 og august 2015. Resultaterne af den præsenteres i den årlige aktivitetsrapport (47). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen er 2,20  %, dvs. over den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat. I forlængelse af en anbefaling i vores årsberetning for 2013 (48) oplyses der i den årlige aktivitetsrapport om omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og dens begrænsninger i forhold til en revisionsopgave (49).

| 43. | Kommissionen overvejer denne mulighed. I betragtning af det betragtelige beløb, der er blevet brugt på udgiftskontrol, de begrænsede muligheder for opfølgning og investeringen i de ressourcer, der er nødvendige for overvågningen heraf, vil GD DEVCO dog indledningsvist vurdere omkostningerne og fordelene ved at inkludere dette i den nye revisionsapplikation. |
| --- | --- |

43.

| 44. | De hovedtyper af fejl, der blev konstateret i undersøgelsen, er:






  a) | mangel på tilfredsstillende dokumentation for støtteberettigelse fra modtagerorganisationerne (35 % af restfejlfrekvensen) |
| --- | --- | --- |

44.

De hovedtyper af fejl, der blev konstateret i undersøgelsen, er:

a)

mangel på tilfredsstillende dokumentation for støtteberettigelse fra modtagerorganisationerne (35 % af restfejlfrekvensen)

| b) | ikke-støtteberettigede udgifter (25 % af restfejlfrekvensen) afholdt af støttemodtagere, som ikke er internationale organisationer |
| --- | --- |

b)

ikke-støtteberettigede udgifter (25 % af restfejlfrekvensen) afholdt af støttemodtagere, som ikke er internationale organisationer

| c) | fejl, som anslås (20 % af restfejlfrekvensen), fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt bevis til at efterprøve, om transaktionerne er formelt rigtige |
| --- | --- |

c)

fejl, som anslås (20 % af restfejlfrekvensen), fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt bevis til at efterprøve, om transaktionerne er formelt rigtige

| d) | ikke-støtteberettigede udgifter afholdt af internationale organisationer (15 % af restfejlfrekvensen) |
| --- | --- |

d)

ikke-støtteberettigede udgifter afholdt af internationale organisationer (15 % af restfejlfrekvensen)

| e) | ikke inddrevne og ikke korrigerede beløb (5 % af restfejlfrekvensen) |
| --- | --- |

e)

ikke inddrevne og ikke korrigerede beløb (5 % af restfejlfrekvensen)

| 44. | Kommissionen glæder sig over Rettens anerkendelse af de foranstaltninger, der er sat i værk. De foranstaltninger, der indgår i de reviderede modeller for kontrakter og indkøb vil kun gradvist blive synlige i forbindelse med Rettens revision i overensstemmelse med stigningen i forpligtelserne på basis af disse reviderede modeller i Rettens stikprøver af transaktioner. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Som anført i vores beretning sidste år viste vores gennemgang af 2014-undersøgelsen af restfejlfrekvensen, at der kunne ske forbedringer på en række områder (50). Med henblik på 2015-undersøgelsen af restfejlfrekvensen indførte GD DEVCO en række afbødende foranstaltninger. De adresserer samtlige svagheder med undtagelse af den specifikke metode til vurdering af restfejlfrekvensen, som ikke er blevet ændret, og som stadig giver en for bred skønsmargen ved vurderingen af individuelle fejlforekomster. |
| --- | --- |

45.

Som anført i vores beretning sidste år viste vores gennemgang af 2014-undersøgelsen af restfejlfrekvensen, at der kunne ske forbedringer på en række områder (50). Med henblik på 2015-undersøgelsen af restfejlfrekvensen indførte GD DEVCO en række afbødende foranstaltninger. De adresserer samtlige svagheder med undtagelse af den specifikke metode til vurdering af restfejlfrekvensen, som ikke er blevet ændret, og som stadig giver en for bred skønsmargen ved vurderingen af individuelle fejlforekomster.

Gennemgang af den årlige aktivitetsrapport

| 46. | I de seneste tre år (2012-2014) har generaldirektøren fremsat et generelt forbehold vedrørende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed i forbindelse med alle GD DEVCO's aktiviteter. I forlængelse af vores bemærkninger (51) har generaldirektøren udarbejdet en risikodifferentieret revisionserklæring i den årlige aktivitetsrapport for 2015. |
| --- | --- |

46.

