# Az Európai Unió L 67/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 67 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. március 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 67

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. március 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/343 határozata (2018. március 5.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/344 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. november 14.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálás keretében alkalmazott elbánás különbségének értékelésére szolgáló módszerek kritériumait meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/345 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. november 14.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az intézmények vagy szervezetek eszközei és kötelezettségei értékének megállapítására szolgáló módszertannal kapcsolatos kritériumokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/346 végrehajtási rendelete (2018. március 5.) a Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 18 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/347 végrehajtási rendelete (2018. március 5.) a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény malacok és kocák takarmány-adalékanyagaként történő alkalmazásának engedélyezéséről (az engedély birtokosa a Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG), valamint az 1847/2003/EK rendelet és a 2036/2005/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/348 végrehajtási rendelete (2018. március 8.) a Malajziából származó kerékpáralkatrészeknek a Kambodzsában gyártott kerékpárokhoz kumuláció keretében történő felhasználása érdekében az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott preferenciális származási szabályok tekintetében történő ideiglenes eltéréséről | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/349 végrehajtási rendelete (2018. március 8.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 282. alkalommal történő módosításáról | 28 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/350 irányelve (2018. március 8.) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a géntechnológiával módosított szervezetek környezeti kockázatértékelése tekintetében történő módosításáról | 30 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/351 végrehajtási határozata (2018. március 8.) a Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elutasításáról | 46 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2018/343 határozata (2018. március 5.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/344 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. november 14.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálás keretében alkalmazott elbánás különbségének értékelésére szolgáló módszerek kritériumait meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2018/345 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. november 14.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az intézmények vagy szervezetek eszközei és kötelezettségei értékének megállapítására szolgáló módszertannal kapcsolatos kritériumokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

8

*

A Bizottság (EU) 2018/346 végrehajtási rendelete (2018. március 5.) a Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

Lactobacillus buchneri

1

18

*

A Bizottság (EU) 2018/347 végrehajtási rendelete (2018. március 5.) a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény malacok és kocák takarmány-adalékanyagaként történő alkalmazásának engedélyezéséről (az engedély birtokosa a Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG), valamint az 1847/2003/EK rendelet és a 2036/2005/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

21

*

A Bizottság (EU) 2018/348 végrehajtási rendelete (2018. március 8.) a Malajziából származó kerékpáralkatrészeknek a Kambodzsában gyártott kerékpárokhoz kumuláció keretében történő felhasználása érdekében az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott preferenciális származási szabályok tekintetében történő ideiglenes eltéréséről

24

*

A Bizottság (EU) 2018/349 végrehajtási rendelete (2018. március 8.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 282. alkalommal történő módosításáról

28

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság (EU) 2018/350 irányelve (2018. március 8.) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a géntechnológiával módosított szervezetek környezeti kockázatértékelése tekintetében történő módosításáról

30

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2018/351 végrehajtási határozata (2018. március 8.) a Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elutasításáról

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/1

---

A TANÁCS (EU) 2018/343 HATÁROZATA

(2018. március 5.)

az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdés második albekezdés a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | 2005/781/EK határozatával (1) a Tanács jóváhagyta az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás (2) (a továbbiakban: megállapodás) megkötését. |
| --- | --- |

(1)

2005/781/EK határozatával (1) a Tanács jóváhagyta az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás (2) (a továbbiakban: megállapodás) megkötését.

| (2) | A megállapodás XII. cikkével összhangban, a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor mindkét fél írásban értesítette egymást, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások lezárultak. A megállapodás kezdetben öt évig érvényes, és az a bármelyik következő hosszabbítási időszak utolsó előtti évében elvégzett értékelést követően, a Felek közötti megállapodás alapján meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás XII. cikkével összhangban, a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor mindkét fél írásban értesítette egymást, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások lezárultak. A megállapodás kezdetben öt évig érvényes, és az a bármelyik következő hosszabbítási időszak utolsó előtti évében elvégzett értékelést követően, a Felek közötti megállapodás alapján meghosszabbítható.

| (3) | 2012/646/EU határozatával (3) a Tanács a megállapodás újabb öt évre történő megújításáról határozott. |
| --- | --- |

