# Az Európai Unió C 371/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 371 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. október 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 371

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. október 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2016/C 371/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2016/C 371/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2016/C 371/02 | C-369/16. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített első tanács) T-50/06. RENV. II. és T-069/06. RENV. II. sz., Aughinish Alumina Ltd kontra Európai Bizottság ügyben 2016. április 22--én hozott ítélete ellen Írország által 2016. július 5-én benyújtott fellebbezés | 2 |
| 2016/C 371/03 | C-383/16. sz. ügy: A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2016. július 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vion Livestock BV kontra Staatssecretaris van Economische Zaken | 3 |
| 2016/C 371/04 | C-397/16. sz. ügy: A Corte d’appello di Milano (Olaszország) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Acacia Srl kontra Fallimento Pneusgarda Srl, Audi AG | 4 |
| 2016/C 371/05 | C-398/16. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X BV kontra Staatssecretaris van Financiën | 4 |
| 2016/C 371/06 | C-399/16. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X NV kontra Staatsecretaris van Financiën | 5 |
| 2016/C 371/07 | C-427/16. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2016. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Chez Elektro Balgaria AD kontra Yordan Kotsev | 6 |
| 2016/C 371/08 | C-428/16. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2016. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Frontex International ЕАD kontra Emil Yanakiev | 6 |
| 2016/C 371/09 | C-430/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-160/13. sz., Bank Mellat kontra Tanács ügyben 2016. június 2-án hozott ítélete ellen a Bank Mellat által 2016. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés | 7 |
| | Törvényszék |
| 2016/C 371/10 | T-360/16. sz. ügy: 2016. június 27-én benyújtott kereset – Dimos Athinaion kontra Bizottság | 9 |
| 2016/C 371/11 | T-370/16. sz. ügy: 2016. július 12-én benyújtott kereset – Anheuser-Busch Inbev és Ampar kontra Bizottság | 9 |
| 2016/C 371/12 | T-399/16. sz. ügy: 2016. július 25-én benyújtott kereset – CK Telecoms UK Investments kontra Bizottság | 10 |
| 2016/C 371/13 | T-400/16. sz. ügy: 2016. július 27-én benyújtott kereset – Maximum Play kontra EUIPO (MAXPLAY) | 11 |
| 2016/C 371/14 | T-409/16. sz. ügy: 2016. július 31-én benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács | 12 |
| 2016/C 371/15 | T-410/16. sz. ügy: 2016. július 31-én benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács | 13 |
| 2016/C 371/16 | T-417/16. sz. ügy: 2016. július 28-án benyújtott kereset – Achemos Grupė és Achema kontra Bizottság | 14 |
| 2016/C 371/17 | T-423/16. sz. ügy: 2016. július 29-én benyújtott kereset – De Masi kontra Bizottság | 15 |
| 2016/C 371/18 | T-430/16. sz. ügy: 2016. július 29-én benyújtott kereset – Intercontinental Exchange Holdings kontra EUIPO (BRENT INDEX) | 16 |
| 2016/C 371/19 | T-431/16. sz. ügy: 2016. augusztus 1-jén benyújtott kereset – VIMC kontra Bizottság | 16 |
| 2016/C 371/20 | T-433/16. sz. ügy: 2016. augusztus 3-án benyújtott kereset – Pometon kontra Bizottság | 17 |
| 2016/C 371/21 | T-436/16. sz. ügy: 2016. augusztus 3-án benyújtott kereset – AEIM és Kazenas kontra Bizottság | 19 |
| 2016/C 371/22 | T-437/16. sz. ügy: 2016. augusztus 5-én benyújtott kereset – Olaszország kontra Bizottság | 20 |
| 2016/C 371/23 | T-443/16. sz. ügy: 2016. augusztus 9-én benyújtott kereset – Olaszország kontra Bizottság | 21 |
| 2016/C 371/24 | T-446/16. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-9/12. RENV. sz., CC kontra Parlament ügyben 2016. július 21-én hozott ítélete ellen CC által 2016. augusztus 10-én benyújtott fellebbezés | 22 |
| 2016/C 371/25 | T-453/16. sz. ügy: 2016. augusztus 10-én benyújtott kereset – Ellinikos Syndemos Epicheiriseon gia ti Diacheirisi ton Diethnon Protypon GS1 kontra EUIPO – 520 Barcode Hellas (520 BarcodeHellas) | 23 |
| 2016/C 371/26 | T-464/16. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F - 133/15. sz., HI kontra Bizottság ügyben 2016. június 10-én hozott ítélete ellen HI által 2016. augusztus 22-én benyújtott fellebbezés | 24 |
| 2016/C 371/27 | T-465/16. sz. ügy: 2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – Cotecnica kontra EUIPO – Visán Industrias Zootécnicas (cotecnica OPTIMA) | 25 |
| 2016/C 371/28 | T-466/16. sz. ügy: 2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – NRW. Bank kontra SRB | 25 |
| 2016/C 371/29 | T-468/16. sz. ügy: 2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – Verein Deutsche Sprache kontra Bizottság | 26 |
| 2016/C 371/30 | T-474/16. sz. ügy: 2015. augusztus 25-én benyújtott kereset – Société wallonne des aéroports kontra Bizottság | 28 |
| | Közszolgálati Törvényszék |
| 2016/C 371/31 | F-39/16. sz. ügy: 2016. augusztus 4-én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság | 29 |
| 2016/C 371/32 | F-41/16. sz. ügy: 2016. augusztus 11-én benyújtott kereset – ZZ kontra EKSZ | 29 |
| 2016/C 371/33 | F-42/16. sz. ügy: 2016. augusztus 12–én benyújtott kereset – ZZ kontra EBB | 30 |
| 2016/C 371/34 | F-43/16. sz. ügy: 2016. augusztus 18–án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság | 31 |
| 2016/C 371/35 | F-44/16. sz. ügy: 2016. augusztus 19-én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság | 31 |
| 2016/C 371/36 | F-45/16. sz. ügy: 2016. augusztus 17–én benyújtott kereset – ZZ kontra EBB | 32 |
| 2016/C 371/37 | F-46/16. sz. ügy: 2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság | 32 |
| 2016/C 371/38 | F-47/16. sz. ügy: 2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság | 33 |
| 2016/C 371/39 | F-48/16. sz. ügy: 2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság | 33 |
| 2016/C 371/40 | F-85/12. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Roest kontra Bizottság | 34 |
| 2016/C 371/41 | F-18/13. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – McMichael kontra Bizottság | 34 |
| 2016/C 371/42 | F-19/13. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Boyd kontra Bizottság | 35 |
| 2016/C 371/43 | F-57/13. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Hoeve kontra Bizottság | 35 |
| 2016/C 371/44 | F-70/14. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Cobo Benito kontra Bizottság | 35 |
| 2016/C 371/45 | F-128/15. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Marinozzi és Cat kontra Bizottság | 35 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2016/C 371/02

C-369/16. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített első tanács) T-50/06. RENV. II. és T-069/06. RENV. II. sz., Aughinish Alumina Ltd kontra Európai Bizottság ügyben 2016. április 22--én hozott ítélete ellen Írország által 2016. július 5-én benyújtott fellebbezés

2

2016/C 371/03

C-383/16. sz. ügy: A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2016. július 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vion Livestock BV kontra Staatssecretaris van Economische Zaken

3

2016/C 371/04

C-397/16. sz. ügy: A Corte d’appello di Milano (Olaszország) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Acacia Srl kontra Fallimento Pneusgarda Srl, Audi AG

4

2016/C 371/05

C-398/16. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X BV kontra Staatssecretaris van Financiën

4

2016/C 371/06

C-399/16. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X NV kontra Staatsecretaris van Financiën

5

2016/C 371/07

C-427/16. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2016. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Chez Elektro Balgaria AD kontra Yordan Kotsev

6

2016/C 371/08

C-428/16. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2016. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Frontex International ЕАD kontra Emil Yanakiev

6

2016/C 371/09

C-430/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-160/13. sz., Bank Mellat kontra Tanács ügyben 2016. június 2-án hozott ítélete ellen a Bank Mellat által 2016. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés

7

Törvényszék

2016/C 371/10

T-360/16. sz. ügy: 2016. június 27-én benyújtott kereset – Dimos Athinaion kontra Bizottság

9

2016/C 371/11

T-370/16. sz. ügy: 2016. július 12-én benyújtott kereset – Anheuser-Busch Inbev és Ampar kontra Bizottság

9

2016/C 371/12

T-399/16. sz. ügy: 2016. július 25-én benyújtott kereset – CK Telecoms UK Investments kontra Bizottság

10

2016/C 371/13

T-400/16. sz. ügy: 2016. július 27-én benyújtott kereset – Maximum Play kontra EUIPO (MAXPLAY)

11

2016/C 371/14

T-409/16. sz. ügy: 2016. július 31-én benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács

12

2016/C 371/15

T-410/16. sz. ügy: 2016. július 31-én benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács

13

2016/C 371/16

T-417/16. sz. ügy: 2016. július 28-án benyújtott kereset – Achemos Grupė és Achema kontra Bizottság

14

2016/C 371/17

T-423/16. sz. ügy: 2016. július 29-én benyújtott kereset – De Masi kontra Bizottság

15

2016/C 371/18

T-430/16. sz. ügy: 2016. július 29-én benyújtott kereset – Intercontinental Exchange Holdings kontra EUIPO (BRENT INDEX)

16

2016/C 371/19

T-431/16. sz. ügy: 2016. augusztus 1-jén benyújtott kereset – VIMC kontra Bizottság

16

2016/C 371/20

T-433/16. sz. ügy: 2016. augusztus 3-án benyújtott kereset – Pometon kontra Bizottság

17

2016/C 371/21

T-436/16. sz. ügy: 2016. augusztus 3-án benyújtott kereset – AEIM és Kazenas kontra Bizottság

19

2016/C 371/22

T-437/16. sz. ügy: 2016. augusztus 5-én benyújtott kereset – Olaszország kontra Bizottság

20

2016/C 371/23

T-443/16. sz. ügy: 2016. augusztus 9-én benyújtott kereset – Olaszország kontra Bizottság

21

2016/C 371/24

T-446/16. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-9/12. RENV. sz., CC kontra Parlament ügyben 2016. július 21-én hozott ítélete ellen CC által 2016. augusztus 10-én benyújtott fellebbezés

22

2016/C 371/25

T-453/16. sz. ügy: 2016. augusztus 10-én benyújtott kereset – Ellinikos Syndemos Epicheiriseon gia ti Diacheirisi ton Diethnon Protypon GS1 kontra EUIPO – 520 Barcode Hellas (520 BarcodeHellas)

23

2016/C 371/26

T-464/16. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F - 133/15. sz., HI kontra Bizottság ügyben 2016. június 10-én hozott ítélete ellen HI által 2016. augusztus 22-én benyújtott fellebbezés

24

2016/C 371/27

T-465/16. sz. ügy: 2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – Cotecnica kontra EUIPO – Visán Industrias Zootécnicas (cotecnica OPTIMA)

25

2016/C 371/28

T-466/16. sz. ügy: 2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – NRW. Bank kontra SRB

25

2016/C 371/29

T-468/16. sz. ügy: 2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – Verein Deutsche Sprache kontra Bizottság

26

2016/C 371/30

T-474/16. sz. ügy: 2015. augusztus 25-én benyújtott kereset – Société wallonne des aéroports kontra Bizottság

28

Közszolgálati Törvényszék

2016/C 371/31

F-39/16. sz. ügy: 2016. augusztus 4-én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

29

2016/C 371/32

F-41/16. sz. ügy: 2016. augusztus 11-én benyújtott kereset – ZZ kontra EKSZ

29

2016/C 371/33

F-42/16. sz. ügy: 2016. augusztus 12–én benyújtott kereset – ZZ kontra EBB

30

2016/C 371/34

F-43/16. sz. ügy: 2016. augusztus 18–án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

31

2016/C 371/35

F-44/16. sz. ügy: 2016. augusztus 19-én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

31

2016/C 371/36

F-45/16. sz. ügy: 2016. augusztus 17–én benyújtott kereset – ZZ kontra EBB

32

2016/C 371/37

F-46/16. sz. ügy: 2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

32

2016/C 371/38

F-47/16. sz. ügy: 2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

33

2016/C 371/39

F-48/16. sz. ügy: 2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

33

2016/C 371/40

F-85/12. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Roest kontra Bizottság

34

2016/C 371/41

F-18/13. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – McMichael kontra Bizottság

34

2016/C 371/42

F-19/13. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Boyd kontra Bizottság

35

2016/C 371/43

F-57/13. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Hoeve kontra Bizottság

35

2016/C 371/44

F-70/14. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Cobo Benito kontra Bizottság

35

2016/C 371/45

F-128/15. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Marinozzi és Cat kontra Bizottság

35

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2016/C 371/01)

Utolsó kiadvány

HL C 364., 2016.10.3.

Korábbi közzétételek

HL C 350., 2016.9.26.

HL C 343., 2016.9.19.

HL C 335., 2016.9.12.

HL C 326., 2016.9.5.

HL C 314., 2016.8.29.

HL C 305., 2016.8.22.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/2

---

A Törvényszék (kibővített első tanács) T-50/06. RENV. II. és T-069/06. RENV. II. sz., Aughinish Alumina Ltd kontra Európai Bizottság ügyben 2016. április 22--én hozott ítélete ellen Írország által 2016. július 5-én benyújtott fellebbezés

(C-369/16. sz. ügy)

(2016/C 371/02)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Írország (képviselők: E. Creedon, T. Joyce meghatalmazottak, P. McGarry Senior Counsel)

A többi fél az eljárásban: Aughinish Alumina Ltd, Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül az ítéletet. |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül az ítéletet.

| — | A Bíróság semmisítse meg a határozatot (1). |
| --- | --- |

—

A Bíróság semmisítse meg a határozatot (1).

| — | A Bíróság a Bizottságot kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság a Bizottságot kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| a) | A Törvényszék ítélete téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben kimondja, hogy a jogbiztonság elvét nem kell alkalmazni és/vagy arra Írország és az Aughinish Alumina Ltd nem hivatkozhat annak ellenére, hogy a Bizottság a vitatott határozatot nem kimenthető késedelemmel hozta meg. |
| --- | --- |

a)

A Törvényszék ítélete téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben kimondja, hogy a jogbiztonság elvét nem kell alkalmazni és/vagy arra Írország és az Aughinish Alumina Ltd nem hivatkozhat annak ellenére, hogy a Bizottság a vitatott határozatot nem kimenthető késedelemmel hozta meg.

| b) | A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor annak megállapítása ellenére, hogy a Bizottság vizsgálatának lefolytatásában bekövetkezett késedelem indokolatlan és nem kimenthető volt, kimondta, hogy nem sértették meg a bizalomvédelem elvét. |
| --- | --- |

b)

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor annak megállapítása ellenére, hogy a Bizottság vizsgálatának lefolytatásában bekövetkezett késedelem indokolatlan és nem kimenthető volt, kimondta, hogy nem sértették meg a bizalomvédelem elvét.

| c) | A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó támogatás „megfelelt” a 659/1999 tanácsi rendelet (2) 1. cikke d) pontjában meghatározott „támogatási rendszernek”, továbbá tévesen állapította meg, hogy a 659/1999 rendelet 15. cikkében szereplő elévülési idő az egyes ásványiolaj-behozatalok időpontjában indult. |
| --- | --- |

c)

A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó támogatás „megfelelt” a 659/1999 tanácsi rendelet (2) 1. cikke d) pontjában meghatározott „támogatási rendszernek”, továbbá tévesen állapította meg, hogy a 659/1999 rendelet 15. cikkében szereplő elévülési idő az egyes ásványiolaj-behozatalok időpontjában indult.

| d) | A Törvényszék tévesen nem adott helyt a kérelemnek azon az alapon, hogy a támogatást létező előcsatlakozási támogatásnak lehetett minősíteni. |
| --- | --- |

d)

A Törvényszék tévesen nem adott helyt a kérelemnek azon az alapon, hogy a támogatást létező előcsatlakozási támogatásnak lehetett minősíteni.

---

(1)  A Gardanne és a Shannon régióban, valamint Szardínián timföldgyártáshoz üzemanyagként használt ásványi olajokra vonatkozó jövedéki adó tekintetében Franciaország, Írország, illetve Olaszország által alkalmazott mentességről] szóló, 2005. december 7-i 2006/323/EK bizottsági határozatot (az értesítés a C(2005) 4436. számú dokumentummal történt; HL L 119., 12. o.).