I de seneste tre år (2012-2014) har generaldirektøren fremsat et generelt forbehold vedrørende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed i forbindelse med alle GD DEVCO's aktiviteter. I forlængelse af vores bemærkninger (51) har generaldirektøren udarbejdet en risikodifferentieret revisionserklæring i den årlige aktivitetsrapport for 2015.

| 47. | På grundlag af GD DEVCO's analyse af vore resultater og af undersøgelser af restfejlfrekvensen i 2012-2014 (52) vurderede GD DEVCO to udgiftsområder som højrisikoområder: i) tilskud under direkte forvaltning og ii) indirekte forvaltning ved internationale organisationer. Der blev derfor fremsat et forbehold vedrørende den væsentlige fejlforekomst for disse to områder. Dette er i overensstemmelse med vores bemærkninger i denne og i tidligere årsberetninger (53). Endvidere blev der taget et særligt forbehold med hensyn til fredsfaciliteten for Afrika på grund af de kontrolsvagheder, der blev identificeret af Kommissionens interne revisionstjeneste. |
| --- | --- |

47.

På grundlag af GD DEVCO's analyse af vore resultater og af undersøgelser af restfejlfrekvensen i 2012-2014 (52) vurderede GD DEVCO to udgiftsområder som højrisikoområder: i) tilskud under direkte forvaltning og ii) indirekte forvaltning ved internationale organisationer. Der blev derfor fremsat et forbehold vedrørende den væsentlige fejlforekomst for disse to områder. Dette er i overensstemmelse med vores bemærkninger i denne og i tidligere årsberetninger (53). Endvidere blev der taget et særligt forbehold med hensyn til fredsfaciliteten for Afrika på grund af de kontrolsvagheder, der blev identificeret af Kommissionens interne revisionstjeneste.

| 48. | For så vidt angår indirekte forvaltning ved modtagerlandene (54) konkluderedes det i GD DEVCO's risikoanalyse for 2012-2014, at der med 95 % sikkerhed var en væsentlig fejlforekomst (55) på dette udgiftsområde. Der blev imidlertid ikke taget et forbehold for 2015, da fejlforekomsten faldt betydeligt i 2015-undersøgelsen af restfejlfrekvensen. Resultaterne af 2015-undersøgelsen af restfejlfrekvensen er ikke desto mindre væsentlig mindre pålidelige (56) end tallene i analysen for perioden 2012-2014. |
| --- | --- |

48.

For så vidt angår indirekte forvaltning ved modtagerlandene (54) konkluderedes det i GD DEVCO's risikoanalyse for 2012-2014, at der med 95 % sikkerhed var en væsentlig fejlforekomst (55) på dette udgiftsområde. Der blev imidlertid ikke taget et forbehold for 2015, da fejlforekomsten faldt betydeligt i 2015-undersøgelsen af restfejlfrekvensen. Resultaterne af 2015-undersøgelsen af restfejlfrekvensen er ikke desto mindre væsentlig mindre pålidelige (56) end tallene i analysen for perioden 2012-2014.

| 48. | Antallet af prognoser er faldet fra år til år (2012: 43, 2013: 18, 2014: 15, 2015: 10). Puljen af personale, der foretager skøn på kontrahentplan, blev reduceret til to personer, og hver prognose gennemgås på direktør- og partnerniveau for at sikre konsekvens. Denne procedure begrænser bedømmelsesmargenen ved vurderingen af individuelle fejlforekomster. |
| --- | --- |

48.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 49. | Endvidere skelner GD DEVCO's vurdering af indirekte forvaltning ved modtagerlandene — i modsætning til, hvad der er tilfældet ved direkte forvaltning — ikke mellem de to vigtigste områder, der har forskellige udgifts- og kontrolmekanismer og dermed forskellige risikoprofiler: i) tilskud (57) og ii) offentlige kontrakter, der er omfattet af bestemmelserne om offentlige indkøb (58). Eftersom GD DEVCO anser tilskud, der gennemføres direkte, for at være behæftet med en høj risiko, vil det indebære, at der kræves en risikoanalyse af samme omfang i forbindelse med tilskud, der gennemføres indirekte af (udviklings)modtagerlande. |
| --- | --- |

49.

Endvidere skelner GD DEVCO's vurdering af indirekte forvaltning ved modtagerlandene — i modsætning til, hvad der er tilfældet ved direkte forvaltning — ikke mellem de to vigtigste områder, der har forskellige udgifts- og kontrolmekanismer og dermed forskellige risikoprofiler: i) tilskud (57) og ii) offentlige kontrakter, der er omfattet af bestemmelserne om offentlige indkøb (58). Eftersom GD DEVCO anser tilskud, der gennemføres direkte, for at være behæftet med en høj risiko, vil det indebære, at der kræves en risikoanalyse af samme omfang i forbindelse med tilskud, der gennemføres indirekte af (udviklings)modtagerlande.