(3)

2012/646/EU határozatával (3) a Tanács a megállapodás újabb öt évre történő megújításáról határozott.

| (4) | A felek közötti, 2016. november 14-i és 2017. január 5-i dátumú levélváltás megerősítette a megállapodás további öt évre történő meghosszabbítása iránti szándékot. |
| --- | --- |

(4)

A felek közötti, 2016. november 14-i és 2017. január 5-i dátumú levélváltás megerősítette a megállapodás további öt évre történő meghosszabbítása iránti szándékot.

| (5) | A megállapodás megújítását az Unió nevében jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás megújítását az Unió nevében jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Unió nevében ezúton jóváhagyja az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás további öt évre történő megújítását.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap annak az egy vagy több személynek a kijelölésére, aki – az Európai Unió nevében eljárva, a megállapodás XII. cikke (2) bekezdésének megfelelően – a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányát értesíti arról, hogy az Unió a megújított megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásait lezárta.

3. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. DIMOV

---

(1)  A Tanács 2005/781/EK határozata (2005. június 6.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 295., 2005.11.11., 37. o.).

1

(2)  
  HL L 295., 2005.11.11., 38. o.

2

(3)  A Tanács 2012/646/EU határozata (2012. október 10.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról (HL L 287., 2012.10.18., 4. o.).

3

---

RENDELETEK

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/344 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. november 14.)

a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálás keretében alkalmazott elbánás különbségének értékelésére szolgáló módszerek kritériumait meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 74. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Célszerű meghatározni az annak megállapítására szolgáló módszert létrehozó szabályokat, hogy van-e különbség a szanálási intézkedés vagy intézkedések alanyaiként érintett részvényesekkel és hitelezőkkel szembeni elbánás és azon összeg között, amelyet az említett részvényesek és hitelezők akkor kaptak volna, ha az intézmény vagy a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett szervezet (a továbbiakban: szervezet) a szervezet szanálására vonatkozó határozatnak a 2014/59/EU irányelv 82. cikke szerinti elfogadása napján rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá tartozott volna. |
| --- | --- |

(1)

Célszerű meghatározni az annak megállapítására szolgáló módszert létrehozó szabályokat, hogy van-e különbség a szanálási intézkedés vagy intézkedések alanyaiként érintett részvényesekkel és hitelezőkkel szembeni elbánás és azon összeg között, amelyet az említett részvényesek és hitelezők akkor kaptak volna, ha az intézmény vagy a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett szervezet (a továbbiakban: szervezet) a szervezet szanálására vonatkozó határozatnak a 2014/59/EU irányelv 82. cikke szerinti elfogadása napján rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá tartozott volna.

| (2) | Az egyes részvényesek vagy hitelezők számára az elbánás különbségéből adódó nagyobb veszteség a szanálásfinanszírozási rendszerből a 2014/59/EU irányelv 101. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti kártérítésre jogosítja fel az említett részvényeseket és hitelezőket. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes részvényesek vagy hitelezők számára az elbánás különbségéből adódó nagyobb veszteség a szanálásfinanszírozási rendszerből a 2014/59/EU irányelv 101. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti kártérítésre jogosítja fel az említett részvényeseket és hitelezőket.

| (3) | Az utólagos értékelést az (EU) 2016/1075 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 38. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelő független személynek (a továbbiakban: értékelő) kell elvégeznie a lehető leghamarabb a szanálási intézkedés vagy intézkedések végrehajtását követően, jóllehet az értékelés elvégzése időigényes lehet. Az értékelésnek a szervezet szanálására vonatkozó határozat elfogadásának napján érvényes rendelkezésre álló információkon kell alapulnia, hogy megfelelően tükrözze az egyedi körülményeket, így például a szanálási határozat elfogadásának napján fennálló nehéz piaci viszonyokat. A szanálási határozat elfogadása napját követően szerzett információk csak akkor használhatók fel, ha ezek az információk azon a napon már észszerűen ismerhetők lettek volna. |
| --- | --- |

(3)