(2)  Az EK-Szerződés 93.cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/3

---

A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2016. július 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vion Livestock BV kontra Staatssecretaris van Economische Zaken

(C-383/16. sz. ügy)

(2016/C 371/03)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

College van Beroep voor het Bedrijfsleven

Az alapeljárás felei

Felperes: Vion Livestock BV

Alperes: Staatssecretaris van Economische Zaken

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: 1/2005 rendelet) 5. cikkének (4) bekezdését és 8. cikkének (2) bekezdését az e rendelet II. mellékletében foglalt, a menetlevélre vonatkozó rendelkezésekkel összefüggésben, hogy e rendelkezések arra kötelezik a szállításszervezőt és/vagy a gondozót, hogy harmadik országba történő állatszállítás esetén egészen az e harmadik országban található rendeltetési helyig vezessék a menetlevelet? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: 1/2005 rendelet) 5. cikkének (4) bekezdését és 8. cikkének (2) bekezdését az e rendelet II. mellékletében foglalt, a menetlevélre vonatkozó rendelkezésekkel összefüggésben, hogy e rendelkezések arra kötelezik a szállításszervezőt és/vagy a gondozót, hogy harmadik országba történő állatszállítás esetén egészen az e harmadik országban található rendeltetési helyig vezessék a menetlevelet?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló, 2010. szeptember 16-i 817/2010/EU bizottsági rendelet (2) (a továbbiakban: 817/2010 rendelet) 5. és 7. cikkét e rendelet 4. cikkével összefüggésben, hogy az export-visszatérítést vissza kell fizetni, ha a menetlevelet azért nem vezetik a harmadik országban található rendeltetési helyig, mert a szállítmányozó eleget tett az 1/2005 rendelet II. mellékletének 7. pontjában előírt azon kötelezettségnek, hogy a menetlevelet a[z Európai Unióból történő] kilépési helyen át kell adnia a hatósági állatorvosnak? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló, 2010. szeptember 16-i 817/2010/EU bizottsági rendelet (2) (a továbbiakban: 817/2010 rendelet) 5. és 7. cikkét e rendelet 4. cikkével összefüggésben, hogy az export-visszatérítést vissza kell fizetni, ha a menetlevelet azért nem vezetik a harmadik országban található rendeltetési helyig, mert a szállítmányozó eleget tett az 1/2005 rendelet II. mellékletének 7. pontjában előírt azon kötelezettségnek, hogy a menetlevelet a[z Európai Unióból történő] kilépési helyen át kell adnia a hatósági állatorvosnak?

| 3. | Úgy kell-e értelmezni a 817/2010 rendelet 5. és 7. cikkét e rendelet 4. cikkével összefüggésben, hogy az export-visszatérítést vissza kell fizetni, ha az exportőr nem tudja bizonyítani, hogy eleget tett az 1/2005 rendelet előírásainak abban az esetben, ha az állatorvos az általa a 817/2010 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése alapján a harmadik országon belül elvégzendő ellenőrzések keretében azért nem tudja megvizsgálni, hogy kielégítő-e az útvonalterv (a menetlevél), vagyis hogy teljesültek-e az 1/2005 rendelet előírásaiban foglaltak, (és ezért azt sem tudja tanúsítani, hogy kielégítő-e ezen ellenőrzések eredménye), mert a szállítmányozó a menetlevelet a[z Európai Unióból történő] kilépési helyen átadta a hatósági állatorvosnak? |
| --- | --- |

3.

Úgy kell-e értelmezni a 817/2010 rendelet 5. és 7. cikkét e rendelet 4. cikkével összefüggésben, hogy az export-visszatérítést vissza kell fizetni, ha az exportőr nem tudja bizonyítani, hogy eleget tett az 1/2005 rendelet előírásainak abban az esetben, ha az állatorvos az általa a 817/2010 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése alapján a harmadik országon belül elvégzendő ellenőrzések keretében azért nem tudja megvizsgálni, hogy kielégítő-e az útvonalterv (a menetlevél), vagyis hogy teljesültek-e az 1/2005 rendelet előírásaiban foglaltak, (és ezért azt sem tudja tanúsítani, hogy kielégítő-e ezen ellenőrzések eredménye), mert a szállítmányozó a menetlevelet a[z Európai Unióból történő] kilépési helyen átadta a hatósági állatorvosnak?

---

(1)  HL 2005., L 3., 1. o.

(2)  HL 2010., L 245., 16. o.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/4

---

A Corte d’appello di Milano (Olaszország) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Acacia Srl kontra Fallimento Pneusgarda Srl, Audi AG

(C-397/16. sz. ügy)

(2016/C 371/04)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Corte d’appello di Milano

Az alapeljárás felei

Felperes: Acacia Srl

Alperesek: Fallimento Pneusgarda Srl, Audi AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a) az áruknak a belső piacon való szabad mozgására és a belső piacon történő szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó elvével; b) az európai versenyszabályok és a belső piac liberalizációjára vonatkozó szabályok hatékony érvényesülésének elvével; c) az uniós jog hatékony érvényesülésének és az Európai Unión belüli egységes alkalmazásának elvével; d) a másodlagos uniós jogi rendelkezésekkel, így a 98/71 irányelvvel (1) és különösen annak 14. cikkével, a 461/2010 rendelet (2) 1. cikkével és a 124. sz. UN/ECE előírással a 6/2002 rendelet (3) javítási záradékot magában foglaló 110. cikkének olyan értelmezése, amely az összetett termék javításának és eredeti megjelenése helyreállításának lehetővé tétele tekintetében kizárja az összetett termék (gépjármű) alkotóelemének fogalmából a külső megjelenésében a gyári termék eredeti keréktárcsájának megfelelő, a hivatkozott 124. sz. UN/ECE előírás alapján jóváhagyott utángyártott keréktárcsákat? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a) az áruknak a belső piacon való szabad mozgására és a belső piacon történő szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó elvével; b) az európai versenyszabályok és a belső piac liberalizációjára vonatkozó szabályok hatékony érvényesülésének elvével; c) az uniós jog hatékony érvényesülésének és az Európai Unión belüli egységes alkalmazásának elvével; d) a másodlagos uniós jogi rendelkezésekkel, így a 98/71 irányelvvel (1) és különösen annak 14. cikkével, a 461/2010 rendelet (2) 1. cikkével és a 124. sz. UN/ECE előírással a 6/2002 rendelet (3) javítási záradékot magában foglaló 110. cikkének olyan értelmezése, amely az összetett termék javításának és eredeti megjelenése helyreállításának lehetővé tétele tekintetében kizárja az összetett termék (gépjármű) alkotóelemének fogalmából a külső megjelenésében a gyári termék eredeti keréktárcsájának megfelelő, a hivatkozott 124. sz. UN/ECE előírás alapján jóváhagyott utángyártott keréktárcsákat?

| 2) | Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén, amennyiben egyensúly áll fenn az első kérdésben foglalt érdekek között, ellentétes-e a lajstromozott formatervezési mintákra vonatkozó kizárólagos ipari jogokkal kapcsolatos szabályokkal a javítási záradéknak az ügyfelek által választható, utángyártott kiegészítő termékekre való alkalmazása, feltételezve, hogy a javítási záradék kizárólag a kötött formájú pótalkatrészekre, vagyis azon alkotóelemekre vonatkozóan értelmezhető megszorítóan, amelyek formáját az összetett termék külső megjelenése tekintetében lényegében megváltoztathatatlan módon határozták meg, a többi alkotóelem pedig nem helyettesíthető, továbbá az ügyfél ízlésének megfelelően nem alkalmazható szabadon? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén, amennyiben egyensúly áll fenn az első kérdésben foglalt érdekek között, ellentétes-e a lajstromozott formatervezési mintákra vonatkozó kizárólagos ipari jogokkal kapcsolatos szabályokkal a javítási záradéknak az ügyfelek által választható, utángyártott kiegészítő termékekre való alkalmazása, feltételezve, hogy a javítási záradék kizárólag a kötött formájú pótalkatrészekre, vagyis azon alkotóelemekre vonatkozóan értelmezhető megszorítóan, amelyek formáját az összetett termék külső megjelenése tekintetében lényegében megváltoztathatatlan módon határozták meg, a többi alkotóelem pedig nem helyettesíthető, továbbá az ügyfél ízlésének megfelelően nem alkalmazható szabadon?

| 3) | A második kérdésre adott igenlő válasz esetén az utángyártott keréktárcsák gyártójának milyen intézkedéseket kell elfogadnia a javítást és az összetett termék eredeti külső megjelenésének helyreállítását szolgáló termékek jogszerű mozgásának biztosítása érdekében? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adott igenlő válasz esetén az utángyártott keréktárcsák gyártójának milyen intézkedéseket kell elfogadnia a javítást és az összetett termék eredeti külső megjelenésének helyreállítását szolgáló termékek jogszerű mozgásának biztosítása érdekében?

---

(1)  A formatervezési minták oltalmáról szóló, 1998. október 13-i 98/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998. L 289., 28. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 21. kötet, 120. o.).

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. május 27-i 461/2010/EU bizottsági rendelet (HL 2010. L 129., 52. o.).

(3)  A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet (HL 2002. L 3., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.)

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/4

---

A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X BV kontra Staatssecretaris van Financiën

(C-398/16. sz. ügy)

(2016/C 371/05)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálatot kérelmező fél: X BV

Ellenérdekű fél: Staatssecretaris van Financiën

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az EK 43. cikket és az EK 48. cikket (jelenleg EUMSZ 49. cikk és EUMSZ 54. cikk), hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely alapján a valamely tagállamban illetőséggel rendelkező anyavállalat nem vonhatja le a kamatot a valamely más tagállamban illetőséggel rendelkező leányvállalatba eszközölt tőkebefektetéssel összefüggő kamat tekintetében, míg e levonás igénybe vehető lenne akkor, ha az említett leányvállalat az említett anyavállalattal egy – a holland adózási egység jellemzőivel bíró – adózási egységbe lett volna felvéve, mert ebben az esetben a konszolidálás miatt nem lett volna megállapítható az említett tőkebefektetéssel való összefüggés?

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/5

---

A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2016. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X NV kontra Staatsecretaris van Financiën

(C-399/16. sz. ügy)

(2016/C 371/06)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálatot kérelmező fél: X NV

Ellenérdekű fél: Staatsecretaris van Financiën

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EK 43. cikket és az EK 48. cikket (jelenleg EUMSZ 49. cikk és EUMSZ 54. cikk), hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely alapján a valamely tagállamban illetőséggel rendelkező anyavállalat nem veheti figyelembe az árfolyamveszteséget az általa valamely más tagállamban illetőséggel rendelkező leányvállalatba befektetett összeg tekintetében, míg ezt megtehetné akkor, ha az említett leányvállalat az elsőként említett tagállamban illetőséggel rendelkező – fent említett – anyavállalattal egy – a holland adózási egység jellemzőivel bíró – adózási egységbe lett volna felvéve, ami az adózási egységen belüli konszolidálásra vezethető vissza? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EK 43. cikket és az EK 48. cikket (jelenleg EUMSZ 49. cikk és EUMSZ 54. cikk), hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely alapján a valamely tagállamban illetőséggel rendelkező anyavállalat nem veheti figyelembe az árfolyamveszteséget az általa valamely más tagállamban illetőséggel rendelkező leányvállalatba befektetett összeg tekintetében, míg ezt megtehetné akkor, ha az említett leányvállalat az elsőként említett tagállamban illetőséggel rendelkező – fent említett – anyavállalattal egy – a holland adózási egység jellemzőivel bíró – adózási egységbe lett volna felvéve, ami az adózási egységen belüli konszolidálásra vezethető vissza?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: abból lehet vagy kell-e kiindulni ebben az esetben a figyelembe veendő árfolyamveszteség meghatározása során, hogy az érintett anyavállalathoz – az említett leányvállalaton keresztül – közvetett módon tartozó és az Európai Unióban illetőséggel rendelkező közvetlen és közvetett leányvállalat(ok) is fel volt(ak) véve az adózási egységbe? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: abból lehet vagy kell-e kiindulni ebben az esetben a figyelembe veendő árfolyamveszteség meghatározása során, hogy az érintett anyavállalathoz – az említett leányvállalaton keresztül – közvetett módon tartozó és az Európai Unióban illetőséggel rendelkező közvetlen és közvetett leányvállalat(ok) is fel volt(ak) véve az adózási egységbe?

| 3) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: csak azokat az árfolyamveszteségeket kell-e figyelembe venni ebben az esetben, amelyek az anyavállalat adózási egységébe történő felvétel esetén a jogvita tárgyát képező években merültek volna fel, vagy azokat az árfolyameredményeket is figyelembe kell venni, amelyek korábbi években merültek volna fel? |
| --- | --- |

3)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: csak azokat az árfolyamveszteségeket kell-e figyelembe venni ebben az esetben, amelyek az anyavállalat adózási egységébe történő felvétel esetén a jogvita tárgyát képező években merültek volna fel, vagy azokat az árfolyameredményeket is figyelembe kell venni, amelyek korábbi években merültek volna fel?

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/6

---

A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2016. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Chez Elektro Balgaria” AD kontra Yordan Kotsev

(C-427/16. sz. ügy)

(2016/C 371/07)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Sofiyski rayonen sad

Az alapeljárás felei

Felperes:„Chez Elektro Balgaria” AD

Alperes: Yordan Kotsev

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével (a verseny megakadályozásának, korlátozásának vagy torzításának tilalma) az ügyvédekről szóló törvény 36. § -ának (2) bekezdése, amely szerint a szabad foglalkozást gyakorló vállalkozások társulása (Legfelsőbb ügyvédi tanács) mérlegelési mozgástérrel rendelkezik a tekintetben, hogy az állam által rá ruházott hatáskörénél fogva előre meghatározza az ezen vállalkozások által nyújtott szolgáltatások árának (ügyvédi munkadíj) alsó határát? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével (a verseny megakadályozásának, korlátozásának vagy torzításának tilalma) az ügyvédekről szóló törvény 36. § -ának (2) bekezdése, amely szerint a szabad foglalkozást gyakorló vállalkozások társulása (Legfelsőbb ügyvédi tanács) mérlegelési mozgástérrel rendelkezik a tekintetben, hogy az állam által rá ruházott hatáskörénél fogva előre meghatározza az ezen vállalkozások által nyújtott szolgáltatások árának (ügyvédi munkadíj) alsó határát?

| 2) | Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével a polgári perrendtartás 78. § -a (5) bekezdésének vége (abban a részében, amelyben e szabályozás nem engedi meg az ügyvédi munkadíj meghatározott alsó határ alá történő csökkentését)? |
| --- | --- |

2)

Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével a polgári perrendtartás 78. § -a (5) bekezdésének vége (abban a részében, amelyben e szabályozás nem engedi meg az ügyvédi munkadíj meghatározott alsó határ alá történő csökkentését)?

| 3) | Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével az ügyvédekről szóló törvény 132. § -ának 5. pontja (e törvény 136. § -a (1) bekezdésének alkalmazására tekintettel)? |
| --- | --- |

3)

Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével az ügyvédekről szóló törvény 132. § -ának 5. pontja (e törvény 136. § -a (1) bekezdésének alkalmazására tekintettel)?

| 4) | Ellentétes-e az EUMSZ 56. cikk (1) bekezdésével (a szolgáltatásnyújtás szabadsága korlátozásának tilalma) az ügyvédekről szóló törvény 36. § -ának (2) bekezdése? |
| --- | --- |

4)

Ellentétes-e az EUMSZ 56. cikk (1) bekezdésével (a szolgáltatásnyújtás szabadsága korlátozásának tilalma) az ügyvédekről szóló törvény 36. § -ának (2) bekezdése?

| 5) | Ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével a polgári perrendtartás 78. § -ának (8) bekezdése? |
| --- | --- |

5)

Ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével a polgári perrendtartás 78. § -ának (8) bekezdése?

| 6) | Ellentétes-e a 77/249/EGK irányelvvel (1) a polgári perrendtartás 78. § -ának (8) bekezdése (a jogtanácsosok által képviselt személyek ügyvédi munkadíj iránti jogosultsága tekintetében)? |
| --- | --- |

6)

Ellentétes-e a 77/249/EGK irányelvvel (1) a polgári perrendtartás 78. § -ának (8) bekezdése (a jogtanácsosok által képviselt személyek ügyvédi munkadíj iránti jogosultsága tekintetében)?

| 7) | Ellentétes-e a 2006/112/EK irányelvvel (2) az 1. sz. rendelet kiegészítő rendelkezéseinek 2a. § -a, amely lehetővé teszi, hogy a szabad foglalkozás gyakorlásának keretében nyújtott szolgáltatás ára részének tekintsék a hozzáadottérték-adót (a hozzáadottérték-adónak az esedékes ügyvédi munkadíj részeként való beszámítása tekintetében)? |
| --- | --- |

7)

Ellentétes-e a 2006/112/EK irányelvvel (2) az 1. sz. rendelet kiegészítő rendelkezéseinek 2a. § -a, amely lehetővé teszi, hogy a szabad foglalkozás gyakorlásának keretében nyújtott szolgáltatás ára részének tekintsék a hozzáadottérték-adót (a hozzáadottérték-adónak az esedékes ügyvédi munkadíj részeként való beszámítása tekintetében)?

---

(1)  Az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről szóló, 1977. március 22-i tanácsi irányelv (HL L 78., 17. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 52. o.).

(2)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.).

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/6

---

A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2016. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Frontex International” ЕАD kontra Emil Yanakiev

(C-428/16. sz. ügy)

(2016/C 371/08)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Sofiyski rayonen sad

Az alapeljárás felei

Felperes:„Frontex International” ЕАD

Alperes: Emil Yanakiev

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével (a verseny megakadályozásának, korlátozásának vagy torzításának tilalma) az ügyvédekről szóló törvény 36. § -ának (2) bekezdése, amely szerint a szabad foglalkozást gyakorló vállalkozások társulása (Legfelsőbb ügyvédi tanács) mérlegelési mozgástérrel rendelkezik a tekintetben, hogy az állam által rá ruházott hatáskörénél fogva előre meghatározza az ezen vállalkozások által nyújtott szolgáltatások árának (ügyvédi munkadíj) alsó határát? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével (a verseny megakadályozásának, korlátozásának vagy torzításának tilalma) az ügyvédekről szóló törvény 36. § -ának (2) bekezdése, amely szerint a szabad foglalkozást gyakorló vállalkozások társulása (Legfelsőbb ügyvédi tanács) mérlegelési mozgástérrel rendelkezik a tekintetben, hogy az állam által rá ruházott hatáskörénél fogva előre meghatározza az ezen vállalkozások által nyújtott szolgáltatások árának (ügyvédi munkadíj) alsó határát?

| 2) | Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével a polgári perrendtartás 78. § -a (5) bekezdésének vége (abban a részében, amelyben e szabályozás nem engedi meg az ügyvédi munkadíj meghatározott alsó határ alá történő csökkentését)? |
| --- | --- |

2)

Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével a polgári perrendtartás 78. § -a (5) bekezdésének vége (abban a részében, amelyben e szabályozás nem engedi meg az ügyvédi munkadíj meghatározott alsó határ alá történő csökkentését)?

| 3) | Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével az ügyvédekről szóló törvény 132. § -ának 5. pontja (e törvény 136. § -a (1) bekezdésének alkalmazására tekintettel)? |
| --- | --- |

3)

Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével az ügyvédekről szóló törvény 132. § -ának 5. pontja (e törvény 136. § -a (1) bekezdésének alkalmazására tekintettel)?

| 4) | Ellentétes-e az EUMSZ 56. cikk (1) bekezdésével (a szolgáltatásnyújtás szabadsága korlátozásának tilalma) az ügyvédekről szóló törvény 36. § -ának (2) bekezdése? |
| --- | --- |

4)

Ellentétes-e az EUMSZ 56. cikk (1) bekezdésével (a szolgáltatásnyújtás szabadsága korlátozásának tilalma) az ügyvédekről szóló törvény 36. § -ának (2) bekezdése?

| 5) | Ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével a polgári perrendtartás 78. § -ának (8) bekezdése? |
| --- | --- |

5)

Ellentétes-e az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével a polgári perrendtartás 78. § -ának (8) bekezdése?

| 6) | Ellentétes-e a 77/249/EGK irányelvvel (1) a polgári perrendtartás 78. § -ának (8) bekezdése (a jogtanácsosok által képviselt személyek ügyvédi munkadíj iránti jogosultsága tekintetében)? |
| --- | --- |

6)

Ellentétes-e a 77/249/EGK irányelvvel (1) a polgári perrendtartás 78. § -ának (8) bekezdése (a jogtanácsosok által képviselt személyek ügyvédi munkadíj iránti jogosultsága tekintetében)?

| 7) | Ellentétes-e a 2006/112/EK irányelvvel (2) az 1. sz. rendelet kiegészítő rendelkezéseinek 2a. § -a, amely lehetővé teszi, hogy a szabad foglalkozás gyakorlásának keretében nyújtott szolgáltatás ára részének tekintsék a hozzáadottérték-adót (a hozzáadottérték-adónak az esedékes ügyvédi munkadíj részeként való beszámítása tekintetében)? |
| --- | --- |

7)

Ellentétes-e a 2006/112/EK irányelvvel (2) az 1. sz. rendelet kiegészítő rendelkezéseinek 2a. § -a, amely lehetővé teszi, hogy a szabad foglalkozás gyakorlásának keretében nyújtott szolgáltatás ára részének tekintsék a hozzáadottérték-adót (a hozzáadottérték-adónak az esedékes ügyvédi munkadíj részeként való beszámítása tekintetében)?