| 50. | GD DEVCO anslog, at det samlede risikobehæftede beløb (59) i relation til de betalinger, der var afholdt i 2015 (5 746  millioner euro), var på 174 millioner euro (3,0  % af betalingerne i 2015). Af dette beløb skønnede GD DEVCO, at 50 millioner euro (29 %) ville blive korrigeret som led i genereldirektoratets kontrol i de efterfølgende år (60). Dette beløb var blevet beregnet som det gennemsnitlige årlige beløb for indtægtsordrer udstedt for fejl og uregelmæssigheder mellem 2009 og 2015. Overslaget ligger imidlertid langt over GD DEVCO's fremtidige korrektionskapacitet, fordi det ikke udelukker i) inddrivelser af forfinansiering og optjente renter, som ikke berører fremtidige korrektioner af godkendte udgifter og ii) annulleringer af tidligere udstedte indtægtsordrer. Det er vanskeligt at anslå omfanget af denne overvurdering for hele perioden 2009-2015 (61). |
| --- | --- |

50.

GD DEVCO anslog, at det samlede risikobehæftede beløb (59) i relation til de betalinger, der var afholdt i 2015 (5 746  millioner euro), var på 174 millioner euro (3,0  % af betalingerne i 2015). Af dette beløb skønnede GD DEVCO, at 50 millioner euro (29 %) ville blive korrigeret som led i genereldirektoratets kontrol i de efterfølgende år (60). Dette beløb var blevet beregnet som det gennemsnitlige årlige beløb for indtægtsordrer udstedt for fejl og uregelmæssigheder mellem 2009 og 2015. Overslaget ligger imidlertid langt over GD DEVCO's fremtidige korrektionskapacitet, fordi det ikke udelukker i) inddrivelser af forfinansiering og optjente renter, som ikke berører fremtidige korrektioner af godkendte udgifter og ii) annulleringer af tidligere udstedte indtægtsordrer. Det er vanskeligt at anslå omfanget af denne overvurdering for hele perioden 2009-2015 (61).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2015

| 51. | Vi konkluderer, at EUF'ernes regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF'ernes finansielle stilling samt af resultaterne af deres transaktioner, deres pengestrømme og bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. |
| --- | --- |

51.

Vi konkluderer, at EUF'ernes regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF'ernes finansielle stilling samt af resultaterne af deres transaktioner, deres pengestrømme og bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt.

| 51. | Risikoindekset for indirekte forvaltning i forbindelse med modtagerlande overstiger faktisk de øvrige udgiftsområder, for hvilke der ikke er taget forbehold. Den afveg dog ikke væsentligt fra gennemsnittet, der i 2015 lå meget tæt på væsentlighedstærsklen. I forbindelse med den næste årlige aktivitetsrapport vil der blive foretaget en ny vurdering. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Vi konkluderer, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015:






  a) | er EUF's indtægter ikke væsentlig fejlbehæftede |
| --- | --- | --- |

52.

Vi konkluderer, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2015:

a)

er EUF's indtægter ikke væsentlig fejlbehæftede

| b) | er EUF-betalingstransaktionerne væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 26-35). Testen af transaktioner indikerer en anslået fejlforekomst i populationen på 3,8  % (jf.
  bilag 1
  ). |
| --- | --- |

b)

er EUF-betalingstransaktionerne væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 26-35). Testen af transaktioner indikerer en anslået fejlforekomst i populationen på 3,8  % (jf.
  bilag 1
  ).

| 52. | Udformningen af templates for intern kontrol med henblik på definition af kontrolsystemet i den årlige aktivitetsrapport skal finde en balance mellem indberetningskrav og de foreliggende oplysninger. Det er faktisk muligt, at risikoindekset for indirekte tilskud er sammenligneligt med risikoindekset for direkte tilskud, men i betragtning af forskellene mellem kontrakterne i ICT 4 (indirekte forvaltning i forbindelse med modtagerlande) og den relativt begrænsede stikprøve for visse af disse kontrakter kunne Kommissionen ikke gå videre med analysen. |
| --- | --- |

52.

Anbefalinger

| 53. | Bilag 2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger (62). I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi 12 anbefalinger. GD DEVCO har implementeret 11 af disse anbefalinger fuldt ud, mens én er blevet implementeret i de fleste henseender. |
| --- | --- |

53.