Az utólagos értékelést az (EU) 2016/1075 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 38. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelő független személynek (a továbbiakban: értékelő) kell elvégeznie a lehető leghamarabb a szanálási intézkedés vagy intézkedések végrehajtását követően, jóllehet az értékelés elvégzése időigényes lehet. Az értékelésnek a szervezet szanálására vonatkozó határozat elfogadásának napján érvényes rendelkezésre álló információkon kell alapulnia, hogy megfelelően tükrözze az egyedi körülményeket, így például a szanálási határozat elfogadásának napján fennálló nehéz piaci viszonyokat. A szanálási határozat elfogadása napját követően szerzett információk csak akkor használhatók fel, ha ezek az információk azon a napon már észszerűen ismerhetők lettek volna.

| (4) | Annak biztosítása érdekében, hogy átfogó és hiteles értékelés készüljön, az értékelő számára biztosítani kell a hozzáférést a vonatkozó jogi dokumentációhoz, ideértve a szervezettel szembeni összes követelés és függő követelés jegyzékét, amelyben a követeléseket a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti rangsornak megfelelően csoportosítják. Az értékelő számára lehetővé kell tenni, hogy a körülményektől függően adott esetben külön szaktanácsadást vagy szakvéleményt vegyen igénybe. |
| --- | --- |

(4)

Annak biztosítása érdekében, hogy átfogó és hiteles értékelés készüljön, az értékelő számára biztosítani kell a hozzáférést a vonatkozó jogi dokumentációhoz, ideértve a szervezettel szembeni összes követelés és függő követelés jegyzékét, amelyben a követeléseket a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti rangsornak megfelelően csoportosítják. Az értékelő számára lehetővé kell tenni, hogy a körülményektől függően adott esetben külön szaktanácsadást vagy szakvéleményt vegyen igénybe.

| (5) | Annak megállapítása céljából, hogy a részvényesekkel és a hitelezőkkel szemben milyen elbánást alkalmaztak volna, ha a szervezet rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna, az értékelőnek – állami támogatások feltételezése nélkül és a megfelelő diszkontrátával vagy diszkontrátákkal diszkontálva – meg kell állapítania azon nettó cash flow-k kifizetésének várható idejét és összegét, amelyeket az egyes részvényesek és hitelezők a fizetésképtelenségi eljárásból kaptak volna. Ezen becslés elkészítésekor és amennyiben rendelkezésre áll és releváns, az értékelő hasonló hitelintézetek közelmúltbeli fizetésképtelenségével kapcsolatos információkra is támaszkodhat. |
| --- | --- |

(5)

Annak megállapítása céljából, hogy a részvényesekkel és a hitelezőkkel szemben milyen elbánást alkalmaztak volna, ha a szervezet rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna, az értékelőnek – állami támogatások feltételezése nélkül és a megfelelő diszkontrátával vagy diszkontrátákkal diszkontálva – meg kell állapítania azon nettó cash flow-k kifizetésének várható idejét és összegét, amelyeket az egyes részvényesek és hitelezők a fizetésképtelenségi eljárásból kaptak volna. Ezen becslés elkészítésekor és amennyiben rendelkezésre áll és releváns, az értékelő hasonló hitelintézetek közelmúltbeli fizetésképtelenségével kapcsolatos információkra is támaszkodhat.

| (6) | A szanálás által érintett részvényesekkel és hitelezőkkel szemben ténylegesen alkalmazott elbánást annak figyelembevételével kell megállapítani, hogy az említett részvényesek és hitelezők a szanálási intézkedés elfogadásának eredményeként kaptak-e kártérítést tulajdoni részesedés, hitelviszonyt megtestesítő instrumentum vagy készpénz formájában. |
| --- | --- |

(6)

A szanálás által érintett részvényesekkel és hitelezőkkel szemben ténylegesen alkalmazott elbánást annak figyelembevételével kell megállapítani, hogy az említett részvényesek és hitelezők a szanálási intézkedés elfogadásának eredményeként kaptak-e kártérítést tulajdoni részesedés, hitelviszonyt megtestesítő instrumentum vagy készpénz formájában.

| (7) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(7)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.

| (8) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(8)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A részvényesekkel és a hitelezőkkel szemben a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében alkalmazott elbánás megállapításakor az értékelés kizárólag olyan tényekre és körülményekre vonatkozó információkon alapulhat, amelyek a szanálási határozat napján léteztek és észszerűen ismerhetők lettek volna, és amelyek – amennyiben az értékelő ismerte volna ezeket – kihatással lettek volna a szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek az említett napra vonatkozó értékelésére.