---

(1)  Az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről szóló, 1977. március 22-i tanácsi irányelv (HL L 78., 17. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 52. o.).

(2)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.).

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/7

---

A Törvényszék (első tanács) T-160/13. sz., Bank Mellat kontra Tanács ügyben 2016. június 2-án hozott ítélete ellen a Bank Mellat által 2016. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés

(C-430/16. P. sz. ügy)

(2016/C 371/09)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Bank Mellat (képviselők: S. Zaiwalla, P. Reddy, Z. Burbeza solicitors, M. Brindle QC, R. Blakeley, J. MecLeod barristers)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság

| — | helyezze hatályon kívül az ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az ítéletet;

| — | vagy teljes egészében vagy a rá vonatkozó részében semmisítse meg az 1263/2012 rendelet (1) 1. cikkének 15. pontját; |
| --- | --- |

—

vagy teljes egészében vagy a rá vonatkozó részében semmisítse meg az 1263/2012 rendelet (1) 1. cikkének 15. pontját;

| — | állapítsa meg, hogy a 2012/635 határozat (2) 1. cikkének 6. pontját nem kell rá alkalmazni; és |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a 2012/635 határozat (2) 1. cikkének 6. pontját nem kell rá alkalmazni; és

| — | a Tanácsot kötelezze a fellebbezéssel, valamint a Törvényszék előtti eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a fellebbezéssel, valamint a Törvényszék előtti eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A felperes Bank Mellat (a továbbiakban: Bank) a Törvényszék (első tanács) T-160/13. sz., Bank Mellat kontra Tanács ügyben 2016. június 2-án hozott ítélete (EU:T:2016:331) (a továbbiakban: ítélet) ellen nyújt be fellebbezést. Összefoglalva: a Bank állítása szerint a Törvényszék tévesen nem adott helyt a Bankkal kapcsolatos „pénzügyi embargót” képező, az alábbi különféle intézkedések megsemmisítésére vagy Bankra való alkalmazhatatlanságuk megállapítására irányuló kérelmének:






  1. | Az 1263/2012/EU tanácsi rendelet 1. cikkének 15. pontja. |
| --- | --- | --- |

1.

A felperes Bank Mellat (a továbbiakban: Bank) a Törvényszék (első tanács) T-160/13. sz., Bank Mellat kontra Tanács ügyben 2016. június 2-án hozott ítélete (EU:T:2016:331) (a továbbiakban: ítélet) ellen nyújt be fellebbezést. Összefoglalva: a Bank állítása szerint a Törvényszék tévesen nem adott helyt a Bankkal kapcsolatos „pénzügyi embargót” képező, az alábbi különféle intézkedések megsemmisítésére vagy Bankra való alkalmazhatatlanságuk megállapítására irányuló kérelmének:

1.

Az 1263/2012/EU tanácsi rendelet 1. cikkének 15. pontja.

| 2. | A 2012/635/KKBP határozat 1. cikkének 6. pontja. |
| --- | --- |

2.

A 2012/635/KKBP határozat 1. cikkének 6. pontja.

| 2. | A Bank közelebbről három fellebbezési jogalapot határozott meg, amelyek arra vonatkoznak, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a Bank keresetének érdemi vizsgálata során:






  1. | A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 215. cikkében szereplő „szükségesség” követelményének értelmezése és alkalmazása során (1. jogalap). |
| --- | --- | --- |

2.

A Bank közelebbről három fellebbezési jogalapot határozott meg, amelyek arra vonatkoznak, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a Bank keresetének érdemi vizsgálata során:

1.

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 215. cikkében szereplő „szükségesség” követelményének értelmezése és alkalmazása során (1. jogalap).

| 2. | A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a pénzügyi embargó arányos volt, ami további számos esetben eredményezte a jog téves alkalmazását (2. jogalap). |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a pénzügyi embargó arányos volt, ami további számos esetben eredményezte a jog téves alkalmazását (2. jogalap).

| 3. | A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a pénzügyi embargó megfelel más általános uniós jogi elveknek (3. jogalap). |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a pénzügyi embargó megfelel más általános uniós jogi elveknek (3. jogalap).

| 3. | A Bank két tágabb fellebbezési jogalapot is meghatározott, amelyek arra vonatkoznak, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a Bank keresete bizonyos részei elfogadhatóságának értékelése során:






  1. | A Törvényszék tévesen választotta el a pénzügyi embargó elemeit és tévesen állapította meg, hogy a Bank keresetének az ezen elemekre vonatkozó részei elfogadhatatlanok (4. jogalap). |
| --- | --- | --- |

3.

A Bank két tágabb fellebbezési jogalapot is meghatározott, amelyek arra vonatkoznak, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a Bank keresete bizonyos részei elfogadhatóságának értékelése során:

1.

A Törvényszék tévesen választotta el a pénzügyi embargó elemeit és tévesen állapította meg, hogy a Bank keresetének az ezen elemekre vonatkozó részei elfogadhatatlanok (4. jogalap).

| 2. | A Törvényszék tévesen állapította meg többek között azt, hogy az EUMSZ 275. cikk értelmében nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy határozatot hozzon a Banknak a 2012/635 határozat 1. cikkének 6. pontjával kapcsolatos kifogásáról (5. jogalap). |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék tévesen állapította meg többek között azt, hogy az EUMSZ 275. cikk értelmében nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy határozatot hozzon a Banknak a 2012/635 határozat 1. cikkének 6. pontjával kapcsolatos kifogásáról (5. jogalap).

| 4. | A Bank tisztelettel kéri a Bíróságot, hogy helyezze hatályon kívül az ítéletet és adjon helyt kereseti kérelmeinek. |
| --- | --- |

4.

A Bank tisztelettel kéri a Bíróságot, hogy helyezze hatályon kívül az ítéletet és adjon helyt kereseti kérelmeinek.

---

(1)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2012. december 21-i 1263/2012/EU tanácsi rendelet (HL 2012. L 356., 34. o.)

(2)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2012. október 15-i 2012/635/KKBP tanácsi határozat (HL 2012. L 282., 58. o.)

---

Törvényszék

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/9

---

2016. június 27-én benyújtott kereset – Dimos Athinaion kontra Bizottság

(T-360/16. sz. ügy)

(2016/C 371/10)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Dimos Athinaion (Athén, Görögország) (képviselő: G. Georgakarakos, ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 692/2008/EK rendeletnek a könnyű személy- és haszongépjárművek kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. április 20-i 2016/646/EU bizottsági rendeletet (1) és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 692/2008/EK rendeletnek a könnyű személy- és haszongépjárművek kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. április 20-i 2016/646/EU bizottsági rendeletet (1) és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az EUMSZ 191. cikk megsértésén alapul, amely cikk az unió környezetpolitikájának céljait határozza meg. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az EUMSZ 191. cikk megsértésén alapul, amely cikk az unió környezetpolitikájának céljait határozza meg.

| 2. | A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartájának a magas színvonalú környezetvédelmet előíró 37. cikke megsértésén alapul. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartájának a magas színvonalú környezetvédelmet előíró 37. cikke megsértésén alapul.

| 3. | A harmadik jogalap a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 15. cikkének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 15. cikkének megsértésén alapul.

---

(1)  HL L 109., 2016., 1. o.

(2)  HL L 171., 2007., 1. o.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/9

---

2016. július 12-én benyújtott kereset – Anheuser-Busch Inbev és Ampar kontra Bizottság

(T-370/16. sz. ügy)

(2016/C 371/11)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Anheuser-Busch Inbev (Brüsszel, Belgium) és Ampar (Leuven, Belgium) (képviselők: A. von Bonin, O. Brouwer és A. Haelterman ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú, a többletnyereség adómentességére bevezetett állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i európai bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú, a többletnyereség adómentességére bevezetett állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i európai bizottsági határozatot;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzatának 134. cikke alapján a Bizottságot kötelezze a felperesek költségeinek viselésére, ideértve bármely beavatkozó fél költségeit is. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzatának 134. cikke alapján a Bizottságot kötelezze a felperesek költségeinek viselésére, ideértve bármely beavatkozó fél költségeit is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Első jogalap: téves jogalkalmazás és nyilvánvaló mérlegelési hiba az állítólagos állami támogatási intézkedés azonosítása, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke és az EUMSZ 107. cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 1. cikkének d) pontja értelmében vett támogatási programnak minősítése során. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: téves jogalkalmazás és nyilvánvaló mérlegelési hiba az állítólagos állami támogatási intézkedés azonosítása, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke és az EUMSZ 107. cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 1. cikkének d) pontja értelmében vett támogatási programnak minősítése során.

| 2. | Második jogalap: téves jogalkalmazás és az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének téves alkalmazása annak megállapítása során, hogy többletnyereség-kiigazítási rendszer állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: téves jogalkalmazás és az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének téves alkalmazása annak megállapítása során, hogy többletnyereség-kiigazítási rendszer állami támogatásnak minősül.

| 3. | Harmadik jogalap: nyilvánvaló mérlegelési hiba a csoportoknak az állítólagos támogatás kedvezményezettjeiként történő azonosítását illetően, valamint a jogszerűség elvének megsértése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 16. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: nyilvánvaló mérlegelési hiba a csoportoknak az állítólagos támogatás kedvezményezettjeiként történő azonosítását illetően, valamint a jogszerűség elvének megsértése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 16. cikke (1) bekezdésének megsértése.

| 4. | Negyedik jogalap: a jogbiztonság, a bizalomvédelem és a megfelelő ügyintézés elvének megsértése. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: a jogbiztonság, a bizalomvédelem és a megfelelő ügyintézés elvének megsértése.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/10

---

2016. július 25-én benyújtott kereset – CK Telecoms UK Investments kontra Bizottság

(T-399/16. sz. ügy)

(2016/C 371/12)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: CK Telecoms UK Investments Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselők: T. Wessely és O. Brouwer ügyvédek, valamint A. Woods, J. Aitken és M. Davis, Solicitors)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | teljes egészében semmisítse meg a COMP/M.7612 – Hutchison 3G UK Investments Limited/Telefónica (Europe plc) ügyben 2016. május 11-én hozott, a Hutchinsonnal 2016. május 13-án közölt C (2016) 2796 európai bizottsági határozatot, amely a Telefónica Europe plc-nek a Hutchison általi tervezett megszerzését a 139/2004 tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetetlennek nyilvánítja; és |
| --- | --- |

—

teljes egészében semmisítse meg a COMP/M.7612 – Hutchison 3G UK Investments Limited/Telefónica (Europe plc) ügyben 2016. május 11-én hozott, a Hutchinsonnal 2016. május 13-án közölt C (2016) 2796 európai bizottsági határozatot, amely a Telefónica Europe plc-nek a Hutchison általi tervezett megszerzését a 139/2004 tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetetlennek nyilvánítja; és

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, ideértve bármely esetleges beavatkozó fél költségeit is. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, ideértve bármely esetleges beavatkozó fél költségeit is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, valamint lényeges eljárási szabályokat sértett a kiskereskedelmi mobil távközlési szolgáltatások egyesült királyságbeli piacán kifejtett horizontális nem egyeztetett hatások értékelésére irányuló jogi kritérium értelmezése és alkalmazása során. Különösen: a Bizottság tévedett a felperes „jelentős versenytényezőnek” minősítését, valamint a verseny szorosságának értékelését illetően. A Bizottság továbbá nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el az előrejelezhető árhatások elemzése, valamint az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás összefonódást követő valószínűsíthető ösztönző tényezőinek elemzése során. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, valamint lényeges eljárási szabályokat sértett a kiskereskedelmi mobil távközlési szolgáltatások egyesült királyságbeli piacán kifejtett horizontális nem egyeztetett hatások értékelésére irányuló jogi kritérium értelmezése és alkalmazása során. Különösen: a Bizottság tévedett a felperes „jelentős versenytényezőnek” minősítését, valamint a verseny szorosságának értékelését illetően. A Bizottság továbbá nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el az előrejelezhető árhatások elemzése, valamint az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás összefonódást követő valószínűsíthető ösztönző tényezőinek elemzése során.

| 2. | Második jogalap: nyilvánvaló mérlegelési hibák és a bizonyítékok elferdítése a kontrafaktuális forgatókönyv elemzése tekintetében. Különösen: a Bizottság elmulasztotta elemezni a Hutchinsonnak a versenytársaihoz viszonyított hálózatai kapacitását, és a Hutchinson által a jövőbeli hálózati kapacitással kapcsolatban előterjesztett bizonyíték elutasításának okaként megengedhetetlen módon a Hutchinson azon állítólagos képességére hagyatkozik, hogy az áremeléshez hasonló „keresletkezelési” kezdeményezéseket tegyen. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: nyilvánvaló mérlegelési hibák és a bizonyítékok elferdítése a kontrafaktuális forgatókönyv elemzése tekintetében. Különösen: a Bizottság elmulasztotta elemezni a Hutchinsonnak a versenytársaihoz viszonyított hálózatai kapacitását, és a Hutchinson által a jövőbeli hálózati kapacitással kapcsolatban előterjesztett bizonyíték elutasításának okaként megengedhetetlen módon a Hutchinson azon állítólagos képességére hagyatkozik, hogy az áremeléshez hasonló „keresletkezelési” kezdeményezéseket tegyen.

| 3. | Harmadik jogalap: a hálózat-megosztásból eredő horizontális nem egyeztetett hatásokkal összefüggésben elkövetett ténybeli hibák, jogi hibák, nyilvánvaló mérlegelési hibák, valamint lényeges eljárási szabályok megsértése. Különösen: a Bizottság tévedett a hálózat-megosztási megállapodásokban a versenytársak közötti „összehangolás” szükségességét és terjedelmét érintő új javaslataival összefüggésben; továbbá a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el azáltal, hogy a következtetéseit az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás versenytársai, nem pedig a verseny vonatkozásában felmerülő potenciális kárra alapította. A Bizottság további hibákat követett el azáltal, hogy elutasította a Hutchinson által felajánlott azon kötelezettségvállalásokat, amelyek teljes mértékben eloszlatták volna a hálózat-megosztással kapcsolatos valamennyi aggályát. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a hálózat-megosztásból eredő horizontális nem egyeztetett hatásokkal összefüggésben elkövetett ténybeli hibák, jogi hibák, nyilvánvaló mérlegelési hibák, valamint lényeges eljárási szabályok megsértése. Különösen: a Bizottság tévedett a hálózat-megosztási megállapodásokban a versenytársak közötti „összehangolás” szükségességét és terjedelmét érintő új javaslataival összefüggésben; továbbá a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el azáltal, hogy a következtetéseit az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás versenytársai, nem pedig a verseny vonatkozásában felmerülő potenciális kárra alapította. A Bizottság további hibákat követett el azáltal, hogy elutasította a Hutchinson által felajánlott azon kötelezettségvállalásokat, amelyek teljes mértékben eloszlatták volna a hálózat-megosztással kapcsolatos valamennyi aggályát.

| 4. | Negyedik jogalap: az egyesült királyságbeli nyilvános mobiltelefon-hálózatokon a hozzáférés és híváskezdeményezés nagykereskedelmi piacán felmerülő horizontális nem egyeztetett hatásokkal összefüggésben elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibák, téves jogalkalmazás és lényeges eljárási szabályok megsértése. Különösen: a Bizottság tévedett, amikor arra következtetett, hogy a Hutchinson a nagyon alacsony (kevesebb, mint 3 %-os) piaci részesedése ellenére „jelentős versenytényező” a nagykereskedelmi piacon; továbbá amikor a következtetéseit harmadik felek véleményeire alapította ahelyett, hogy lefolytatta volna a saját elemzését. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: az egyesült királyságbeli nyilvános mobiltelefon-hálózatokon a hozzáférés és híváskezdeményezés nagykereskedelmi piacán felmerülő horizontális nem egyeztetett hatásokkal összefüggésben elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibák, téves jogalkalmazás és lényeges eljárási szabályok megsértése. Különösen: a Bizottság tévedett, amikor arra következtetett, hogy a Hutchinson a nagyon alacsony (kevesebb, mint 3 %-os) piaci részesedése ellenére „jelentős versenytényező” a nagykereskedelmi piacon; továbbá amikor a következtetéseit harmadik felek véleményeire alapította ahelyett, hogy lefolytatta volna a saját elemzését.