Bilag 2
  viser resultaterne af vores gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalinger fra tidligere årsberetninger (62). I årsberetningerne for 2012 og 2013 fremsatte vi 12 anbefalinger. GD DEVCO har implementeret 11 af disse anbefalinger fuldt ud, mens én er blevet implementeret i de fleste henseender.

| 53. | Det var kun inddrivelserne af forfinansiering og renter, der blev indkodet med inddrivelsesstatus »fejl« eller »uregelmæssigheder« i beregningen af den korrigerende effekt. Det udgør kun en del af inddrivelsen af forfinansiering og renterne fra 2015. Kommissionen vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at udelukke disse inddrivelsesordrer og dem, som er blevet slettet fra beregningen af den korrigerende effekt i fremtiden. |
| --- | --- |

53.

| 54. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2015 anbefaler vi, at GD DEVCO: |
| --- | --- |

54.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2015 anbefaler vi, at GD DEVCO:

| — | Anbefaling 1: udvider brugen af kvalitetsskemaet til revisioner og udgiftskontroller, som modtagerne selv har indgået aftale om |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: udvider brugen af kvalitetsskemaet til revisioner og udgiftskontroller, som modtagerne selv har indgået aftale om

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen er allerede i færd med at tilpasse kvalitetsskemaet til de særlige forhold, behov og vilkår, der gælder for udgiftskontrollen.

| — | Anbefaling 2: tilpasser mandatet for revision og udgiftskontrol med henblik på at få alle de relevante oplysninger om det faktisk udførte arbejde, der er nødvendige for at kunne vurdere kvaliteten ved hjælp af det nye kvalitetsskema |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: tilpasser mandatet for revision og udgiftskontrol med henblik på at få alle de relevante oplysninger om det faktisk udførte arbejde, der er nødvendige for at kunne vurdere kvaliteten ved hjælp af det nye kvalitetsskema

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen arbejder allerede på dette område.

| — | Anbefaling 3: vurderer omkostningerne og fordelene forbundet med at forbedre overvågningen af de revisioner og udgiftskontroller, som modtagerne selv har indgået aftale om, ved at inkludere dem i den nye revisionsapplikation |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: vurderer omkostningerne og fordelene forbundet med at forbedre overvågningen af de revisioner og udgiftskontroller, som modtagerne selv har indgået aftale om, ved at inkludere dem i den nye revisionsapplikation

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen vil vurdere omkostningerne og fordelene ved at indarbejde revision og udgiftskontrol, som støttemodtagerne har indgået kontrakt om, i den nye revisionsapplikation. På grundlag af denne vurdering beslutter Kommissionen, om den vil tage dette skridt eller ej.

| — | Anbefaling 4: pålægger passende sanktioner over for enheder, som ikke overholder deres forpligtelse til at fremlægge vigtig dokumentation i forbindelse med Rettens revision |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: pålægger passende sanktioner over for enheder, som ikke overholder deres forpligtelse til at fremlægge vigtig dokumentation i forbindelse med Rettens revision

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen vil fortsætte med at håndhæve bestemmelserne vedrørende det spørgsmål, som Retten har rejst.

| — | Anbefaling 5: i forbindelse med betalinger under indirekte forvaltning ved modtagerlandene i) underbygger revisionserklæringen med de statistisk mest pålidelige beviser, der er til rådighed, og ii) skelner mellem forskellige former for støtte med forskellige risikoprofiler, som det er tilfældet for betalinger under direkte forvaltning, og |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: i forbindelse med betalinger under indirekte forvaltning ved modtagerlandene i) underbygger revisionserklæringen med de statistisk mest pålidelige beviser, der er til rådighed, og ii) skelner mellem forskellige former for støtte med forskellige risikoprofiler, som det er tilfældet for betalinger under direkte forvaltning, og

Kommissionen accepterer anbefalingen. I forbindelse med den næste årlige aktivitetsrapport vil der blive foretaget en ny risikovurdering. På grundlag af denne vurdering vil Kommissionen afgøre, om det er realistisk og relevant at skelne mellem forskellige risikoprofiler inden for indirekte forvaltning i forbindelse med er støttemodtagere.

| — | Anbefaling 6: reviderer overslaget over sin fremtidige korrektionskapacitet ved ikke at medregne i) inddrivelser af ikke anvendt forfinansiering og optjente renter og ii) annulleringer af tidligere udstedte indtægtsordrer. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: reviderer overslaget over sin fremtidige korrektionskapacitet ved ikke at medregne i) inddrivelser af ikke anvendt forfinansiering og optjente renter og ii) annulleringer af tidligere udstedte indtægtsordrer.