E rendelet alkalmazásában a „szanálási határozat napja” az a nap, amikor a 2014/59/EU irányelv 82. cikke alapján elfogadják az adott szervezet szanálására vonatkozó határozatot.

(2)   A részvényesekkel és a hitelezőkkel szemben a szanálás kapcsán alkalmazott tényleges elbánás megállapításakor az értékelő kizárólag a tényleges elbánás napján vagy napjain, azaz azokon a napokon fennálló tényekre és körülményekre vonatkozó, rendelkezésre álló információkra támaszkodhat, amikor a részvényesek és hitelezők kártérítésben részesülnek (a továbbiakban: a tényleges elbánás napja vagy napjai).

(3)   Az értékelés vonatkozási időpontja a szanálási határozat napja, amely adott esetben eltérhet a tényleges elbánás napjától. Amennyiben az értékelő a bevételek diszkontálásának hatását elhanyagolhatónak ítéli meg, a szanálási intézkedés végrehajtásának napja szerinti bevételek diszkontálatlan összege közvetlenül összehasonlítható azon feltételezett diszkontált bevételekkel, amelyeket a részvényesek és a hitelezők akkor kaptak volna, ha a szervezet a szanálási határozat napján rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna.

2. cikk

Az eszközök és követelések leltára

(1)   Az értékelő leltárt készít a szervezet összes meghatározható és függő követeléséről. A leltár azokat az eszközöket tartalmazza, amelyek tekintetében a kapcsolódó cash flow-k létezése bizonyított vagy megalapozottan várható.

(2)   Az értékelő rendelkezésére kell bocsátani a szervezettel szembeni követelések és függő követelések nyilvántartását. A nyilvántartásban a követeléseket és a függő követeléseket a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti rangsoruknak megfelelően kell csoportosítani. Az értékelő számára lehetővé kell tenni, hogy a követelések rangsorának a fizetésképtelenségre alkalmazandó szabályokkal való konzisztenciája tekintetében külön szakember vagy szakértő bevonásáról gondoskodjon.

(3)   A megterhelt eszközökről és az ezen eszközök által fedezett követelésekről az értékelő külön nyilvántartást készít.

3. cikk

Az értékelés lépései

Annak megállapításához, hogy az elbánás tekintetében fennáll-e a 2014/59/EU irányelv 74. cikkének (2) bekezdése szerinti különbség, az értékelő megvizsgálja következőket:

| a) | az elbánás, illetve az érintett betétbiztosítási rendszer amelyet a szanálási intézkedések alanyaiként érintett részvényesek és hitelezők esetében akkor alkalmaztak volna, ha a szervezet a szanálási határozat napján rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna, figyelmen kívül hagyva az esetlegesen nyújtott rendkívüli állami pénzügyi támogatásokat; |
| --- | --- |

a)

az elbánás, illetve az érintett betétbiztosítási rendszer amelyet a szanálási intézkedések alanyaiként érintett részvényesek és hitelezők esetében akkor alkalmaztak volna, ha a szervezet a szanálási határozat napján rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna, figyelmen kívül hagyva az esetlegesen nyújtott rendkívüli állami pénzügyi támogatásokat;

| b) | a hitelezői feltőkésítés, vagy más szanálási hatáskör és eszköz alkalmazása nyomán átalakított követelések értéke, illetve a részvényesek és hitelezők által a tényleges elbánás napján vagy napjain kapott bevételek a szanálási határozat napjára visszadiszkontálva, ha az a) pontban említett elbánással való tisztességes összehasonlítás érdekében a diszkontálás szükségesnek mutatkozik; |
| --- | --- |

b)