| 5. | Ötödik jogalap: az egyesült királyságbeli kiskereskedelmi és nagykereskedelmi mobil távközlési piacokkal kapcsolatos aggályokat illetően a Hutchinson által felajánlott kötelezettségvállalások értékelése tekintetében téves jogalkalmazás, nyilvánvaló mérlegelési hiba, az indokolás hiánya és lényeges eljárási szabályok megsértése. Különösen: a Bizottság tévesen vetette el a felajánlott kötelezettségvállalásokat, azt állítva, hogy bizonytalan a végrehajtásuk; a Bizottság nyilvánvalóan tévedett az új és megerősödött versenytársak azon képességének értékelése során, hogy a felajánlott kötelezettségvállalások alapján hatékonyan versenyezzenek; a Bizottság tévedett annak értékelése során, hogy a felajánlott kötelezettségvállalások összességükben alkalmasak-e arra, hogy semlegesítsék a versenynek a határozatban állított visszaesését. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: az egyesült királyságbeli kiskereskedelmi és nagykereskedelmi mobil távközlési piacokkal kapcsolatos aggályokat illetően a Hutchinson által felajánlott kötelezettségvállalások értékelése tekintetében téves jogalkalmazás, nyilvánvaló mérlegelési hiba, az indokolás hiánya és lényeges eljárási szabályok megsértése. Különösen: a Bizottság tévesen vetette el a felajánlott kötelezettségvállalásokat, azt állítva, hogy bizonytalan a végrehajtásuk; a Bizottság nyilvánvalóan tévedett az új és megerősödött versenytársak azon képességének értékelése során, hogy a felajánlott kötelezettségvállalások alapján hatékonyan versenyezzenek; a Bizottság tévedett annak értékelése során, hogy a felajánlott kötelezettségvállalások összességükben alkalmasak-e arra, hogy semlegesítsék a versenynek a határozatban állított visszaesését.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/11

---

2016. július 27-én benyújtott kereset – Maximum Play kontra EUIPO (MAXPLAY)

(T-400/16. sz. ügy)

(2016/C 371/13)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Maximum Play, Inc. (San Francisco, Kalifornia, Egyesült Államok) (képviselő: M. Graf ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy:„MAXPLAY” európai uniós szóvédjegy – 14 047 963. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2016. május 26-án hozott határozata (R 2273/2015-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése;

| — | a korábbi európai uniós védjegy és a nemzeti lajstromozások és a nemzeti alkalmazás figyelembevételének hiánya. |
| --- | --- |

—

a korábbi európai uniós védjegy és a nemzeti lajstromozások és a nemzeti alkalmazás figyelembevételének hiánya.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/12

---

2016. július 31-én benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács

(T-409/16. sz. ügy)

(2016/C 371/14)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Ehab Makhlouf (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot, valamint a későbbi végrehajtási jogi aktusait, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak; |
| --- | --- |

—

következésképpen semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot, valamint a későbbi végrehajtási jogi aktusait, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében megegyeznek a T-410/16. sz., Makhlouf kontra Tanács ügyben hivatkozottakkal, vagy hasonlítanak azokhoz.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/13

---

2016. július 31-én benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács

(T-410/16. sz. ügy)

(2016/C 371/15)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Rami Makhlouf (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot, valamint a későbbi végrehajtási jogi aktusait, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak; |
| --- | --- |

—

következésképpen semmisítse meg a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 határozatot, valamint a későbbi végrehajtási jogi aktusait, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. és 13. cikkében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 215. cikkben, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. és 47. cikkében rögzített védelemhez való jog és hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. és 13. cikkében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 215. cikkben, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. és 47. cikkében rögzített védelemhez való jog és hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésére alapított jogalap.

| 2. | A második, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap, mivel a Tanács által nyújtott indokolás nem felel meg az európai uniós intézményekre az EJEE 6. cikke, az EUMSZ 296. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke értelmében háruló kötelezettségnek. |
| --- | --- |

2.

A második, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap, mivel a Tanács által nyújtott indokolás nem felel meg az európai uniós intézményekre az EJEE 6. cikke, az EUMSZ 296. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke értelmében háruló kötelezettségnek.

| 3. | A harmadik, a felperesnek a szíriai rendszer finanszírozásában való érintettségével kapcsolatban a Tanács által elkövetett nyilvánvaló értékelési hibán alapuló jogalap. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a felperesnek a szíriai rendszer finanszírozásában való érintettségével kapcsolatban a Tanács által elkövetett nyilvánvaló értékelési hibán alapuló jogalap.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott intézkedések indokolatlanul és aránytalanul korlátozzák a felperes alapvető jogait, különösen az EJEE-hez csatolt első kiegészítő jegyzőkönyv 1. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében rögzített tulajdonhoz való jogát, az EJEE 8. cikkében és 10. cikkének (2) bekezdésében rögzített jóhírnév védelméhez való jogát, az ártatlanság vélelmének az EJEE 6. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartája 48. cikkében rögzített elvét, az EJEE 10. cikkében rögzített véleményalkotási szabadságát, valamint az EJEE-hez csatolt negyedik jegyzőkönyv 2. cikkének (2) bekezdésében rögzített mozgásszabadsághoz való jogát. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott intézkedések indokolatlanul és aránytalanul korlátozzák a felperes alapvető jogait, különösen az EJEE-hez csatolt első kiegészítő jegyzőkönyv 1. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében rögzített tulajdonhoz való jogát, az EJEE 8. cikkében és 10. cikkének (2) bekezdésében rögzített jóhírnév védelméhez való jogát, az ártatlanság vélelmének az EJEE 6. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartája 48. cikkében rögzített elvét, az EJEE 10. cikkében rögzített véleményalkotási szabadságát, valamint az EJEE-hez csatolt negyedik jegyzőkönyv 2. cikkének (2) bekezdésében rögzített mozgásszabadsághoz való jogát.

| 5. | Az ötödik, az EU közös kül- és biztonságpolitikája keretében elrendelt korlátozó intézkedések (szankciók) végrehajtására és értékelésére vonatkozó, 2005. december 2-i tanácsi iránymutatás (2005. december 2-i 15114/05. sz. tanácsi dokumentum) megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, az EU közös kül- és biztonságpolitikája keretében elrendelt korlátozó intézkedések (szankciók) végrehajtására és értékelésére vonatkozó, 2005. december 2-i tanácsi iránymutatás (2005. december 2-i 15114/05. sz. tanácsi dokumentum) megsértésére alapított jogalap.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/14

---

2016. július 28-án benyújtott kereset – Achemos Grupė és Achema kontra Bizottság

(T-417/16. sz. ügy)

(2016/C 371/16)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Achemos Grupė UAB (Vilnius, Litvánia) és Achema AB (Jonava, Litvánia) (képviselők: R. Martens és C. Maczkovics ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az SA.36740 (2013/NN) – Litvánia, a Klaipedos Nafta – LNG Terminal, Brüsszel részére nyújtott állami támogatással kapcsolatos ügyben 2013. november 20-án hozott C(2013) 7884 final bizottsági határozatot (HL 2016. C 161., 1. o.), valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az SA.36740 (2013/NN) – Litvánia, a Klaipedos Nafta – LNG Terminal, Brüsszel részére nyújtott állami támogatással kapcsolatos ügyben 2013. november 20-án hozott C(2013) 7884 final bizottsági határozatot (HL 2016. C 161., 1. o.), valamint

| — | a Bizottságot kötelezze valamennyi költség viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze valamennyi költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésében és a 2015/1589 rendelet (1) 4. cikkének (4) bekezdésében foglalt eljárási szabályoknak, valamint a megfelelő ügyintézés elvének a megsértése, amennyiben a Bizottság a kérdéses állami támogatási intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésével kapcsolatos komoly nehézségek ellenére az állami támogatási intézkedéseknek csak az előzetes vizsgálatára támaszkodott, miközben e komoly nehézségekre tekintettel köteles lett volna megindítani az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése és a 2015/1589 rendelet 6. cikke szerinti eljárást. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésében és a 2015/1589 rendelet (1) 4. cikkének (4) bekezdésében foglalt eljárási szabályoknak, valamint a megfelelő ügyintézés elvének a megsértése, amennyiben a Bizottság a kérdéses állami támogatási intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésével kapcsolatos komoly nehézségek ellenére az állami támogatási intézkedéseknek csak az előzetes vizsgálatára támaszkodott, miközben e komoly nehézségekre tekintettel köteles lett volna megindítani az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése és a 2015/1589 rendelet 6. cikke szerinti eljárást.

| 2. | Második jogalap: az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának megsértése, amennyiben a Bizottság nem alkalmazta helyesen a megtámadott határozat (135) preambulumbekezdésében meghatározott értékelési kritériumokat, miközben






  — | első rész: az intézkedések alkalmasságát és szükségességét illetően a Bizottságnak konkrétan értékelnie kellett volna ezeket az intézkedéseket, és meg kellett volna vizsgálnia, hogy voltak-e egyéb, célzottabb eszközök; |
| --- | --- | --- |

2.

Második jogalap: az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának megsértése, amennyiben a Bizottság nem alkalmazta helyesen a megtámadott határozat (135) preambulumbekezdésében meghatározott értékelési kritériumokat, miközben

—

első rész: az intézkedések alkalmasságát és szükségességét illetően a Bizottságnak konkrétan értékelnie kellett volna ezeket az intézkedéseket, és meg kellett volna vizsgálnia, hogy voltak-e egyéb, célzottabb eszközök;

| — | második rész: a Bizottságnak az ösztönző hatás hiányát kellett volna megállapítania, mivel a KN-nek jogszabályi kötelezettsége fejleszteni az LNG Terminált; |
| --- | --- |

—

második rész: a Bizottságnak az ösztönző hatás hiányát kellett volna megállapítania, mivel a KN-nek jogszabályi kötelezettsége fejleszteni az LNG Terminált;

| — | harmadik rész: a Bizottságnak értékelnie kellett volna, hogy a támogatásban részesülő LNG Terminal mérete a kitűzött cél eléréséhez képest arányos volt-e, és nem keletkeztetett-e túlkapacitást. |
| --- | --- |

—

harmadik rész: a Bizottságnak értékelnie kellett volna, hogy a támogatásban részesülő LNG Terminal mérete a kitűzött cél eléréséhez képest arányos volt-e, és nem keletkeztetett-e túlkapacitást.

| 3. | Harmadik jogalap: az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdésének, az ÁGÉSZ-keretszabálynak (2), továbbá olyan általános elveknek, mint az egyenlő bánásmód elve és a bizalomvédelem elve, valamint a 2004/18 irányelvben (3) foglalt közbeszerzési szabályoknak és a 2004/18 irányelv 14. cikkének a megsértése, amennyiben a Bizottság tévesen alkalmazta az ÁGÉSZ-keretszabályt, amikor elfogadta, hogy a KN-t a projekt belső megtérülési rátájának megfelelő nyereség ellenében 55 évre közvetlenül megbízzák feladat ellátásával, miközben






  — | első rész: a megbízás időtartamát objektív kritériumokra hivatkozással kellett volna igazolni, anélkül hogy túllépnék azt az időtartamot, amely az ÁGÉSZ nyújtásához megkövetelt legjelentősebb vagyontárgyak (pénzügyi) értékcsökkenéséhez szükséges; |
| --- | --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdésének, az ÁGÉSZ-keretszabálynak (2), továbbá olyan általános elveknek, mint az egyenlő bánásmód elve és a bizalomvédelem elve, valamint a 2004/18 irányelvben (3) foglalt közbeszerzési szabályoknak és a 2004/18 irányelv 14. cikkének a megsértése, amennyiben a Bizottság tévesen alkalmazta az ÁGÉSZ-keretszabályt, amikor elfogadta, hogy a KN-t a projekt belső megtérülési rátájának megfelelő nyereség ellenében 55 évre közvetlenül megbízzák feladat ellátásával, miközben

—

első rész: a megbízás időtartamát objektív kritériumokra hivatkozással kellett volna igazolni, anélkül hogy túllépnék azt az időtartamot, amely az ÁGÉSZ nyújtásához megkövetelt legjelentősebb vagyontárgyak (pénzügyi) értékcsökkenéséhez szükséges;

| — | második rész: a KN kiválasztása nem mentesülhetett volna a közbeszerzési szabályok alól a 2004/18 irányelv 14. cikke értelmében vett alapvető (biztonsági) érdekek védelme alapján, mivel a jelen ügyben rendelkezésre állnak olyan alternatív eszközök is, amelyek a közvetlen odaítélésnél kevésbé korlátozó jellegűek; |
| --- | --- |

—

második rész: a KN kiválasztása nem mentesülhetett volna a közbeszerzési szabályok alól a 2004/18 irányelv 14. cikke értelmében vett alapvető (biztonsági) érdekek védelme alapján, mivel a jelen ügyben rendelkezésre állnak olyan alternatív eszközök is, amelyek a közvetlen odaítélésnél kevésbé korlátozó jellegűek;

| — | harmadik rész: figyelembe véve a KN által viselt kockázat mértékét, a KN nyereségének a releváns swapkamatlábra (amelyet a lejárat figyelembevétele érdekében adott esetben újraértékelnek), ezen felül pedig 100 bázispontos felárra kellett volna korlátozódnia. |
| --- | --- |

—

harmadik rész: figyelembe véve a KN által viselt kockázat mértékét, a KN nyereségének a releváns swapkamatlábra (amelyet a lejárat figyelembevétele érdekében adott esetben újraértékelnek), ezen felül pedig 100 bázispontos felárra kellett volna korlátozódnia.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

(2)  A Bizottság közleménye – A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011) (HL 2012. C 8., 15. o.; a továbbiakban: ÁGÉSZ-keretszabály).

(3)  Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/15

---

2016. július 29-én benyújtott kereset – De Masi kontra Bizottság

(T-423/16. sz. ügy)

(2016/C 371/17)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Fabio De Masi (Brüsszel, Belgium) (képviselő: A. Fischer-Lescano)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperesnek a csoportos magatartási kódex dokumentumaihoz való hozzáférés iránti kérelemről szóló, 2016. május 20-i határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperesnek a csoportos magatartási kódex dokumentumaihoz való hozzáférés iránti kérelemről szóló, 2016. május 20-i határozatát;

| — | semmisítse meg az alperesnek a csoportos magatartási kódex dokumentumaihoz való hozzáférés iránti kérelemről szóló, 2016. július 13-i határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperesnek a csoportos magatartási kódex dokumentumaihoz való hozzáférés iránti kérelemről szóló, 2016. július 13-i határozatát;

| — | kötelezze az alperest a Törvényszék eljárási szabályzata 87. cikkének 2. § -a alapján a jogvita, valamint az esetleges beavatkozó felek költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a Törvényszék eljárási szabályzata 87. cikkének 2. § -a alapján a jogvita, valamint az esetleges beavatkozó felek költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az 1049/2001/EK rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdésének megsértésére alapított első jogalap
  A felperes érvelése szerint az alperes 2016. május 20-i és 2016. július 13-i határozata sérti a fent említett rendelkezésben előírt, a megerősítő kérelem megfelelő elbírálásához való jogot. |
| --- | --- |

1.

Az 1049/2001/EK rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdésének megsértésére alapított első jogalap

A felperes érvelése szerint az alperes 2016. május 20-i és 2016. július 13-i határozata sérti a fent említett rendelkezésben előírt, a megerősítő kérelem megfelelő elbírálásához való jogot.

| 2. | Az EUMSZ 15. cikknek az 1049/2001/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett (3) bekezdésének megsértésére alapított második jogalap
  A felperes továbbá előadja, hogy a Tanács csoportos „magatartási kódexére” (társasági adóztatás) vonatkozó dokumentumokhoz való teljes hozzáférés megtagadása ezenfelül sérti az e dokumentumokba való betekintéshez fűződő jogát, amelyet a fent említett rendelkezések garantálnak.
  Ebben az összefüggésben a felperes arra hivatkozik, hogy az átláthatóság követelményének az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében, valamint (1) bekezdése a) pontjának negyedik francia bekezdésében előírt kivételei a jelen ügyben nem alkalmazandók.
  Ezen túlmenően fennáll a mérlegelés és az indokolás hiánya, valamint nyomós közérdek a dokumentumok közzétételét illetően. |
| --- | --- |

2.

Az EUMSZ 15. cikknek az 1049/2001/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett (3) bekezdésének megsértésére alapított második jogalap

A felperes továbbá előadja, hogy a Tanács csoportos „magatartási kódexére” (társasági adóztatás) vonatkozó dokumentumokhoz való teljes hozzáférés megtagadása ezenfelül sérti az e dokumentumokba való betekintéshez fűződő jogát, amelyet a fent említett rendelkezések garantálnak.

Ebben az összefüggésben a felperes arra hivatkozik, hogy az átláthatóság követelményének az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében, valamint (1) bekezdése a) pontjának negyedik francia bekezdésében előírt kivételei a jelen ügyben nem alkalmazandók.

Ezen túlmenően fennáll a mérlegelés és az indokolás hiánya, valamint nyomós közérdek a dokumentumok közzétételét illetően.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/16

---

2016. július 29-én benyújtott kereset – Intercontinental Exchange Holdings kontra EUIPO (BRENT INDEX)

(T-430/16. sz. ügy)

(2016/C 371/18)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Intercontinental Exchange Holdings, Inc. (Atlanta, Georgia, Egyesült Államok) (képviselő: P. Heusler ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy:„BRENT INDEX” európai uniós szóvédjegy – 14 284 947. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2016. június 2-án hozott határozata (R 8/2016-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/16

---

2016. augusztus 1-jén benyújtott kereset – VIMC kontra Bizottság

(T-431/16. sz. ügy)

(2016/C 371/19)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Vienna International Medical Clinic GmbH (Kulmbach, Németország) (képviselő: R. Bramerdorfer ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2016. május 27-i (AT.40231 – VIMC/WK&FGB ügy) bizottsági határozatot, és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2016. május 27-i (AT.40231 – VIMC/WK&FGB ügy) bizottsági határozatot, és

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresetében felperes a 2016. május 27-i C (2016) 3351 final bizottsági határozat megsemmisítését kéri, amelyben az 1/2003/EK rendelet (1) 13. cikke alapján elutasításra került a felperes panasza.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen, a mérlegelési jogkör megsértését állító jogalapra hivatkozik.