Kommissionen accepterer anbefalingen. Der træffes foranstaltninger med henblik på:

| — | at udelukke inddrivelse af forfinansiering, der er indkodet med inddrivelsesstatus »fejl« eller »uregelmæssigheder«, og sletning af tidligere udstedte inddrivelsesordrer fra beregningen af den korrigerende effekt i fremtiden |
| --- | --- |

—

at udelukke inddrivelse af forfinansiering, der er indkodet med inddrivelsesstatus »fejl« eller »uregelmæssigheder«, og sletning af tidligere udstedte inddrivelsesordrer fra beregningen af den korrigerende effekt i fremtiden

| — | at undgå fejl i indkodningen af inddrivelsen af optjente renter. |
| --- | --- |

—

at undgå fejl i indkodningen af inddrivelsen af optjente renter.

---

(1)  For den enkelte EUF er hver enkelt medlemsstats fordelingsvægt fastsat som en procentuel andel af de samlede midler.

(2)  Jf. artikel 43, 48-50 og 58 i Rådets forordning (EU) 2015/323 af 2. marts 2015 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (EUT L 58 af 3.3.2015, s. 17).

(3)  I 2012 blev reglerne for Rettens revision af disse transaktioner (jf. artikel 134 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 (EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1)) fastsat i en trepartsaftale mellem EIB, Kommissionen og Retten. Investeringsfaciliteten er ikke omfattet af Rettens revisionserklæring.

(4)  Jf. Rettens udtalelse nr. 3/2013 om forslag til Rådets forordning om finansforordningen for den 11. Europæiske Udviklingsfond (EUT C 370 af 17.12.2013), punkt 6.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).

(6)  Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO) forvaltede 4,1 % af EUF'ernes udgifter i 2015.

(7)  Jf. kapitel 8 »Et globalt Europa« og »Sikkerhed og unionsborgerskab« i Rettens årsberetning for 2015 om gennemførelsen af EU-budgettet.

(8)  Budgetstøtte betyder, at Kommissionen overfører midler til statskassen i et partnerland. Den tilfører supplerende budgetmidler for at støtte en national udviklingsstrategi.

(9)  Under direkte forvaltning implementeres bistanden direkte af Kommissionen (centralt i Bruxelles eller i delegationerne). Under indirekte forvaltning er implementeringen delegeret til et tredjeland (tidligere decentral forvaltning), en international organisation (tidligere fælles forvaltning) eller et nationalt organ, f.eks. udviklingsorganer i EU-medlemsstaterne (tidligere indirekte central forvaltning).

(10)  Jf. Rettens udtalelse nr. 3/2013, punkt 3 og 4.

(11)  I 2015 beløb budgetstøttebetalingerne finansieret over EUF sig til 763 millioner euro.

(12)  I 2015 beløb betalingerne afholdt over EUF til multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer, sig til 680 millioner euro. Det kan ikke fastslås, på hvor stor en del af dette beløb Kommissionen har anvendt den teoretiske tilgang, fordi den ikke overvåges separat af Kommissionen.

(13)  EUT L 210 af 6.8.2013, s. 1.

(14)  Inklusive 1 139 millioner euro, som EIB forvalter.

(15)  2014: 621 millioner euro; 2013: 3 923 millioner euro; 2012: 3 163 millioner euro.

(16)  EUF og det almindelige budget tilsammen.

(17)  Gamle uindfriede forpligtelser (»reste à liquider« —»RAL«)

(18)  En kontrakt anses for at være udløbet, hvis den stadig er åben mere end 18 måneder efter udløbet af den aftalte periode. Forsinkelser i kontraktopfyldelsen øger risikoen for fejl med hensyn til formel rigtighed, da det kan være vanskeligt at skaffe bilagene, hvis de ikke er arkiveret ordentligt, og centralt placerede projektmedarbejdere er forsvundet. En forsinket kontraktopfyldelse kan også forsinke inddrivelsen af forfinansiering, der ikke er blevet anvendt, og ikke-støtteberettigede udgifter.

(19)  Nedbringelse af gammel ikke-afregnet forfinansiering for EUF: opnået: 39 % (mål: 25 %), nedbringelse af gamle uindfriede forpligtelser: opnået: 46 % (mål: 25 %).

(20)  Udløbne kontrakters andel: andel opnået: 15,38 % (mål: 15 %).

(21)  Af beløbet for udløbne kontrakter på 4,5 milliarder euro vedrørte 2,9 milliarder (64 %) EUF. Udløbne kontrakter udgør 19,4 % af det samlede antal åbne EUF-kontrakter, mod 15,4 % for den samlede GD DEVCO-portefølje. For så vidt angår 182 (311 millioner euro) af 1 091 udløbne EUF-kontrakter (16,7 % i antal, 10,9 % i værdi) var den aftalte periode udløbet inden udgangen af 2010.