a hitelezői feltőkésítés, vagy más szanálási hatáskör és eszköz alkalmazása nyomán átalakított követelések értéke, illetve a részvényesek és hitelezők által a tényleges elbánás napján vagy napjain kapott bevételek a szanálási határozat napjára visszadiszkontálva, ha az a) pontban említett elbánással való tisztességes összehasonlítás érdekében a diszkontálás szükségesnek mutatkozik;

| c) | a követelések 2. cikkel összhangban meghatározott, a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti rangsorával összhangban annak megítélése az egyes hitelezők tekintetében, hogy az a) pontban említett elbánás eredménye meghaladja-e a b) pontban említett értéket. |
| --- | --- |

c)

a követelések 2. cikkel összhangban meghatározott, a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti rangsorával összhangban annak megítélése az egyes hitelezők tekintetében, hogy az a) pontban említett elbánás eredménye meghaladja-e a b) pontban említett értéket.

4. cikk

A részvényesekkel és a hitelezőkkel szemben a rendes fizetésképtelenségi eljárásban alkalmazott elbánás megállapítása

(1)   A 3. cikk a) pontja szerinti értékelés módszere a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében várható cash flow-k diszkontált összegének megállapítására korlátozódik.

(2)   A várható cash flow-kat azon diszkontrátával (vagy rátákkal, a továbbiakban: a releváns diszkontráta) kell diszkontálni, amely – az adott esettől függően – a várható cash flow-k kifizetésének idejét, a szanálási határozat napján fennálló körülményeket, a kockázatmentes kamatlábat, a hasonló szervezetek által kibocsátott hasonló pénzügyi instrumentumok kockázati prémiumait, a piaci viszonyokat vagy a potenciális felvásárlók által alkalmazott diszkontrátákat és az értékelés tárgyát képező elem vagy elemek egyéb releváns jellemzőit tükrözi. Amennyiben a fizetésképtelenségre alkalmazandó jogszabály vagy gyakorlat az értékelés szempontjából irányadó konkrét diszkontrátákat határoz meg, a releváns diszkontráta nem alkalmazandó.

(3)   A rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében várható cash flow-k diszkontált összegének megállapításához az értékelő figyelembe veszi a következőket:

| a) | az érintett joghatóságban a fizetésképtelenségre alkalmazandó jogszabályok és gyakorlat, amelyek kihatással lehetnek olyan tényezőkre, mint a várható elidegenítési időszak vagy a visszafizetési ráták; |
| --- | --- |

a)

az érintett joghatóságban a fizetésképtelenségre alkalmazandó jogszabályok és gyakorlat, amelyek kihatással lehetnek olyan tényezőkre, mint a várható elidegenítési időszak vagy a visszafizetési ráták;

| b) | észszerűen előre látható adminisztrációs, tranzakciós, tartási, elidegenítési és egyéb költségek, amelyek a vagyonfelügyelő vagy a fizetésképtelenségi szakértő eljárása esetén felmerültek volna, továbbá a finanszírozási költségek; |
| --- | --- |

b)

észszerűen előre látható adminisztrációs, tranzakciós, tartási, elidegenítési és egyéb költségek, amelyek a vagyonfelügyelő vagy a fizetésképtelenségi szakértő eljárása esetén felmerültek volna, továbbá a finanszírozási költségek;

| c) | hasonló szervezetek közelmúltban lezárt fizetésképtelenségi ügyeivel kapcsolatos információk, amennyiben rendelkezésre állnak és relevánsak. |
| --- | --- |

c)

hasonló szervezetek közelmúltban lezárt fizetésképtelenségi ügyeivel kapcsolatos információk, amennyiben rendelkezésre állnak és relevánsak.

(4)   Azon eszközök esetében, amelyekkel aktív piacokon kereskednek, a megfigyelt piaci árat kell alkalmazni, kivéve, ha egyedi körülmények – például a piaci koncentráció, a piac telítettsége vagy mélysége – hátráltatják a szervezet eszközeinek értékesíthetőségét.