Ezzel összefüggésben a felperes előadja, hogy az 1/2003/EK rendelet 13. cikkének alkalmazása, vagy annak mellőzése nem tartozik a Bizottság mérlegelési jogkörébe. A Bizottságnak inkább az egyes esetek különös körülményeit kellene figyelembe vennie, és e rendelkezés alapján és minden különösebb indokolás nélkül nem utasíthat vissza egy olyan előterjesztést, amellyel már állami hatóság foglalkozik.

---

(1)  A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 6-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.).

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/17

---

2016. augusztus 3-án benyújtott kereset – Pometon kontra Bizottság

(T-433/16. sz. ügy)

(2016/C 371/20)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Pometon SpA (Martellago, Olaszország) (képviselők: E. Fabrizi, V. Veneziano és A. Molinaro ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | elsődlegesen semmisítse meg a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

elsődlegesen semmisítse meg a megtámadott határozatot;

| — | másodlagosan törölje el vagy csökkentse a Pometonra kiszabott bírságot; |
| --- | --- |

—

másodlagosan törölje el vagy csökkentse a Pometonra kiszabott bírságot;

| — | kötelezze az alperest a határozatra történő várakozás során a felperes által a megtámadott határozat végrehajtásaként esetlegesen megfizetett összegek visszafizetésére, valamint a felperes által ugyanezen megtámadott határozat végrehajtása során a felperes részéről felmerült költségeket; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a határozatra történő várakozás során a felperes által a megtámadott határozat végrehajtásaként esetlegesen megfizetett összegek visszafizetésére, valamint a felperes által ugyanezen megtámadott határozat végrehajtása során a felperes részéről felmerült költségeket;

| — | mindenesetre, kötelezze az alperest az eljárás költségeinek, valamint a felperes által a jelen eljáráshoz kapcsolódóan fizetett valamennyi költség és díj viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre, kötelezze az alperest az eljárás költségeinek, valamint a felperes által a jelen eljáráshoz kapcsolódóan fizetett valamennyi költség és díj viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset az Európai unió működéséről szóló Szerződés („EUMSZ”) 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke alkalmazásáról szóló, 2016. május 25-i C(2016) 3121 végleges bizottsági határozat (AT.39792 – Steel Abrasives ügy) (megtámadott határozat) megsemmisítésére irányul.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az igazságszolgáltatás pártatlansága és az ártatlanság vélelme elvének, valamint a védelemhez való jog azon okból történt megsértésére alapított jogalap, hogy az alperes az Ervin Industries Inc. és az Ervin Amasteel, Wa inoa SA és a WHA Holding SAS, a Metalltechnik Schmidt GmbH & Co. KG és az Eisenwerk Würth GmbH (a továbbiakban: felek) tekintetében elfogadott 2014. április 2-i C(2014) 2074 végleges határozattal összefüggésben olyan egyedi magatartásokat tulajdonított a Pometonnak, tehát úgy fogadta el a megtámadott határozatot, hogy nem értékelhette megfelelően és befolyástól mentesen a Potemon helyzetét és az általa védekezésképpen kifejtett érveket.






  — | A vitarendező határozatban – tehát azt megelőzően, hogy a Pometon védekezhetett volna – a Bizottság kifejezetten a felperesnek tulajdonította a más feleknek felrótt magatartást, amely felekkel szemben, szintén a vitarendező határozatban, éppen az említett magatartás okán, az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikkének egyedi megsértése került megállapításra. Ez elkerülhetetlenül és orvosolhatatlanul befolyásolta a Bizottság azon képességét, hogy valóban pártatlan döntést tudjon hozni a felperessel szemben. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az igazságszolgáltatás pártatlansága és az ártatlanság vélelme elvének, valamint a védelemhez való jog azon okból történt megsértésére alapított jogalap, hogy az alperes az Ervin Industries Inc. és az Ervin Amasteel, Wa inoa SA és a WHA Holding SAS, a Metalltechnik Schmidt GmbH & Co. KG és az Eisenwerk Würth GmbH (a továbbiakban: felek) tekintetében elfogadott 2014. április 2-i C(2014) 2074 végleges határozattal összefüggésben olyan egyedi magatartásokat tulajdonított a Pometonnak, tehát úgy fogadta el a megtámadott határozatot, hogy nem értékelhette megfelelően és befolyástól mentesen a Potemon helyzetét és az általa védekezésképpen kifejtett érveket.

—

A vitarendező határozatban – tehát azt megelőzően, hogy a Pometon védekezhetett volna – a Bizottság kifejezetten a felperesnek tulajdonította a más feleknek felrótt magatartást, amely felekkel szemben, szintén a vitarendező határozatban, éppen az említett magatartás okán, az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikkének egyedi megsértése került megállapításra. Ez elkerülhetetlenül és orvosolhatatlanul befolyásolta a Bizottság azon képességét, hogy valóban pártatlan döntést tudjon hozni a felperessel szemben.

| 2. | A második, az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke megsértésére és téves alkalmazására, az indokolás elégtelenségére és ellentmondásosságára, a védelemhez való jog és a bizonyítási teher elvének azon okból történt megsértésére alapított jogalap, hogy az alperes bizonyítékok nélkül állapította meg, hogy a felperes egy állítólagos kartell tagja, amelyben valójában nem vett részt.






  — | A Bizottság állításainak alátámasztására nem megfelelő, ellentmondásos és kétségesen értelmezhető bizonyítékokra hivatkozott annak bizonyítása érdekében, hogy a Pometon részt vett az állítólagos jogsértésben. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke megsértésére és téves alkalmazására, az indokolás elégtelenségére és ellentmondásosságára, a védelemhez való jog és a bizonyítási teher elvének azon okból történt megsértésére alapított jogalap, hogy az alperes bizonyítékok nélkül állapította meg, hogy a felperes egy állítólagos kartell tagja, amelyben valójában nem vett részt.

—

A Bizottság állításainak alátámasztására nem megfelelő, ellentmondásos és kétségesen értelmezhető bizonyítékokra hivatkozott annak bizonyítása érdekében, hogy a Pometon részt vett az állítólagos jogsértésben.

| 3. | A harmadik, az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke megsértésére, értékelési hibákra, hibás vizsgálatra és nyilvánvaló logikátlanságra azon okból alapított jogalap, hogy a felperes azt állapította meg, hogy a Pometonnak felrótt magatartás tárgya a verseny korlátozása. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke megsértésére, értékelési hibákra, hibás vizsgálatra és nyilvánvaló logikátlanságra azon okból alapított jogalap, hogy a felperes azt állapította meg, hogy a Pometonnak felrótt magatartás tárgya a verseny korlátozása.

| 4. | A negyedik, az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke megsértésére, indokolási és vizsgálati hibákra, a felperesnek az állítólagos jogsértésben történő részvétele időtartamával kapcsolatban a bizonyítás teher megsértésére, következésképpen az 162003 rendelet (1) 23. cikke (2) bekezdésének, 25. cikke (1) bekezdésének és 25. cikke (5) bekezdésének megsértésére, a jogbiztonság elvének megsértésére azon okból alapított jogalap, hogy a Bizottság pénzbírságot szabott ki a felperesre az időközben bekövetkezett elévülés ellenére.






  — | Az az időpont, amikor megszűnt a Pometonnak a megtámadott határozatban neki felrótt feltételezett jogsértésben való részvétele, a felperes szerint bizonyosan nem eshet egybe a Bizottság által megállapított időponttal, hanem arra sokkal előbb került sor, ily módon a Bizottság bírság kiszabására vonatkozó hatásköre elévültnek minősíthető. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke megsértésére, indokolási és vizsgálati hibákra, a felperesnek az állítólagos jogsértésben történő részvétele időtartamával kapcsolatban a bizonyítás teher megsértésére, következésképpen az 162003 rendelet (1) 23. cikke (2) bekezdésének, 25. cikke (1) bekezdésének és 25. cikke (5) bekezdésének megsértésére, a jogbiztonság elvének megsértésére azon okból alapított jogalap, hogy a Bizottság pénzbírságot szabott ki a felperesre az időközben bekövetkezett elévülés ellenére.

—

Az az időpont, amikor megszűnt a Pometonnak a megtámadott határozatban neki felrótt feltételezett jogsértésben való részvétele, a felperes szerint bizonyosan nem eshet egybe a Bizottság által megállapított időponttal, hanem arra sokkal előbb került sor, ily módon a Bizottság bírság kiszabására vonatkozó hatásköre elévültnek minősíthető.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy teljes mértékben megsértésre került az indokolási kötelezettség, az arányosság elve és az egyenlő bánásmód elve a bírság összegének meghatározása tekintetében, az alapösszegnek az 1/2003 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló iránymutatás 37. pontja értelmében történő módosítása vonatkozásában.






  — | A Bizottság nyilvánvalóan hátrányosan megkülönböztető módon alkalmazta a bírságkiszabási iránymutatások 37. cikkét, mivel a Pometon esetében a bírságot százalékosan jóval kisebb arányban csökkentette, mint a többi fél esetében. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy teljes mértékben megsértésre került az indokolási kötelezettség, az arányosság elve és az egyenlő bánásmód elve a bírság összegének meghatározása tekintetében, az alapösszegnek az 1/2003 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló iránymutatás 37. pontja értelmében történő módosítása vonatkozásában.

—

A Bizottság nyilvánvalóan hátrányosan megkülönböztető módon alkalmazta a bírságkiszabási iránymutatások 37. cikkét, mivel a Pometon esetében a bírságot százalékosan jóval kisebb arányban csökkentette, mint a többi fél esetében.

---

(1)  A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2002 L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet 2. kötet 205. o.)

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/19

---

2016. augusztus 3-án benyújtott kereset – AEIM és Kazenas kontra Bizottság

(T-436/16. sz. ügy)

(2016/C 371/21)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: L’application électronique industrielle moderne (AEIM) (Algrange, Franciaország), Philippe Kazenas (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: B. Wizel ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | kötelezze az alperest arra, hogy fizessen meg a felperes számára 536 912 eurót, amely azt az anyagi veszteséget képviseli, amely a közbeszerzési szerződések odaítélését megelőző látogatásokra vonatkozóan meghatározott, vissza nem térülő befektetések miatt merült fel, mely szerződések odaítélésre csalárd módon került sor; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy fizessen meg a felperes számára 536 912 eurót, amely azt az anyagi veszteséget képviseli, amely a közbeszerzési szerződések odaítélését megelőző látogatásokra vonatkozóan meghatározott, vissza nem térülő befektetések miatt merült fel, mely szerződések odaítélésre csalárd módon került sor;

| — | kötelezze az alperest arra, hogy fizessen meg a felperes számára 2 092 650 eurót elmaradt haszon jogcímén azon közbeszerzési szerződések után, amelyeket a felperes megnyerhetett volna, ha azokat méltányos módon, korrupció nélkül ítélik oda; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy fizessen meg a felperes számára 2 092 650 eurót elmaradt haszon jogcímén azon közbeszerzési szerződések után, amelyeket a felperes megnyerhetett volna, ha azokat méltányos módon, korrupció nélkül ítélik oda;

| — | kötelezze az alperest arra, hogy térítsen meg a felperes számára 85 000 eurót, amely azokat a díjakat, illetve ügyvédi munkadíjat foglalja magában, melyeket a felperes az uniós tisztviselő korrupciója miatt volt kénytelen kifizetni a védelmének a megszervezése céljából; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy térítsen meg a felperes számára 85 000 eurót, amely azokat a díjakat, illetve ügyvédi munkadíjat foglalja magában, melyeket a felperes az uniós tisztviselő korrupciója miatt volt kénytelen kifizetni a védelmének a megszervezése céljából;

| — | kötelezze az alperest arra, hogy fizessen meg a felperes számára 150 000 eurót nem vagyoni kár címén; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy fizessen meg a felperes számára 150 000 eurót nem vagyoni kár címén;

| — | kötelezze az alperest arra, hogy fizessen a felperes számára kiegyenlítő kamatokat mindezen összegek tekintetében 2005 decemberétől kezdődően, mely utóbbi a jogsértési időszak vége; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy fizessen a felperes számára kiegyenlítő kamatokat mindezen összegek tekintetében 2005 decemberétől kezdődően, mely utóbbi a jogsértési időszak vége;

| — | kötelezze az alperest arra, hogy térítse meg a jelen eljáráshoz kapcsolódó díjakat és ügyvédi munkadíjat, melyeknek összege 75 000 euró; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy térítse meg a jelen eljáráshoz kapcsolódó díjakat és ügyvédi munkadíjat, melyeknek összege 75 000 euró;

| — | kötelezze az alperest arra, hogy fizessen a felperes számára késedelmi kamatot a meghozandó ítélet kihirdetésének az időpontjától kezdődően; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy fizessen a felperes számára késedelmi kamatot a meghozandó ítélet kihirdetésének az időpontjától kezdődően;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperesek arra kívánnak hivatkozni, hogy az Európai Bizottság egyik tisztviselője jogellenes magatartást tanúsított a közbeszerzési szerződések odaítélése keretében, ami a számukra súlyos kárt okozott, mely e magatartással közvetlen kapcsolatban áll, és e magatartás miatt kérnek kártérítést.

Álláspontjuk szerint az Európai Unió szerződésen kívüli felelősségére vonatkozó három feltétel teljesül, azaz, fennáll az egyik intézménynek vagy annak alkalmazottainak a jogellenes magatartása, a valós kár, és az ezen alkalmazott magatartása, valamint a hivatkozott kár közötti okozati kapcsolat.

A jelen ügyben a felperesek azzal érvelnek, hogy az uniós tisztviselő korrupciójának a tényei a közbeszerzési szerződések odaítélése keretében az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének a kellően súlyos megsértésének minősülnek, mely elveket az ajánlatkérőnek a közbeszerzési eljárások során valamennyi ajánlattevővel szemben tiszteletben kell tartania.

A felperesek úgy vélik, hogy a szóban forgó közbeszerzési szerződések csalárd odaítélése valós kárt okozott az AEIM-nek, amely társaság csupán veszélyesnek tartott országokhoz kapcsolódó szerződéseket kapott meg, amelyeket a másik két, a korrupcióban részt vevő ajánlattevő nem kívánt megszerezni, pedig ha valamennyi szerződést korrupció nélkül ítélik oda, az említett társaság, amely az egyedüli becsületes ajánlattevő, megszerezhette volna azokat.

A felperesek a Bizottság általi megfelelő ügyintézés elvére kívánnak hivatkozni, amely a jelen ügyben súlyosan sérült, valamint a bizalomvédelme elvére, amely minden olyan gazdasági szereplőre kiterjed, amely tekintetében valamely intézmény megalapozott elvárásokat keletkeztetett.

A felperesek továbbá úgy vélik, hogy a pénzügyi károkon túlmenően nem vagyoni károkat is elszenvedtek, melyeket főként a jó hírnevük sérelme, és az okozott, hogy kénytelenek voltak védekezni olyan vádak ellen, amelyek tévesnek és képzeletbelinek bizonyultak.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/20

---

2016. augusztus 5-én benyújtott kereset – Olaszország kontra Bizottság

(T-437/16. sz. ügy)

(2016/C 371/22)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott és P. Gentili avvocato dello Stato)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az ellenőrzés (audit) területén megüresedett igazgatási tisztviselői (AD5 és AD7) munkakörök betöltését szolgáló 86 fős tartaléklista összeállítására irányuló, az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2016. május 12-i C 171 A. számában közzétett EPSO/AD/322/16 nyílt versenyvizsga-kiírást; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ellenőrzés (audit) területén megüresedett igazgatási tisztviselői (AD5 és AD7) munkakörök betöltését szolgáló 86 fős tartaléklista összeállítására irányuló, az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2016. május 12-i C 171 A. számában közzétett EPSO/AD/322/16 nyílt versenyvizsga-kiírást;

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az EUMSZ 263. cikk, az EUMSZ 264. cikk és az EUMSZ 266. cikk megsértésére alapított jogalap.






  — | A Bizottság megsértette a Bíróság által a C-566/10. P. sz. ügyben hozott ítélet jogerejét, amely ítélet jogellenesnek nyilvánítja azokat a versenykiírásokat, amelyek kizárólag az angolra, a franciára és a németre korlátozzák az uniós nyílt versenyvizsgákon pályázó résztvevők által második nyelvként megjelölhető nyelveket. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az EUMSZ 263. cikk, az EUMSZ 264. cikk és az EUMSZ 266. cikk megsértésére alapított jogalap.