(22)  I overensstemmelse med artikel 43, 48-50 og 58 i finansforordningen for 11. EUF dækker denne revisionserklæring ikke den del af EUF's midler, som EIB forvalter og er ansvarlig for.

(23)  Finansforordningen for 11. EUF.

(24)  De regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører har fastsat, er opstillet på grundlag af International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) eller — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af henholdsvis International Federation of Accountants og International Accounting Standards Board.

(25)  Jf. artikel 44 i forordning (EU) 2015/323: Årsregnskabet omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen og opgørelsen over bevægelser på nettoaktiver.

(26)  Jf. artikel 44 i forordning (EU) 2015/323: Beretningen om den finansielle gennemførelse omfatter oversigter, der viser tildelingerne, forpligtelserne, de tildelte midler og betalingerne.

(27)  Jf. artikel 43 i forordning (EU) 2015/323.

(28)  Den Afrikanske Union, Burkina Faso, Burundi, Den Centralafrikanske Republik, Den Demokratiske Republik Congo, Ghana, Guinea-Bissau, Haiti, Elfenbenskysten, Kenya, Madagaskar, Malawi, Mali, Mozambique, Niger, Nigeria, Papua Ny Guinea, Tanzania og Uganda.

(29)  GD DEVCO: 29 betalinger, ECHO: syv betalinger til humanitær bistand.

(30)  Punkt 4 i årsberetningen for 2014.

(31)  Punkt 25 i årsberetningen for 2014 og punkt 20 i årsberetningen for 2013.

(32)  Ukorrekt klassificering af en indtægtsordre i regnskabssystemet foretaget af de ansatte, der foretager registreringen.

(33)  Inddrivelse af ikke anvendt forfinansiering, der fejlagtigt er blevet registreret som inddrivelse som følge af fejl eller uregelmæssigheder, har også påvirket vurderingen af GD DEVCO's fremtidige korrektionskapacitet. Jf. punkt 50 og fodnote 61 i denne beretning.

(34)  Vi beregnede vores skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 1,6 % og 6,0 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(35)  Det anførte tal er det bedste skøn baseret på en repræsentativ stikprøve på 108 transaktioner. Vi har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 3,0 % og 8,6 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(36)  Punkt 31 i årsberetningen for 2014.

(37)  Vi rapporterer kvantificerbare fejl i tilfælde, hvor der overhovedet ikke foreligger dokumentation, hvor der ikke foreligger bevis for, at en rapporteret aktivitet reelt har fundet sted, eller hvor der ikke er nogen forbindelse mellem den afholdte udgift og den vedlagte dokumentation. Der er to hovedårsager til rapportering af manglende dokumentation: enten i) har dokumentet aldrig eksisteret (dette burde være opdaget ved den forudgående kontrol) eller ii) dokumentet findes, men kunne ikke findes frem, hvilket tyder på svagheder i dokumenthåndteringen.

(38)  Mellem 1990 og 2015 at halvere andelen af mennesker, der sulter.

(39)  På grundlag af bilag og obligatoriske kontroller.

(40)  For så vidt angår de 0,3 % (tre tilfælde) havde Kommissionen selv begået fejlen, og for de 1,4 %'s vedkommende (seks tilfælde) var fejlen begået af støttemodtagere.

(41)  Disse fejl bidrog med 1,3 procentpoint til den anslåede fejlforekomst.

(42)  Jf. GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2013, s. 188-190 samt 195 og 196.

(43)  a) risikoanalyse blev gjort obligatorisk i forbindelse med EU-delegationernes og GD DEVCO's udarbejdelse af årlige revisionsplaner, b) modellerne til tilskudskontrakterne er blevet revideret, så GD DEVCO direkte kan udvælge eller indgå kontrakt med revisorerne, c) oplysning om de mest almindelige typer af fejl, uddannelse og styrkelse af GD DEVCO-personalets og støttemodtagernes knowhow med hensyn til finansvæsen og kontrol.

(44)  Kvalitetsskemaet er et redskab, der anvendes til at vurdere den sikkerhed, en revision eller en udgiftskontrol giver, med hensyn til midlernes støtteberettigelse og korrekte anvendelse. Det har til formål at sikre, at de godkendte rapporter er af tilstrækkelig kvalitet.

(45)  F.eks. obligatorisk udgiftskontrol af tilskud og honorarbaserede tjenesteydelseskontrakter på over 100 000 euro.

(46)  Dokumentforvaltning: a) konsoliderede retningslinjer for dokumentforvaltning, b) oplysning og uddannelse, c) regionale seminarer for GD DEVCO's personale, d) vejledning — også af støttemodtagerne — om korrekt arkivering, e) en ny forpligtelse for støttemodtagerne til at angive, hvor dokumenter arkiveres mv.