(5)   Azon eszközök esetében, amelyekkel aktív piacokon nem kereskednek, az értékelő a várható cash flow-k összegének és kifizetési idejének megállapításához figyelembe veszi a következő tényezőket:

| a) | azon aktív piacokon megfigyelt árak, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek; |
| --- | --- |

a)

azon aktív piacokon megfigyelt árak, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek;

| b) | rendes fizetésképtelenségi eljárásokban vagy hasonló eszközök hasonló feltételű, egyéb okból kényszerű ügyleteiben megfigyelt árak; |
| --- | --- |

b)

rendes fizetésképtelenségi eljárásokban vagy hasonló eszközök hasonló feltételű, egyéb okból kényszerű ügyleteiben megfigyelt árak;

| c) | hasonló szervezetek szanálásához kötődő vagyonértékesítéssel járó ügyletekben vagy áthidaló intézményre vagy vagyonkezelő szervezetre történő átruházás keretében megfigyelt árak; |
| --- | --- |

c)

hasonló szervezetek szanálásához kötődő vagyonértékesítéssel járó ügyletekben vagy áthidaló intézményre vagy vagyonkezelő szervezetre történő átruházás keretében megfigyelt árak;

| d) | rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében az adott eszközből származó nettó pénzeszköz-beáramlás valószínűsége; |
| --- | --- |

d)

rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében az adott eszközből származó nettó pénzeszköz-beáramlás valószínűsége;

| e) | az adott elidegenítési időszak alatt várható piaci viszonyok, ideértve a piac mélységét és a piacnak a meghatározott volumenű eszközforgalom említett időszakon belüli lebonyolítására vonatkozó képességét; valamint |
| --- | --- |

e)

az adott elidegenítési időszak alatt várható piaci viszonyok, ideértve a piac mélységét és a piacnak a meghatározott volumenű eszközforgalom említett időszakon belüli lebonyolítására vonatkozó képességét; valamint

| f) | az adott elidegenítési időszak hossza, amely tükrözi a fizetésképtelenségre alkalmazandó jogszabályok hatásait, ideértve a felszámolási eljárás várható hosszát, vagy az érintett eszközök jellemzőit. |
| --- | --- |

f)

az adott elidegenítési időszak hossza, amely tükrözi a fizetésképtelenségre alkalmazandó jogszabályok hatásait, ideértve a felszámolási eljárás várható hosszát, vagy az érintett eszközök jellemzőit.

(6)   Az értékelő mérlegeli, hogy a szervezet pénzügyi helyzete befolyásolta volna-e a várható cash flow-kat, többek között a vagyonfelügyelő tárgyalási képességének a potenciális vevőkkel folytatandó tárgyalások kapcsán való korlátozása révén.

(7)   Amennyiben lehetséges, és a fizetésképtelenségre vonatkozó releváns jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelően a cash flow-k tükrözik a hitelezők szerződésből, jogszabályból eredő vagy más törvényes jogait, illetve a rendes fizetésképtelenségi eljárás gyakorlatát.

(8)   Az értékelés eredménye alapján adódó feltételezett bevételeket az alkalmazandó fizetésképtelenségi jogszabály szerinti rangsornak megfelelően, a 3. cikkel összhangban a részvényesekhez és a hitelezőkhöz rendelik.

(9)   A fizetésképtelenségi eljárásban esetlegesen érintett származtatott pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó fedezetlen összegek megállapításához az értékelő az (EU) 2016/1401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4) meghatározott módszert alkalmaz, amennyiben az összeegyeztethető a fizetésképtelenségre alkalmazandó jogszabályokkal és gyakorlattal.

5. cikk

A szanálás által érintett részvényesekkel és hitelezőkkel szemben ténylegesen alkalmazott elbánás megállapítása

(1)   Az értékelő meghatározza a tőkeinstrumentumok leírása vagy átalakítása és az esetleges szanálási intézkedések alkalmazása után fennálló összes követelést, és ezeket a követeléseket hozzárendeli azon jogi és természetes személyekhez, amelyek/akik a szervezet részvényesei vagy hitelezői voltak a szanálási határozat napján. Azon eset kivételével, amikor azon jogi és természetes személyek, amelyek/akik a szervezet részvényesei vagy hitelezői voltak a szanálási határozat napján a szanálás eredményeképpen pénzbeli kártérítésben részesülnek, az értékelő az említettekkel szembeni tényleges elbánást a (2)–(4) bekezdéssel összhangban állapítja meg.