—

A Bizottság megsértette a Bíróság által a C-566/10. P. sz. ügyben hozott ítélet jogerejét, amely ítélet jogellenesnek nyilvánítja azokat a versenykiírásokat, amelyek kizárólag az angolra, a franciára és a németre korlátozzák az uniós nyílt versenyvizsgákon pályázó résztvevők által második nyelvként megjelölhető nyelveket.

| 2. | A második, az EUMSZ 342. cikk, valamint az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1/58. tanácsi rendelet (HL 1958. 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.) 1. és 6. cikkének megsértésére alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság – azzal, hogy háromra korlátozta az uniós nyílt versenyvizsgák résztvevői által második nyelvként választható nyelveket – gyakorlatilag az intézmények számára új nyelvi szabályozást írt elő, megsértve ezzel a Tanácsnak az ezen a területen meglévő kizárólagos hatáskörét. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az EUMSZ 342. cikk, valamint az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1/58. tanácsi rendelet (HL 1958. 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.) 1. és 6. cikkének megsértésére alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság – azzal, hogy háromra korlátozta az uniós nyílt versenyvizsgák résztvevői által második nyelvként választható nyelveket – gyakorlatilag az intézmények számára új nyelvi szabályozást írt elő, megsértve ezzel a Tanácsnak az ezen a területen meglévő kizárólagos hatáskörét.

| 3. | A harmadik, az EK 12. cikk, jelenleg EUMSZ 18. cikk; az Európai Unió Alapjogi Chartája 22. cikkének; az EUSZ 6. cikk (3) bekezdésének; a személyzeti szabályzat III. melléklete 1. cikke (2) és (3) bekezdésének; az 1/58 rendelet 1. és 6. cikkének, a személyzeti szabályzat 1d. cikke (1) és (6) bekezdésének, 27. cikke (2) bekezdésének és 28. cikke f) pontjának megsértésére alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság által alkalmazott nyelvi korlátozás hátrányosan megkülönböztető jellegű, mivel a hivatkozott normák tiltják az uniós polgárokra és magukra az intézmények tisztviselőire nézve olyan nyelvi korlátozások előírását, amelyeket az intézményeknek a már hivatkozott 1/58 rendelet 6. cikke szerinti – és eleddig nem elfogadott – eljárási szabályzatai nem általánosságban és nem objektíven írnak elő, továbbá a szolgálat konkrét és igazolt érdekének hiányában tiltják ilyen korlátozások bevezetését. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az EK 12. cikk, jelenleg EUMSZ 18. cikk; az Európai Unió Alapjogi Chartája 22. cikkének; az EUSZ 6. cikk (3) bekezdésének; a személyzeti szabályzat III. melléklete 1. cikke (2) és (3) bekezdésének; az 1/58 rendelet 1. és 6. cikkének, a személyzeti szabályzat 1d. cikke (1) és (6) bekezdésének, 27. cikke (2) bekezdésének és 28. cikke f) pontjának megsértésére alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság által alkalmazott nyelvi korlátozás hátrányosan megkülönböztető jellegű, mivel a hivatkozott normák tiltják az uniós polgárokra és magukra az intézmények tisztviselőire nézve olyan nyelvi korlátozások előírását, amelyeket az intézményeknek a már hivatkozott 1/58 rendelet 6. cikke szerinti – és eleddig nem elfogadott – eljárási szabályzatai nem általánosságban és nem objektíven írnak elő, továbbá a szolgálat konkrét és igazolt érdekének hiányában tiltják ilyen korlátozások bevezetését.

| 4. | A negyedik, az EUSZ 6. cikk (3) bekezdésének azon részének megsértésére alapított jogalap, amelyben a bizalomvédelem elvét a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból következő alapvető jogként állapítja meg.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság megsértette a polgárok abba vetett bizalmát, hogy második nyelvként az Unió bármely nyelvét választhatják, ahogyan az 2007-ig mindig is volt, és amint azt a Bíróságnak a C-566/10. P. sz. ügyben hozott ítélete hitelt érdemlően megerősítette. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, az EUSZ 6. cikk (3) bekezdésének azon részének megsértésére alapított jogalap, amelyben a bizalomvédelem elvét a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból következő alapvető jogként állapítja meg.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság megsértette a polgárok abba vetett bizalmát, hogy második nyelvként az Unió bármely nyelvét választhatják, ahogyan az 2007-ig mindig is volt, és amint azt a Bíróságnak a C-566/10. P. sz. ügyben hozott ítélete hitelt érdemlően megerősítette.

| 5. | Az ötödik, a hatáskörrel való visszaélésre, valamint a pályázati kiírások jellegét és célját érintő lényeges rendelkezések megsértésére alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság – azzal, hogy előzetesen és általánosságban háromra korlátozta a második nyelvként választható nyelveket – valójában a versenykiírás és a versenyvizsgán való részvételhez szükséges feltételek szakaszába hozta előre a jelöltek nyelvi készségeinek ellenőrzését, amit a versenyvizsgán kellene elvégezni. Ily módon a nyelvismeret meghatározóbbá válik a szakmai ismeretekhez képest. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, a hatáskörrel való visszaélésre, valamint a pályázati kiírások jellegét és célját érintő lényeges rendelkezések megsértésére alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság – azzal, hogy előzetesen és általánosságban háromra korlátozta a második nyelvként választható nyelveket – valójában a versenykiírás és a versenyvizsgán való részvételhez szükséges feltételek szakaszába hozta előre a jelöltek nyelvi készségeinek ellenőrzését, amit a versenyvizsgán kellene elvégezni. Ily módon a nyelvismeret meghatározóbbá válik a szakmai ismeretekhez képest.

| 6. | A hatodik, az EUMSZ 18. cikk és az EUMSZ 24. cikk (4) bekezdésének; az Európai Unió Alapjogi Chartája 22. cikkének; az 1/58 rendelet 2. cikkének és a személyzeti szabályzat 1d. cikke (1) és (6) bekezdésének megsértésére alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy – annak előírásával, hogy a részvételi jelentkezéseket kötelezően angolul, franciául vagy németül kell megküldeni, továbbá hogy az EPSO ugyanezen a nyelven fogja a pályázók részére megküldeni a versenyvizsga lefolytatásával kapcsolatos értesítéseket – megsértették az uniós polgároknak az intézményekkel a saját anyanyelvükön folytatott kommunikációhoz való jogát, és végső soron hátrányos megkülönböztetést vezettek be azokkal szemben, akik nem ismerik alaposan e három nyelvet. |
| --- | --- | --- |

6.

A hatodik, az EUMSZ 18. cikk és az EUMSZ 24. cikk (4) bekezdésének; az Európai Unió Alapjogi Chartája 22. cikkének; az 1/58 rendelet 2. cikkének és a személyzeti szabályzat 1d. cikke (1) és (6) bekezdésének megsértésére alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy – annak előírásával, hogy a részvételi jelentkezéseket kötelezően angolul, franciául vagy németül kell megküldeni, továbbá hogy az EPSO ugyanezen a nyelven fogja a pályázók részére megküldeni a versenyvizsga lefolytatásával kapcsolatos értesítéseket – megsértették az uniós polgároknak az intézményekkel a saját anyanyelvükön folytatott kommunikációhoz való jogát, és végső soron hátrányos megkülönböztetést vezettek be azokkal szemben, akik nem ismerik alaposan e három nyelvet.

| 7. | A hetedik, az 1/58 rendelet 1. és 6. cikkének; a személyzeti szabályzat 1d. cikke (1) és (6) bekezdésének, 28. cikke f) pontjának, és III. melléklete 1. cikke (1) bekezdése f) pontjának; az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdésének (indokolás hiánya), továbbá az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap. A tények elferdítése.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a három nyelvre való korlátozást a Bizottság az arra irányuló követelménnyel indokolta, hogy az újonnan felvett tisztviselők azonnal képesek legyenek kommunikálni az intézményeken belül. Ez az indokolás elferdíti a tényeket, mivel nem egyértelmű, hogy a szóban forgó három nyelvet használják a leginkább az intézményeken belül különféle nyelvi csoportok közötti kommunikáció céljából; továbbá aránytalan a nyelven alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmához hasonló alapvető jog korlátozásához képest. |
| --- | --- | --- |

7.

A hetedik, az 1/58 rendelet 1. és 6. cikkének; a személyzeti szabályzat 1d. cikke (1) és (6) bekezdésének, 28. cikke f) pontjának, és III. melléklete 1. cikke (1) bekezdése f) pontjának; az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdésének (indokolás hiánya), továbbá az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap. A tények elferdítése.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a három nyelvre való korlátozást a Bizottság az arra irányuló követelménnyel indokolta, hogy az újonnan felvett tisztviselők azonnal képesek legyenek kommunikálni az intézményeken belül. Ez az indokolás elferdíti a tényeket, mivel nem egyértelmű, hogy a szóban forgó három nyelvet használják a leginkább az intézményeken belül különféle nyelvi csoportok közötti kommunikáció céljából; továbbá aránytalan a nyelven alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmához hasonló alapvető jog korlátozásához képest.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/21

---

2016. augusztus 9-én benyújtott kereset – Olaszország kontra Bizottság

(T-443/16. sz. ügy)

(2016/C 371/23)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott és P. Gentili avvocato dello Stato)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EPSO/AD/323/16 és az EPSO/AD/324/16 nyílt versenyvizsga-kiírást. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EPSO/AD/323/16 és az EPSO/AD/324/16 nyílt versenyvizsga-kiírást.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes a „vizsgáló: uniós kiadások, korrupció elleni küzdelem, vámügy és kereskedelem, dohánytermékek és hamisított áruk” területén megüresedett igazgatási tisztviselői (AD7) munkakörök betöltését szolgáló 40 fős tartaléklista összeállítására irányuló, valamint a „vizsgáló: csoportvezetők” területén megüresedett igazgatási tisztviselői (AD 9) munkakör betöltését szolgáló 10 fős tartaléklista összeállítására irányuló EPSO/AD/323/16 és EPSO/AD/324/16 nyílt versenyvizsga-kiírást támadja meg a Törvényszék előtt, amely versenyvizsga-kiírásokat az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2016. május 26-i C 187 A. számában tettek közzé.

Ugyanezek a versenyvizsga-kiírások képezik a T-401/16. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügy tárgyát.

A jogalapok és fontosabb érvek hasonlóak az említett ügyben hivatkozottakhoz.

A felperes e tekintetben többek között az EUMSZ 18. cikknek, az EUMSZ 24. cikknek és az EUMSZ 342. cikknek, az Európai Unió Alapjogi Chartája 22. cikkének, a személyzeti szabályzatnak, bizalomvédelem elvének, az arányosság elvének, valamint a versenyvizsga-kiírások jellegét és célját érintő lényeges rendelkezéseknek a megsértésére, hatáskörrel való visszaélés fennállására, továbbá az 1/58 rendelet 1. és 6. cikkének megsértésére hivatkozik.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/22

---

A Közszolgálati Törvényszék F-9/12. RENV. sz., CC kontra Parlament ügyben 2016. július 21-én hozott ítélete ellen CC által 2016. augusztus 10-én benyújtott fellebbezés

(T-446/16. P. sz. ügy)

(2016/C 371/24)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: CC (Bridel, Luxemburg) (képviselő: G. Maximini ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Parlament

Kérelmek

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | ennélfogva helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-9/12. RENV. sz., CC kontra Európai Parlament ügyben 2016. július 21-én hozott ítéletét, a rendelkező résznek a költségekkel kapcsolatos 3. pontja kivételével; |
| --- | --- |

—

ennélfogva helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-9/12. RENV. sz., CC kontra Európai Parlament ügyben 2016. július 21-én hozott ítéletét, a rendelkező résznek a költségekkel kapcsolatos 3. pontja kivételével;

| — | ennélfogva állapítsa meg az Európai Parlament szerződésen kívüli felelősségét a fellebbező alkalmassági listájának kezelésével kapcsolatban elkövetett hibák tekintetében, valamint állapítsa meg az ebből eredő károk megtérítésére irányuló kötelezettséget; |
| --- | --- |

—

ennélfogva állapítsa meg az Európai Parlament szerződésen kívüli felelősségét a fellebbező alkalmassági listájának kezelésével kapcsolatban elkövetett hibák tekintetében, valamint állapítsa meg az ebből eredő károk megtérítésére irányuló kötelezettséget;

| — | ennélfogva ennek megfelelően hozzon határozatot a fellebbező által a keresetben előterjesztett kereseti kérelmekről, |
| --- | --- |

—

ennélfogva ennek megfelelően hozzon határozatot a fellebbező által a keresetben előterjesztett kereseti kérelmekről,

| — | következésképpen:






  — | a rendelkező résznek a költségekkel kapcsolatos 3. pontja kivételével helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-9/12. RENV. sz., CC kontra Európai Parlament ügyben 2016. július 21-én hozott ítéletét; |
| --- | --- | --- |

—

következésképpen:

—

a rendelkező résznek a költségekkel kapcsolatos 3. pontja kivételével helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-9/12. RENV. sz., CC kontra Európai Parlament ügyben 2016. július 21-én hozott ítéletét;

| — | a 2003. decembertől 2011. decemberig tartó időszak, valamint az öregségi nyugdíjkorhatár eléréséig az ez utáni időszak tekintetében értékelt vagyoni kár megtérítése címén kötelezze az Európai Parlamentet 749 449,30 EUR összegnek és a nyugdíj-biztosítási pénztárnak fizetendő járulékoknak a felperes javára történő megfizetésére, az AD csoportba tartozó, a 9. besorolási fokozat 2. fizetési fokozata második évének szintjéről induló tisztviselők tekintetében megállapított díjazásnak megfelelő nettó összeg fellebbező részére történő havi megfizetésére, figyelembe véve az e besorolási fokozatba tartozó tisztviselők átlagos szakmai előmenetelét, valamint a nyugdíj-biztosítási pénztárnak és az egészségbiztosítási pénztárnak fizetendő megfelelő járulékok megfizetésére, az Európai Központi Bank által megállapított, 2 ponttal növelt késedelmi kamattal kiegészítve. |
| --- | --- |

—

a 2003. decembertől 2011. decemberig tartó időszak, valamint az öregségi nyugdíjkorhatár eléréséig az ez utáni időszak tekintetében értékelt vagyoni kár megtérítése címén kötelezze az Európai Parlamentet 749 449,30 EUR összegnek és a nyugdíj-biztosítási pénztárnak fizetendő járulékoknak a felperes javára történő megfizetésére, az AD csoportba tartozó, a 9. besorolási fokozat 2. fizetési fokozata második évének szintjéről induló tisztviselők tekintetében megállapított díjazásnak megfelelő nettó összeg fellebbező részére történő havi megfizetésére, figyelembe véve az e besorolási fokozatba tartozó tisztviselők átlagos szakmai előmenetelét, valamint a nyugdíj-biztosítási pénztárnak és az egészségbiztosítási pénztárnak fizetendő megfelelő járulékok megfizetésére, az Európai Központi Bank által megállapított, 2 ponttal növelt késedelmi kamattal kiegészítve.

| — | ezenfelül nem vagyoni kár megtérítése címén kötelezze az Európai Parlamentet 70 000 EUR összegnek a felperes részére való megfizetésére; |
| --- | --- |

—

ezenfelül nem vagyoni kár megtérítése címén kötelezze az Európai Parlamentet 70 000 EUR összegnek a felperes részére való megfizetésére;

| — | kötelezze az Európai Parlamentet saját költségeinek viselésére, továbbá a fellebbezőnél a jelen eljárással összefüggésben felmerült valamennyi költség viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Parlamentet saját költségeinek viselésére, továbbá a fellebbezőnél a jelen eljárással összefüggésben felmerült valamennyi költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az új bizonyítékok előterjesztésének elfogadhatatlanságával kapcsolatos kifogás tekintetében a téves jogalkalmazásra alapított jogalap






  — | a tények elferdítése, az indokolás hiánya, a pártatlanság követelményének és a tisztességes eljáráshoz való jognak a megsértése (az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének második bekezdése), a nemo potest venire contra factum proprium (senki sem járhat el saját cselekményével ellentétesen) elv megsértése, valamint az új bizonyítékok előterjesztésének állítólagos elkésettségével kapcsolatos tények elferdítése; |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az új bizonyítékok előterjesztésének elfogadhatatlanságával kapcsolatos kifogás tekintetében a téves jogalkalmazásra alapított jogalap

—

a tények elferdítése, az indokolás hiánya, a pártatlanság követelményének és a tisztességes eljáráshoz való jognak a megsértése (az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének második bekezdése), a nemo potest venire contra factum proprium (senki sem járhat el saját cselekményével ellentétesen) elv megsértése, valamint az új bizonyítékok előterjesztésének állítólagos elkésettségével kapcsolatos tények elferdítése;

| — | az átláthatóság követelménye és a Parlament Törvényszékkel való lojális együttműködési kötelezettsége megsértése elismerésének elmulasztása; |
| --- | --- |

—

az átláthatóság követelménye és a Parlament Törvényszékkel való lojális együttműködési kötelezettsége megsértése elismerésének elmulasztása;

| — | az EUR/A/151/98 alkalmassági lista számozásának EUR/A/151-gyé módosításával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hiba. |
| --- | --- |

—

az EUR/A/151/98 alkalmassági lista számozásának EUR/A/151-gyé módosításával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hiba.

| 2. | A második, a főtitkár 2005. május 19-i határozata jogi minősítésének és indokolásának hiányával kapcsolatos téves jogalkalmazásra, valamint az Európai Unió Törvényszéke megsemmisítést kimondó ítéletének megsértésére alapított jogalap;






  — | a főtitkár 2005. május 19-i határozata jogi minősítésének hiánya; |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a főtitkár 2005. május 19-i határozata jogi minősítésének és indokolásának hiányával kapcsolatos téves jogalkalmazásra, valamint az Európai Unió Törvényszéke megsemmisítést kimondó ítéletének megsértésére alapított jogalap;

—

a főtitkár 2005. május 19-i határozata jogi minősítésének hiánya;

| — | a T-457/13. P. sz., megsemmisítést kimondó ítélet megsértése. |
| --- | --- |

—

a T-457/13. P. sz., megsemmisítést kimondó ítélet megsértése.

| 3. | A harmadik, az EPSO leveleire vonatkozó tények elferdítésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az EPSO leveleire vonatkozó tények elferdítésére alapított jogalap.

| 4. | A negyedik, a Parlament 2007. október 15-i levelének azon állítás alapján való elferdítésére alapított jogalap, hogy a felperest tájékoztatták a versenyvizsgával kapcsolatos pályázati anyagának megsemmisítéséről. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a Parlament 2007. október 15-i levelének azon állítás alapján való elferdítésére alapított jogalap, hogy a felperest tájékoztatták a versenyvizsgával kapcsolatos pályázati anyagának megsemmisítéséről.

| 5. | Az ötödik, az Európai Parlament elnöke 2003. február 25-i határozatának jogi minősítését illetően téves jogalkalmazásra alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, az Európai Parlament elnöke 2003. február 25-i határozatának jogi minősítését illetően téves jogalkalmazásra alapított jogalap.

| 6. | A hatodik, a kár kiszámítására vonatkozó, a megsemmisítést kimondó ítélet megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, a kár kiszámítására vonatkozó, a megsemmisítést kimondó ítélet megsértésére alapított jogalap.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/23

---

2016. augusztus 10-én benyújtott kereset – Ellinikos Syndemos Epicheiriseon gia ti Diacheirisi ton Diethnon Protypon GS1 kontra EUIPO – 520 Barcode Hellas (520 BarcodeHellas)

(T-453/16. sz. ügy)

(2016/C 371/25)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Ellinikos Syndemos Epicheiriseon gia ti Diacheirisi ton Diethnon Protypon GS1 (Argiroupoli Attikis, Görögország) (képviselő: A. Mouzaki ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: 520 Barcode Ellas – AE Diacheirisis Diethnon Protypon kai Parochis Symvouleutikon Ypiresion (Kifisia Attikis, Görögország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A vitatott védjegy: az „5 201000 603856 520 Barcode Hellas” szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 10 881 861. sz. védjegybejelentés.