Udbud: a) Forenkling af udbudsreglerne, b) klarere udvælgelseskriterier, c) videreuddannelse i kontraktprocedurer, d) regionale seminarer om de mest almindelige typer af fejl, e) forbedret online-adgang til vejledninger mv.

(47)  Jf. GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2015, s. 42 og 43.

(48)  Punkt 51 og anbefaling 5 i årsberetningen for 2013.

(49)  Jf. GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2015, fodnote 25.

(50)  a) opfyldelsen af de fastsatte betingelser for at forlade sig på tidligere kontrolarbejde, b) hensigtsmæssigheden af dokumentationen for revisionsbeviset med hensyn til at underbygge konklusionerne, c) begrundelsen for beslutningen om ikke at ekstrapolere de fejl, der blev fundet i den undersøgte stikprøve, til det samlede beløb for transaktionerne og d) den for brede skønsmargen, fejlforekomsterne for de enkelte transaktioner blev anslået med.

(51)  Punkt 45 i årsberetningen for 2014 og punkt 44 i årsberetningen for 2013.

(52)  GD DEVCO gennemførte en risikoanalyse af de fem vigtigste udgiftsområder: i) direkte forvaltning — tilskud (17 % af GD DEVCO's samlede udgifter i 2015), ii) direkte forvaltning — budgetstøtte (23 %), iii) direkte forvaltning — indkøb (7 %), iv) indirekte forvaltning ved modtagerlandene (22 %), v) indirekte forvaltning ved internationale organisationer og agenturer i EU's medlemsstater (26 %).

(53)  Jf. punkt 33 i denne årsberetning, punkt 30 i årsberetningen for 2014 og punkt 25 i årsberetningen for 2013.

(54)  Gennemførelsen af programmer (både tilskud og offentlige kontrakter) er uddelegeret til de nationale myndigheder i modtagerlandet, inden for EUF hovedsagelig gennem den nationale anvisningsberettigede.

(55)  I 2012-2014 blev den gennemsnitlige fejlprocent for indirekte forvaltning ved modtagerlandene anslået til 3,56 % (95 % konfidensniveau: 1,67 % -5,45 %) for 141 transaktioner udtaget i relation til restfejlfrekvensen og til 3,78 % (95 % konfidensniveau: 2,19 % -5,37 %) for 264 transaktioner udtaget i relation til revisionserklæringen.

(56)  I forbindelse med undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2015 undersøgte vi 51 transaktioner under indirekte forvaltning ved modtagerlandene.

(57)  Herunder programoverslag.

(58)  Kontrakter om bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser eller vareindkøb, hvor indkøbsproceduren gennemføres af de nationale myndigheder i modtagerlandet. GD DEVCO er ikke part i aftalen, men godkender den til finansiering.

(59)  Bedste konservative skøn over omfanget af udgifter, der er godkendt i regnskabsåret, men som ikke er i overensstemmelse med de kontraktmæssige og lovgivningsmæssige bestemmelser, som er gældende på det tidspunkt, hvor betalingen foretages.

(60)  Jf. GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2015, s. 58.

(61)  Dette forhold illustreres ved vores revision af EUF-indtægtsordrer udstedt i 2015, som beløb sig til 65 millioner euro og blev benyttet ved beregningen af GD DEVCO's fremtidige korrektionskapacitet. Af dette beløb vedrørte kun 18 millioner euro reelt korrektion af fejl, mens de resterende 47 millioner euro var inddrivelser, som ikke påvirkede GD DEVCO's korrektionskapacitet: 45 millioner euro svarende til inddrivelse af forfinansiering (37 millioner euro i korrekt bogført ikke-afregnet forfinansiering + 8 millioner euro ukorrekt bogført som indtægter) og 2 millioner euro til inddrivelse af optjente renter. Fra de 18 millioner euro i relation til korrektioner skulle der være fratrukket yderligere 13 millioner euro som følge af annullering af tidligere udstedte indtægtsordrer.

(62)  Målet med denne opfølgning var at efterprøve, om der var iværksat og truffet korrigerende foranstaltninger som reaktion på vores anbefalinger, men ikke at vurdere, om de var blevet implementeret effektivt.

(63)  Bidrag fra EUF til dækning af Kommissionens og EU-delegationernes udgifter til den administrative støtte, der er nødvendig for at forvalte operationer finansieret under EUF'erne.

(64)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser. Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

Kilde: Det konsoliderede årsregnskab for 8., 9., 10. og 11. EUF for 2015.