(2)   Amennyiben azon jogi és természetes személyek, amelyek/akik a szervezet részvényesei vagy hitelezői voltak a szanálási határozat napján a szanálás eredményeképpen részvény-kártérítésben részesülnek, az értékelő az említettekkel szembeni tényleges elbánás megállapításához megbecsüli az átalakított tőkeinstrumentumok tulajdonosai vagy a feltőkésítésbe bevont hitelezők részére ellenértékként átruházott vagy kibocsátott részvények összértékét. A becslés az általánosan elfogadott értékelési módszerekkel adódó piaci áron alapulhat.

(3)   Amennyiben azon jogi és természetes személyek, amelyek/akik a szervezet részvényesei vagy hitelezői voltak a szanálási határozat napján a szanálás eredményeképpen hitelviszonyt megtestesítő kártérítésben részesülnek, az értékelő a tényleges elbánás megállapításához olyan tényezőket vesz figyelembe, mint a szerződésből eredő cash flow-knak a leírásból vagy átalakításból, vagy más szanálási intézkedés alkalmazásából fakadó változásai, valamint a releváns diszkontráta.

(4)   A (2) és (3) bekezdésben említett tényezők mellett az értékelő bármely fennálló követelés esetében figyelembe veheti a szanálás alatt álló szervezet vagy más hasonló szervezet által kibocsátott instrumentumok aktív piacokon megfigyelt árait, ha ezek hozzáférhetők.

6. cikk

Értékelési jelentés

Az értékelő a szanálási hatóság részére értékelési jelentést készít, amely legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az értékelés összefoglalója, amely tartalmazza az értékelési tartományok és az értékelési bizonytalanság forrásainak bemutatását; |
| --- | --- |

a)

az értékelés összefoglalója, amely tartalmazza az értékelési tartományok és az értékelési bizonytalanság forrásainak bemutatását;

| b) | az alkalmazott legfőbb módszerek és feltételezések, továbbá annak magyarázata, hogy az értékelés mennyire érzékeny ezen választások függvényében; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott legfőbb módszerek és feltételezések, továbbá annak magyarázata, hogy az értékelés mennyire érzékeny ezen választások függvényében;

| c) | amennyiben megadható, annak magyarázata, hogy az értékelés miért tér el más releváns értékelésektől, ideértve a (EU) 2018/345 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel összhangban elvégzett szanálási értékelést vagy más szabályozási vagy számviteli értékelést. |
| --- | --- |

c)

amennyiben megadható, annak magyarázata, hogy az értékelés miért tér el más releváns értékelésektől, ideértve a (EU) 2018/345 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel összhangban elvégzett szanálási értékelést vagy más szabályozási vagy számviteli értékelést.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 190. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1075 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. március 23.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyreállítási tervek, szanálási tervek és csoportszintű szanálási tervek tartalmát, az illetékes hatóság által a helyreállítási tervek és csoportszintű helyreállítási tervek tekintetében értékelendő minimumkövetelményeket, a csoporton belüli pénzügyi támogatás feltételeit, a független értékelőkre vonatkozó követelményeket, a leírási és átalakítási hatáskörök szerződéses elismerését, az értesítési követelmények és a felfüggesztésre vonatkozó közlemény eljárásait és tartalmát, valamint a szanálási kollégiumok operatív működését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 184., 2016.7.8., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1401 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 23.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek értékelésének módszereire és alapelveire vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 228., 2016.8.23., 7. o.).

4

---

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/345 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. november 14.)

a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az intézmények vagy szervezetek eszközei és kötelezettségei értékének megállapítására szolgáló módszertannal kapcsolatos kritériumokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 36. cikke (15) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A szanálási forgatókönyvben fontos megkülönböztetni egyrészről az azt megállapító kezdeti értékelést, hogy a tőkeinstrumentumok leírására és átalakítására vonatkozó feltételek vagy a szanálási feltétel teljesülnek-e, másrészről a későbbi értékelést, amely az egy vagy több szanálási eszköz alkalmazására vonatkozó döntés alapjául szolgál. A kezdeti értékelés kapcsán helyénvaló biztosítani, hogy a szanálási vagy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó feltételek teljesülésének megállapításakor a szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése méltányos és reális legyen. A szanálási intézkedésekre vonatkozó döntést megalapozó későbbi értékelés tekintetében fontos biztosítani, hogy a szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése, amely meghatározza a szanálási intézkedés megválasztását és az életképtelenség bekövetkezésekor a tőkeinstrumentumok potenciális leírásának vagy átalakításának mértékét, méltányos, prudens és reális feltételezéseken alapuljon. |
| --- | --- |