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2016. június 14-én hozott határozata (R 238/2015-4. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | A 207/2009 rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése;

| — | a 207/2009 rendelet 75. cikkének, 76. cikke (1) bekezdésének és 76. cikke (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 75. cikkének, 76. cikke (1) bekezdésének és 76. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/24

---

A Közszolgálati Törvényszék F - 133/15. sz., HI kontra Bizottság ügyben 2016. június 10-én hozott ítélete ellen HI által 2016. augusztus 22-én benyújtott fellebbezés

(T-464/16. P. sz. ügy)

(2016/C 371/26)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: HI (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

Kérelmek

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az F-133/15. sz. ügyben 2016. június 10-én hozott ítéletet és az ügyben maga hozzon határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az F-133/15. sz. ügyben 2016. június 10-én hozott ítéletet és az ügyben maga hozzon határozatot;

| — | vagylagosan utalja vissza az ügyet a Közszolgálati Törvényszék elé; |
| --- | --- |

—

vagylagosan utalja vissza az ügyet a Közszolgálati Törvényszék elé;

| — | a Bizottságot kötelezze az első- és másodfokú eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az első- és másodfokú eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az európai uniós jognak az indokolási kötelezettséggel és a védelemhez való joggal kapcsolatos megsértésén alapul, mivel az Európai Bizottság kinevezésre jogosult hatósága állítólag nem jelölte meg pontosan az azon határozatát alátámasztó indokokat, amely a felperessel szemben ugyanazon csoporton belül két besorolási fokozatra való visszaminősítés fegyelmi intézkedést rendel el. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az európai uniós jognak az indokolási kötelezettséggel és a védelemhez való joggal kapcsolatos megsértésén alapul, mivel az Európai Bizottság kinevezésre jogosult hatósága állítólag nem jelölte meg pontosan az azon határozatát alátámasztó indokokat, amely a felperessel szemben ugyanazon csoporton belül két besorolási fokozatra való visszaminősítés fegyelmi intézkedést rendel el.

| 2. | A második jogalap az európai uniós jognak a Közszolgálati Törvényszék által az észszerű határidő betartásával, a védelemhez való joggal, valamint az indokolási kötelezettséggel kapcsolatban állítólagosan megvalósított megsértésén alapul. A Közszolgálati Törvényszék egyebekben állítólag elferdítette a tényeket és a bizonyítékokat. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az európai uniós jognak a Közszolgálati Törvényszék által az észszerű határidő betartásával, a védelemhez való joggal, valamint az indokolási kötelezettséggel kapcsolatban állítólagosan megvalósított megsértésén alapul. A Közszolgálati Törvényszék egyebekben állítólag elferdítette a tényeket és a bizonyítékokat.

| 3. | A harmadik jogalap a tények és bizonyítékok elferdítésén, valamint az európai uniós jognak és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének a Közszolgálati Törvényszék által állítólagosan megvalósított megsértésén alapul. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a tények és bizonyítékok elferdítésén, valamint az európai uniós jognak és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének a Közszolgálati Törvényszék által állítólagosan megvalósított megsértésén alapul.

| 4. | A negyedik jogalap az arányosság elvének a Közszolgálati Törvényszék általi megsértésén alapul. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap az arányosság elvének a Közszolgálati Törvényszék általi megsértésén alapul.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/25

---

2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – Cotecnica kontra EUIPO – Visán Industrias Zootécnicas (cotecnica OPTIMA)

(T-465/16. sz. ügy)

(2016/C 371/27)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Cotecnica, SCCL (Bellpuig, Spanyolország) (képviselők: J. Devaureix, J. C. Erdozain López és J. Galán López ügyvédek)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Visán Industrias Zootécnicas, SL (Arganda, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: a „cotecnica OPTIMA” szóelemeket magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 13 292 479. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2016. június 13-án hozott határozata (R 229/2016-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | adjon helyt az előterjesztett bizonyításfelvétel iránti kérelemnek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt az előterjesztett bizonyításfelvétel iránti kérelemnek;

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és a Törvényszék ítélkezési gyakorlatának, különösen a T-424/07. sz., Pioneer Hi-Bred International kontra OHIM (OPTIMUM) ügyben 2009. január 20-án hozott ítéletében foglaltaknak a megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és a Törvényszék ítélkezési gyakorlatának, különösen a T-424/07. sz., Pioneer Hi-Bred International kontra OHIM (OPTIMUM) ügyben 2009. január 20-án hozott ítéletében foglaltaknak a megsértése.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/25

---

2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – NRW. Bank kontra SRB

(T-466/16. sz. ügy)

(2016/C 371/28)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: NRW. Bank (Düsseldorf, Németország) (képviselők: A. Behrens, J. Kraayvanger és J. Seitz ügyvédek)

Alperes: Einheitlicher Abwicklungsausschuss (SRB)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperes azon határozatát, amely a felperesnek a szanálási alaphoz a 2016. január 1-jétőldecember 31-ig tartó hozzájárulási év tekintetében történő éves hozzájárulására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes azon határozatát, amely a felperesnek a szanálási alaphoz a 2016. január 1-jétőldecember 31-ig tartó hozzájárulási év tekintetében történő éves hozzájárulására vonatkozik;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a 2014/59/EU irányelv (1) 103. cikke (2) bekezdésének és 7. cikkének, valamint a 806/2014/EU rendelet (2) 70. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap
  A felperes előadja, hogy az alperesnek az éves hozzájárulásra vonatkozó határozata jogellenes, mivel az a hozzájárulás csökkentése céljából csak a felperes támogatási üzletágát vette figyelembe, nem vette azonban figyelembe a kiegészítő támogatási üzletágát. Ezáltal a felperesnek a szanálási alaphoz való éves hozzájárulását túl magasan állapították meg a 2016. január 1-jétőldecember 31-ig tartó hozzájárulási év tekintetében. |
| --- | --- |

1.

Az első, a 2014/59/EU irányelv (1) 103. cikke (2) bekezdésének és 7. cikkének, valamint a 806/2014/EU rendelet (2) 70. cikke (2) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap

A felperes előadja, hogy az alperesnek az éves hozzájárulásra vonatkozó határozata jogellenes, mivel az a hozzájárulás csökkentése céljából csak a felperes támogatási üzletágát vette figyelembe, nem vette azonban figyelembe a kiegészítő támogatási üzletágát. Ezáltal a felperesnek a szanálási alaphoz való éves hozzájárulását túl magasan állapították meg a 2016. január 1-jétőldecember 31-ig tartó hozzájárulási év tekintetében.

| 2. | A második, a 2014/59/EU irányelv és a 806/2014/EU rendelet végrehajtási rendeleteinek a megsértése alapított jogalap, amelyeket e jogi aktusokkal összhangban úgy kell értelmezni, hogy azok is előnyben részesítik a kiegészítő támogatási üzletágat. |
| --- | --- |

2.

A második, a 2014/59/EU irányelv és a 806/2014/EU rendelet végrehajtási rendeleteinek a megsértése alapított jogalap, amelyeket e jogi aktusokkal összhangban úgy kell értelmezni, hogy azok is előnyben részesítik a kiegészítő támogatási üzletágat.

| 3. | A harmadik, a 2014/59/EU irányelv és a 806/2014/EU rendelet végrehajtási rendeleteinek a jogellenességére alapított másodlagos jogalap
  Ebben az összefüggésben a felperes azzal érvel, hogy amennyiben a végrehajtási rendeleteknek a 2014/59/EU irányelvvel és a 806/2014/EU rendelettel összhangban történő értelmezése nem lehetséges, a végrehajtási rendeletek e tekintetben jogellenesek. Következésképpen az alperes e végrehajtási rendeletekre alapított határozata szintén jogellenes. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a 2014/59/EU irányelv és a 806/2014/EU rendelet végrehajtási rendeleteinek a jogellenességére alapított másodlagos jogalap

Ebben az összefüggésben a felperes azzal érvel, hogy amennyiben a végrehajtási rendeleteknek a 2014/59/EU irányelvvel és a 806/2014/EU rendelettel összhangban történő értelmezése nem lehetséges, a végrehajtási rendeletek e tekintetben jogellenesek. Következésképpen az alperes e végrehajtási rendeletekre alapított határozata szintén jogellenes.

---

(1)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.).

(2)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.).

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/26

---

2016. augusztus 23-án benyújtott kereset – Verein Deutsche Sprache kontra Bizottság

(T-468/16. sz. ügy)

(2016/C 371/29)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Verein Deutsche Sprache eV (Dortmund, Németország) (képviselő: W. Ehrhardt ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az 1049/2001/EK rendelet végrehajtási rendelkezéseinek 4. cikke alapján a Bizottság nevében a főtitkár által hozott 2016. június 10-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az 1049/2001/EK rendelet végrehajtási rendelkezéseinek 4. cikke alapján a Bizottság nevében a főtitkár által hozott 2016. június 10-i határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az EUSZ 10. cikk (3) bekezdésének, EUSZ 11. cikk (2) bekezdésének és az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikke (2) bekezdése c) pontjának a megsértésére alapított jogalap – A nyílt és átlátható párbeszéd hiánya






  — | A felperes azzal érvel, hogy a határozat figyelmen kívül hagyta a felperesnek azon, a dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelemben szereplő félreismerhetetlen szándékát, hogy bepillantást nyerjen azon eljárás egészébe, amely a Berlaymont bizottsági épület sajtótermének az angol és a francia nyelvekre való korlátozásával járó átalakítására vonatkozó határozathoz vezetett. Csak néhány dokumentumot nyújtottak át, amelyek főleg formalitásokat tartalmaztak, nem adtak azonban információt a határozat alkotóiról és indokairól.
  A Bizottság a megtámadott határozatban nem részletezte a felperes által megnevezetett dokumentumforrásokat, nem közölte a hozzáférés megtagadásának okait, és ezáltal megsértette az EUSZ 10. cikk (3) bekezdéséből és az Európai Unió további jogszabályi rendelkezéseiből eredő azon kötelezettséget, hogy a határozatokat nyitott és a polgárokhoz közel álló módon hozza meg, és az indokokat kifejtse. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az EUSZ 10. cikk (3) bekezdésének, EUSZ 11. cikk (2) bekezdésének és az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikke (2) bekezdése c) pontjának a megsértésére alapított jogalap – A nyílt és átlátható párbeszéd hiánya

—

A felperes azzal érvel, hogy a határozat figyelmen kívül hagyta a felperesnek azon, a dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelemben szereplő félreismerhetetlen szándékát, hogy bepillantást nyerjen azon eljárás egészébe, amely a Berlaymont bizottsági épület sajtótermének az angol és a francia nyelvekre való korlátozásával járó átalakítására vonatkozó határozathoz vezetett. Csak néhány dokumentumot nyújtottak át, amelyek főleg formalitásokat tartalmaztak, nem adtak azonban információt a határozat alkotóiról és indokairól.

A Bizottság a megtámadott határozatban nem részletezte a felperes által megnevezetett dokumentumforrásokat, nem közölte a hozzáférés megtagadásának okait, és ezáltal megsértette az EUSZ 10. cikk (3) bekezdéséből és az Európai Unió további jogszabályi rendelkezéseiből eredő azon kötelezettséget, hogy a határozatokat nyitott és a polgárokhoz közel álló módon hozza meg, és az indokokat kifejtse.

| — | A felperes továbbá azzal érvel, hogy a Bizottság nem tett eleget az EUSZ 11. cikk (2) bekezdéséből eredő azon kötelezettségének, hogy az érdekképviseleti szervezetekkel nyílt és átlátható párbeszédet tartson fenn, mivel az érdekképviseleti szervezetek kérelmét figyelmen kívül hagyta, a dokumentumokat nem bocsátotta rendelkezésre, és a dokumentumok visszatartásának indokairól nem adott kielégítő indokolást. |
| --- | --- |

—

A felperes továbbá azzal érvel, hogy a Bizottság nem tett eleget az EUSZ 11. cikk (2) bekezdéséből eredő azon kötelezettségének, hogy az érdekképviseleti szervezetekkel nyílt és átlátható párbeszédet tartson fenn, mivel az érdekképviseleti szervezetek kérelmét figyelmen kívül hagyta, a dokumentumokat nem bocsátotta rendelkezésre, és a dokumentumok visszatartásának indokairól nem adott kielégítő indokolást.

| 2. | A második, az EUMSZ 15. cikk (3) bekezdése első albekezdésének, a Charta 42. cikkének, valamint az 1049/2001/EK rendelet (1) 2. cikke (1) és (3) bekezdésének, és 4. cikke (6) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap – A dokumentumokhoz való hozzáférés részleges megtagadása






  — | A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy a kérelem jelentős részeinek a figyelmen kívül hagyása sérti az Európai Unió átláthatóságra vonatkozó elvét. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az EUMSZ 15. cikk (3) bekezdése első albekezdésének, a Charta 42. cikkének, valamint az 1049/2001/EK rendelet (1) 2. cikke (1) és (3) bekezdésének, és 4. cikke (6) bekezdésének a megsértésére alapított jogalap – A dokumentumokhoz való hozzáférés részleges megtagadása

—

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy a kérelem jelentős részeinek a figyelmen kívül hagyása sérti az Európai Unió átláthatóságra vonatkozó elvét.

| — | A felperes továbbá előadja, hogy a Bizottság a határozatában tévesen döntött úgy, hogy bizonyos dokumentumokat az adatvédelem miatt nem tehet hozzáférhetővé, anélkül, hogy e dokumentumokat megnevezte volna, és tartalmukat leírta volna, és anélkül, hogy e határozatot kielégítően indokolta volna. |
| --- | --- |

—

A felperes továbbá előadja, hogy a Bizottság a határozatában tévesen döntött úgy, hogy bizonyos dokumentumokat az adatvédelem miatt nem tehet hozzáférhetővé, anélkül, hogy e dokumentumokat megnevezte volna, és tartalmukat leírta volna, és anélkül, hogy e határozatot kielégítően indokolta volna.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/28

---

2015. augusztus 25-én benyújtott kereset – Société wallonne des aéroports kontra Bizottság

(T-474/16. sz. ügy)

(2016/C 371/30)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Société wallonne des aéroports SA (SOWEAR) (Namur, Belgium) (képviselők: A. Lepièce és H. Baeyens ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy a felperes aziránt előterjesztett kérelme, hogy a jelen ügyet egyesítsék a T-818/14. sz. üggyel, elfogadható és megalapozott; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a felperes aziránt előterjesztett kérelme, hogy a jelen ügyet egyesítsék a T-818/14. sz. üggyel, elfogadható és megalapozott;

| — | állapítsa meg, hogy a jelen kereset elfogadható és megalapozott, |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a jelen kereset elfogadható és megalapozott,

és következésképpen

| — | semmisítse meg a Bizottságnak a Belgium által a Brussels South Charleroi Airport és a Ryanair javára végrehajtott intézkedésekről szóló, 2014. október 1-jei SA.14093 határozatát, |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottságnak a Belgium által a Brussels South Charleroi Airport és a Ryanair javára végrehajtott intézkedésekről szóló, 2014. október 1-jei SA.14093 határozatát,

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amelyet a Bizottság abban a tekintetben valósított meg, hogy a Brussels South Charleroi Airport (BSCA) által a felperesnek fizetett díjat az EUMSZ 107. cikkre tekintettel vizsgálta annak ellenére, hogy azokat a döntéseket, amelyek a befektetésre, a repülőtéri infrastruktúra megépítésére és a BSCA megnyitására vonatkoztak, a Bíróság által a 2002. október 24-i Párizs kontra Bizottság ítélettel (C-82/01 P, EU:C:2002:617) helybenhagyott, 2000. december 12-i Párizs kontra Bizottság ítélet (T-128/98, EU:T:2000:290) kihirdetése előtt hozták meg. |
| --- | --- |

1.

Az első, téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amelyet a Bizottság abban a tekintetben valósított meg, hogy a Brussels South Charleroi Airport (BSCA) által a felperesnek fizetett díjat az EUMSZ 107. cikkre tekintettel vizsgálta annak ellenére, hogy azokat a döntéseket, amelyek a befektetésre, a repülőtéri infrastruktúra megépítésére és a BSCA megnyitására vonatkoztak, a Bíróság által a 2002. október 24-i Párizs kontra Bizottság ítélettel (C-82/01 P, EU:C:2002:617) helybenhagyott, 2000. december 12-i Párizs kontra Bizottság ítélet (T-128/98, EU:T:2000:290) kihirdetése előtt hozták meg.

| 2. | A második, téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amelyet a Bizottság azáltal valósított meg, hogy az Instrument Landing System-et (ILS), valamint a pályák jelzőberendezéseinek a szolgálatát gazdasági jellegű berendezéseknek és szolgáltatásoknak minősítette. |
| --- | --- |

2.

A második, téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amelyet a Bizottság azáltal valósított meg, hogy az Instrument Landing System-et (ILS), valamint a pályák jelzőberendezéseinek a szolgálatát gazdasági jellegű berendezéseknek és szolgáltatásoknak minősítette.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottságnak a BSCA-t terhelő éves piaci díj meghatározása tekintetében alkalmazott érvelése téves módszeren és számítási tényezőkön alapszik, ami alapvető hatással van a támogatás összegére, és ami nyilvánvaló indokolási hibának minősül. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottságnak a BSCA-t terhelő éves piaci díj meghatározása tekintetében alkalmazott érvelése téves módszeren és számítási tényezőkön alapszik, ami alapvető hatással van a támogatás összegére, és ami nyilvánvaló indokolási hibának minősül.

| 4. | A negyedik, téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amelyet a Bizottság azáltal valósított meg, hogy egyrészt a BSCA-val visszatéríttetendő díj összegébe beleszámította a biztonsági szolgálatnak nyújtott támogatást (azaz, a „tűzoltási és karbantartási” támogatást), és másrészt nem vette figyelembe a „tűzoltási és karbantartási” támogatásnak a 2014-ben és 2015-ben végrehajtott csökkentését. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amelyet a Bizottság azáltal valósított meg, hogy egyrészt a BSCA-val visszatéríttetendő díj összegébe beleszámította a biztonsági szolgálatnak nyújtott támogatást (azaz, a „tűzoltási és karbantartási” támogatást), és másrészt nem vette figyelembe a „tűzoltási és karbantartási” támogatásnak a 2014-ben és 2015-ben végrehajtott csökkentését.