(65)  Inklusive den oprindelige tildeling til 8., 9., 10. og 11. EUF, medfinansiering, renter, diverse midler og overførsler fra tidligere EUF.

(66)  I % af midlerne.

(67)  Negative beløb svarer til frigjorte midler.

(68)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser.

(69)  Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

(70)  Nettoforpligtelser efter frigørelse. Nettobetalinger efter inddrivelse.

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's beretninger om den økonomiske forvaltning og årsopgørelserne pr. 31. december 2015.

---

BILAG 1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 140 | 165 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 3,8  % | 3,8  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse | 6,0  % | |
| | Nedre fejlgrænse | 1,6  % | |

2015

2014

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

140

165

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

3,8  %

3,8  %

Øvre fejlgrænse

6,0  %

Nedre fejlgrænse

1,6  %

---

BILAG 2

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Anbefaling 1: EuropeAid bør sikre, at alle ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede årlig inddriver påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 750 000  euro (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 1). | X | | | | | | |
| Anbefaling 2: EuropeAid bør pr. udgangen af 2014 færdiggøre udviklingen af CRIS-systemet, så renter af forfinansieringsbeløb på mellem 250 000 og 750 000  euro kan opføres som finansielle indtægter (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 2). | X | | | | | | |
| Anbefaling 3: EuropeAid bør revidere kvantificeringen af fordelene ved gennemførte kontroller (jf. årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 3). | X | | | | | | |
| Anbefaling 4: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport oplyse om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre den handlingsplan, der skal afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 4). | X | | | | | | |
| Anbefaling 5: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport oplyse om omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og den anslåede nedre og øvre fejlgrænse (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 5). | X | | | | | | |
| 2012 | Anbefaling 1: EuropeAid bør tage sin metode til beregning af restfejlfrekvensen op til fornyet overvejelse (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 1). | X | | | | | | |
| Anbefaling 2: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport give en nøjagtig beskrivelse af resultaterne af undersøgelser af restfejlfrekvensen (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 2). | X | | | | | | |
| Anbefaling 3: EuropeAid bør sikre, at udgifterne afregnes rettidigt (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 3). | X | | | | | | |
| Anbefaling 4: EuropeAid bør tilskynde gennemførelsespartnerne og støttemodtagerne til at styre dokumenterne bedre (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 4). | X | | | | | | |
| Anbefaling 5: EuropeAid bør træffe effektive foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af den udgiftskontrol, der udføres af eksterne revisorer (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 5). | | X | | | | | |
| Anbefaling 6: EuropeAid bør sikre, at de specifikke betingelser for budgetstøtte anvendes korrekt (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 6). | X | | | | | | |
| Anbefaling 7: EuropeAid bør sørge for, at der hvert år udstedes indtægtsordrer for renter af forfinansiering på over 750 000 euro (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 7). | X | | | | | | |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er gjort

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Anbefaling 1: EuropeAid bør sikre, at alle ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede årlig inddriver påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 750 000  euro (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 1).

X

Anbefaling 2: EuropeAid bør pr. udgangen af 2014 færdiggøre udviklingen af CRIS-systemet, så renter af forfinansieringsbeløb på mellem 250 000 og 750 000  euro kan opføres som finansielle indtægter (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 2).

X

Anbefaling 3: EuropeAid bør revidere kvantificeringen af fordelene ved gennemførte kontroller (jf. årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 3).

X

Anbefaling 4: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport oplyse om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre den handlingsplan, der skal afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 4).

X

Anbefaling 5: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport oplyse om omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og den anslåede nedre og øvre fejlgrænse (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 5).

X

2012

Anbefaling 1: EuropeAid bør tage sin metode til beregning af restfejlfrekvensen op til fornyet overvejelse (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 1).

X

Anbefaling 2: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport give en nøjagtig beskrivelse af resultaterne af undersøgelser af restfejlfrekvensen (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 2).

X

Anbefaling 3: EuropeAid bør sikre, at udgifterne afregnes rettidigt (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 3).

X

Anbefaling 4: EuropeAid bør tilskynde gennemførelsespartnerne og støttemodtagerne til at styre dokumenterne bedre (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 4).

X

Anbefaling 5: EuropeAid bør træffe effektive foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af den udgiftskontrol, der udføres af eksterne revisorer (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 5).

X

Anbefaling 6: EuropeAid bør sikre, at de specifikke betingelser for budgetstøtte anvendes korrekt (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 6).

X

Anbefaling 7: EuropeAid bør sørge for, at der hvert år udstedes indtægtsordrer for renter af forfinansiering på over 750 000 euro (årsberetningen for 2012, punkt 51, anbefaling 7).

X

---