---

Közszolgálati Törvényszék

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/29

---

2016. augusztus 4-én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

(F-39/16. sz. ügy)

(2016/C 371/31)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: ZZ (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A felperesnek az EPSO/AD/309/15 – Orvos (AD 11), munkavégzés helye: Luxembourg és Ispra versenyvizsga kiválasztási vizsgáira való bocsátását megtagadó határozat megsemmisítése, és az alperes kötelezése 10 000 euró összegű, állítólagosan elszenvedett nem vagyoni kár megtérítésére.

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EPSO/AD/309/15 – Orvos (AD 11), munkavégzés helye: Luxembourg és Ispra (terület: orvosok, Luxembourg) versenyvizsga-bizottság 2015. szeptember 28-án közölt azon határozatát, amely megtagadta a felperesnek az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) értékelő központjában szervezett kiválasztási vizsgákra való bocsátását; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EPSO/AD/309/15 – Orvos (AD 11), munkavégzés helye: Luxembourg és Ispra (terület: orvosok, Luxembourg) versenyvizsga-bizottság 2015. szeptember 28-án közölt azon határozatát, amely megtagadta a felperesnek az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) értékelő központjában szervezett kiválasztási vizsgákra való bocsátását;

| — | kötelezze az alperest a felperes által elszenvedett 10 000 euró összegű nem vagyoni kár megtérítésére |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a felperes által elszenvedett 10 000 euró összegű nem vagyoni kár megtérítésére

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/29

---

2016. augusztus 11-én benyújtott kereset – ZZ kontra EKSZ

(F-41/16. sz. ügy)

(2016/C 371/32)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: ZZ (képviselő: M. Meyer ügyvéd)

Alperes: Európai Külügyi Szolgálat

A jogvita tárgya és leírása

A kinevezésre jogosult hatóságnak a felperes által állítólag jogosulatlanul felvett iskoláztatási támogatások visszakövetelésére irányuló határozatainak megsemmisítése, illetve hatályon kívül helyezése és az alperes kötelezése a visszatartott összegek kifizetésére.

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék

| — | semmisítse meg az alperesnek a felperes R/18/16. és R/19/16. sz. panaszáról és az azokkal megtámadott, a 2014/15-ös tanévre vonatkozó intézkedésekről szóló, 2016. május 12-i határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperesnek a felperes R/18/16. és R/19/16. sz. panaszáról és az azokkal megtámadott, a 2014/15-ös tanévre vonatkozó intézkedésekről szóló, 2016. május 12-i határozatát;

| — | másodlagosan helyezze hatályon kívül az alperesnek a felperes R/18/16. és R/19/16. sz. panaszáról és az azokkal megtámadott, a 2014/15-ös tanévre vonatkozó intézkedésekről szóló, 2016. május 12-i határozatát; |
| --- | --- |

—

másodlagosan helyezze hatályon kívül az alperesnek a felperes R/18/16. és R/19/16. sz. panaszáról és az azokkal megtámadott, a 2014/15-ös tanévre vonatkozó intézkedésekről szóló, 2016. május 12-i határozatát;

| — | az alperest kötelezze az e határozat alapján jogellenesen visszatartott összegek kifizetésére; |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az e határozat alapján jogellenesen visszatartott összegek kifizetésére;

| — | az EKSZ-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKSZ-t kötelezze a költségek viselésére.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/30

---

2016. augusztus 12–én benyújtott kereset – ZZ kontra EBB

(F-42/16. sz. ügy)

(2016/C 371/33)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: ZZ (képviselő: N. Lhoëst avocat)

Alperes: Európai Beruházási Bank (EBB)

A jogvita tárgya és leírása

A felperes által benyújtott, az általa 2013 novembere óta állítólagosan elszenvedett károk megtérítése iránti kérelem megsemmisítése.

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék:

| 1. | a személyzeti szabályzat 33a. cikke és a személyi állományra alkalmazandó igazgatási rendelkezések 9.1.1. cikke alapján kötelezze az EBB-t az éves munkabére nyolcszoros összegének a felperes részére történő megfizetésére; |
| --- | --- |

1.

a személyzeti szabályzat 33a. cikke és a személyi állományra alkalmazandó igazgatási rendelkezések 9.1.1. cikke alapján kötelezze az EBB-t az éves munkabére nyolcszoros összegének a felperes részére történő megfizetésére;

| 2. | semmisítse meg az EBB 2015. június 4-i azon határozatát, amely 2015. február 28-i hatállyal lezárta a felperes RCVP (önkéntes kiegészítő előtakarékossági biztosítási) számláját, és kötelezze az EBB-t arra, hogy az alábbi összegeket fizesse meg a felperesnek:






  — | azon összeggel megegyező összeget, amelyet az EBB-nek 2015. február 28-tól a felperes RCVP számlájának tényleges újbóli megnyitása időpontjáig kellett volna a felperes RCVP számlájára befizetnie (a felperes éves munkabérének 3 %-a), ha az EBB nem zárta volna le a számláját; |
| --- | --- | --- |

2.

semmisítse meg az EBB 2015. június 4-i azon határozatát, amely 2015. február 28-i hatállyal lezárta a felperes RCVP (önkéntes kiegészítő előtakarékossági biztosítási) számláját, és kötelezze az EBB-t arra, hogy az alábbi összegeket fizesse meg a felperesnek:

—

azon összeggel megegyező összeget, amelyet az EBB-nek 2015. február 28-tól a felperes RCVP számlájának tényleges újbóli megnyitása időpontjáig kellett volna a felperes RCVP számlájára befizetnie (a felperes éves munkabérének 3 %-a), ha az EBB nem zárta volna le a számláját;

| — | a felperes RCVP számlájának tényleges újbóli megnyitása időpontjáig a felperes RCVP számláján lévő tőkeösszeg után járó azon kamatokat, amelyek akkor termelődtek volna, ha az RCVP számláját nem zárták volna le, és ha az EBB és a felperes folytatta volna a felperes éves munkabére 3 %-ának megfelelő összegű befizetéseket; |
| --- | --- |

—

a felperes RCVP számlájának tényleges újbóli megnyitása időpontjáig a felperes RCVP számláján lévő tőkeösszeg után járó azon kamatokat, amelyek akkor termelődtek volna, ha az RCVP számláját nem zárták volna le, és ha az EBB és a felperes folytatta volna a felperes éves munkabére 3 %-ának megfelelő összegű befizetéseket;

| 3. | az elszenvedett nem vagyoni kár megtérítése címén kötelezze az EBB-t ideiglenesen és méltányosan 15 000 euróra becsült összegű kártérítés megfizetésére; |
| --- | --- |

3.

az elszenvedett nem vagyoni kár megtérítése címén kötelezze az EBB-t ideiglenesen és méltányosan 15 000 euróra becsült összegű kártérítés megfizetésére;

| 4. | az EBB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

4.

az EBB-t kötelezze a költségek viselésére.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/31

---

2016. augusztus 18–án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

(F-43/16. sz. ügy)

(2016/C 371/34)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: ZZ (képviselő: M. Cornacchia ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A felperest az EPSO/AST-SC/03/15 versenyvizsgából azon okból kizáró határozat megsemmisítése, hogy a felperes az EPSO-t nem értesítette az említett versenyvizsga vizsgabizottságának egyik tagjához fűződő rokoni viszonyáról.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az EPSO/AST-SC/03/15 versenyvizsga vizsgabizottságának elnöke által a felperes 2015. november 5-én előterjesztett felülvizsgálati kérelemre válaszul a 2016. május 19-én hozott határozatot, amely megerősítette a felperest az említett versenyvizsgából kizáró határozatot, továbbá – adott esetben – semmisítse meg a panaszt elutasító határozatot és az eredeti határozatot; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az EPSO/AST-SC/03/15 versenyvizsga vizsgabizottságának elnöke által a felperes 2015. november 5-én előterjesztett felülvizsgálati kérelemre válaszul a 2016. május 19-én hozott határozatot, amely megerősítette a felperest az említett versenyvizsgából kizáró határozatot, továbbá – adott esetben – semmisítse meg a panaszt elutasító határozatot és az eredeti határozatot;

| — | A Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/31

---

2016. augusztus 19-én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

(F-44/16. sz. ügy)

(2016/C 371/35)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: ZZ (képviselők: N. de Montigny és J.-N. Louis ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

Az EPSO/AST-SC/01/14 versenyvizsga-bizottság azon határozatának megsemmisítése, hogy nem veszi fel a felperest az említett versenyvizsga tartaléklistájára, mivel a felperes nem felel meg a versenyvizsgán való részvételhez megkövetelt, a diplomára és a szakmai tapasztalatra vonatkozó feltételeknek.

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EPSO kiválasztó bizottsága egységvezetőjének 2015. február 18-i, a felperest arról tájékoztató határozatát, hogy a titkári álláshelyre (EPSO/AST-SC/01/14) benyújtott pályázatát elutasították azért, mert a felperes nem rendelkezik az érintett versenyvizsgán való részvételre jogosító diplomával és szakmai tapasztalattal; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EPSO kiválasztó bizottsága egységvezetőjének 2015. február 18-i, a felperest arról tájékoztató határozatát, hogy a titkári álláshelyre (EPSO/AST-SC/01/14) benyújtott pályázatát elutasították azért, mert a felperes nem rendelkezik az érintett versenyvizsgán való részvételre jogosító diplomával és szakmai tapasztalattal;

| — | semmisítse meg az EPSO kiválasztó bizottsága egységvezetőjének 2015. szeptember 17-i, a felperest arról tájékoztató határozatát, hogy elutasították a felülvizsgálati kérelmét, és a 2015. február 18-i határozatot helybenhagyták; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EPSO kiválasztó bizottsága egységvezetőjének 2015. szeptember 17-i, a felperest arról tájékoztató határozatát, hogy elutasították a felülvizsgálati kérelmét, és a 2015. február 18-i határozatot helybenhagyták;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a 2016. május 12-i panaszt kifejezetten elutasító választ; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a 2016. május 12-i panaszt kifejezetten elutasító választ;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/32

---

2016. augusztus 17–én benyújtott kereset – ZZ kontra EBB

(F-45/16. sz. ügy)

(2016/C 371/36)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: ZZ (képviselő: B. Maréchal ügyvéd)

Alperes: Európai Beruházási Bank (EBB)

A jogvita tárgya és leírása

Azon vagyoni és nem vagyoni kár megtérítése iránti kérelem, amelyet a felperes az – állítása szerint foglalkoztatási eredetű – teljes és állandó rokkantságának bejelentését követően állítólagosan elszenvedett.

Kereseti kérelmek

A kár vagy a kár egy részének a felperes részére való megtérítése, amennyiben a kár egy részét az EBB AXA Belgium biztosítása megtérítette volna;

| — | a felperest ért, 150 000 euró összegű nem vagyoni kár megtérítése; |
| --- | --- |

—

a felperest ért, 150 000 euró összegű nem vagyoni kár megtérítése;

| — | a felperest ért erős sokkhatás következtében kialakult egészségügyi problémákkal kapcsolatos, azon jövőbeli orvosi és pszichológia költségek megtérítése, amelyeket az EBB egészségbiztosítása nem térít meg; |
| --- | --- |

—

a felperest ért erős sokkhatás következtében kialakult egészségügyi problémákkal kapcsolatos, azon jövőbeli orvosi és pszichológia költségek megtérítése, amelyeket az EBB egészségbiztosítása nem térít meg;

| — | a felperest ért erős sokkhatás következtében kialakult egészségügyi problémákkal kapcsolatos, azon orvosi és pszichológia költségek megtérítése, amelyeket az EBB egészségbiztosítása nem térít meg; |
| --- | --- |

—

a felperest ért erős sokkhatás következtében kialakult egészségügyi problémákkal kapcsolatos, azon orvosi és pszichológia költségek megtérítése, amelyeket az EBB egészségbiztosítása nem térít meg;

| — | a jelen eljárással kapcsolatban a felperes részéről felmerült, ideiglenesen 30 000 euró összegű jogi költségek megfizetése. |
| --- | --- |

—

a jelen eljárással kapcsolatban a felperes részéről felmerült, ideiglenesen 30 000 euró összegű jogi költségek megfizetése.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/32

---

2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

(F-46/16. sz. ügy)

(2016/C 371/37)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: ZZ (képviselők: L. Levi és A. Blot ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A Közszolgálati Törvényszék ítéletét végrehajtó bizottsági határozat annyiban történő megsemmisítése, amennyiben e határozat megtagadja a felperes azon álláshelyre tisztviselőként való felvételét, amelyre a Bizottság már megtagadta a felperes felvételét, és amely az említett ítélet által megsemmisített határozat tárgyát képezte.

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2015. október 27-i határozatot, amelyben az Európai Bizottság Humánerőforrásügyi Főigazgatósága intézkedéseket hozott a Közszolgálati Törvényszék F-119/14. sz., FE kontra Bizottság ügyben 2015. október 6-án hozott ítéletének végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2015. október 27-i határozatot, amelyben az Európai Bizottság Humánerőforrásügyi Főigazgatósága intézkedéseket hozott a Közszolgálati Törvényszék F-119/14. sz., FE kontra Bizottság ügyben 2015. október 6-án hozott ítéletének végrehajtása érdekében;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2016. május 19-i határozatát, amelyben e hatóság elutasította a felperes által a fent említett határozattal szemben benyújtott panaszt; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2016. május 19-i határozatát, amelyben e hatóság elutasította a felperes által a fent említett határozattal szemben benyújtott panaszt;

| — | kötelezze az alperest arra, hogy nem vagyoni kártérítés címén fizessen meg a felperesnek egy ideiglenesen 25 000 euróban megállapított összeget; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest arra, hogy nem vagyoni kártérítés címén fizessen meg a felperesnek egy ideiglenesen 25 000 euróban megállapított összeget;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/33 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/33

---

2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

(F-47/16. sz. ügy)

(2016/C 371/38)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: ZZ (képviselők: S. Orlandi és T. Martin ügyvédek)

Alperes: Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

Azon határozat megsemmisítése iránti kérelem, amely a felperest nem vette fel a 2015. évi előléptetési időszak keretében előléptetett tisztviselők listájára.

A felperes kereseti kérelmei

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság azon határozatát, amely a felperest a 2015. évi előléptetési időszakban nem lépteti elő, |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság azon határozatát, amely a felperest a 2015. évi előléptetési időszakban nem lépteti elő,

| — | az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/33 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/33

---

2016. augusztus 26-án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

(F-48/16. sz. ügy)

(2016/C 371/39)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: ZZ (képviselő: J. Abiks ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A nyugdíjjogosultságok átvitele iránti kérelmet követően az európai uniós nyugdíjrendszerben megítélt nyugdíjszerző szolgálati évek megállapításáról szóló határozat megsemmisítése, valamint a felperest annak következtében ért kár megtérítése, hogy az alperes elmulasztotta ésszerű határidőn belül elbírálni e kérelmet.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2015. november 6-án hozott azon határozatot, amellyel a kinevezésre jogosult hatóság azt a végleges döntést hozta, hogy az európai uniós nyugdíjrendszerbe átvitt összeget 155 237,25 euró helyett 135 955,38 euróban állapítja meg; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2015. november 6-án hozott azon határozatot, amellyel a kinevezésre jogosult hatóság azt a végleges döntést hozta, hogy az európai uniós nyugdíjrendszerbe átvitt összeget 155 237,25 euró helyett 135 955,38 euróban állapítja meg;

| — | kötelezze az alperest, hogy térítse meg a felperest annak következtében ért 10 739,28 euró összegű kárt, hogy a Bizottság szervezeti egységei megsértették a megfelelő ügyintézés elvét; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest, hogy térítse meg a felperest annak következtében ért 10 739,28 euró összegű kárt, hogy a Bizottság szervezeti egységei megsértették a megfelelő ügyintézés elvét;

| — | kötelezze az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek a Közszolgálati Törvényszék belátása szerint meghatározott, de 1 000 eurónál nem kevesebb összeget azon nem vagyoni károkért, amelyek a megtámadott határozat következtében érték a felperest; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek a Közszolgálati Törvényszék belátása szerint meghatározott, de 1 000 eurónál nem kevesebb összeget azon nem vagyoni károkért, amelyek a megtámadott határozat következtében érték a felperest;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/34

---

A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Roest kontra Bizottság

(F-85/12. sz. ügy) (1)

(2016/C 371/40)

Az eljárás nyelve: francia

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 295., 2012.9.29., 35. o.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/34

---

A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – McMichael kontra Bizottság

(F-18/13. sz. ügy) (1)

(2016/C 371/41)

Az eljárás nyelve: francia

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 114., 2013.04.20., 47. o.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/35

---

A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Boyd kontra Bizottság

(F-19/13. sz. ügy) (1)

(2016/C 371/42)

Az eljárás nyelve: francia

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 123., 2013.4.27., 30. o.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/35

---

A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Hoeve kontra Bizottság

(F-57/13. sz. ügy) (1)

(2016/C 371/43)

Az eljárás nyelve: francia

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 226., 2013.8.3., 27. o.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/35

---

A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Cobo Benito kontra Bizottság

(F-70/14. sz. ügy) (1)

(2016/C 371/44)

Az eljárás nyelve: francia

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 388., 2014.11.3., 28. o.

---

| 10.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 371/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 371/35

---

A Közszolgálati Törvényszék 2016. augusztus 29-i végzése – Marinozzi és Cat kontra Bizottság

(F-128/15. sz. ügy) (1)

(2016/C 371/45)

Az eljárás nyelve: francia

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 414., 2015.12.14., 43. o.

---