(1)

A szanálási forgatókönyvben fontos megkülönböztetni egyrészről az azt megállapító kezdeti értékelést, hogy a tőkeinstrumentumok leírására és átalakítására vonatkozó feltételek vagy a szanálási feltétel teljesülnek-e, másrészről a későbbi értékelést, amely az egy vagy több szanálási eszköz alkalmazására vonatkozó döntés alapjául szolgál. A kezdeti értékelés kapcsán helyénvaló biztosítani, hogy a szanálási vagy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó feltételek teljesülésének megállapításakor a szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése méltányos és reális legyen. A szanálási intézkedésekre vonatkozó döntést megalapozó későbbi értékelés tekintetében fontos biztosítani, hogy a szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése, amely meghatározza a szanálási intézkedés megválasztását és az életképtelenség bekövetkezésekor a tőkeinstrumentumok potenciális leírásának vagy átalakításának mértékét, méltányos, prudens és reális feltételezéseken alapuljon.

| (2) | Annak biztosítása érdekében, hogy az említett értékelés méltányos, prudens és reális legyen, fontos, hogy az értékelés bármely szanálási intézkedést megelőzően vagy az életképtelenség bekövetkezésekor a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlását megelőzően felbecsülje az események hatását, valamint a szanálási hatóság egyéb lehetséges intézkedéseinek hatását. |
| --- | --- |

(2)

Annak biztosítása érdekében, hogy az említett értékelés méltányos, prudens és reális legyen, fontos, hogy az értékelés bármely szanálási intézkedést megelőzően vagy az életképtelenség bekövetkezésekor a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlását megelőzően felbecsülje az események hatását, valamint a szanálási hatóság egyéb lehetséges intézkedéseinek hatását.

| (3) | Az értékelőnek hozzá kell férnie minden releváns információ- és szakértői forráshoz, például az intézmény belső nyilvántartásaihoz, rendszereihez és modelljeihez. A szanálási hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 15. cikke szerinti szanálhatósági értékelés részeként fel kell mérnie, hogy a belső kapacitások és rendszerek mennyiben képesek segítséget nyújtani a szanálási értékelésekben. Az értékelő számára emellett lehetővé kell tenni, hogy szaktanácsadásra vagy szakvéleményre vonatkozó megállapodásokat kössön. A szaktanácsadás vagy szakvélemény rendelkezésre állása lényeges lehet például a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (8) bekezdése szerinti, az elbánásbeli különbségre vonatkozó becslés elkészítéséhez. A szanálási hatóságnak ezért meg kell győződnie arról, hogy az értékelő hozzáfér a szervezettel szembeni összes követelés azon listájához, amely a követeléseket – köztük a függő követeléseket – a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti jogaik és rangjuk alapján sorolja be, vagy az ilyen lista összeállításához szükséges megfelelő jogi szakértelemhez. |
| --- | --- |

(3)

Az értékelőnek hozzá kell férnie minden releváns információ- és szakértői forráshoz, például az intézmény belső nyilvántartásaihoz, rendszereihez és modelljeihez. A szanálási hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 15. cikke szerinti szanálhatósági értékelés részeként fel kell mérnie, hogy a belső kapacitások és rendszerek mennyiben képesek segítséget nyújtani a szanálási értékelésekben. Az értékelő számára emellett lehetővé kell tenni, hogy szaktanácsadásra vagy szakvéleményre vonatkozó megállapodásokat kössön. A szaktanácsadás vagy szakvélemény rendelkezésre állása lényeges lehet például a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (8) bekezdése szerinti, az elbánásbeli különbségre vonatkozó becslés elkészítéséhez. A szanálási hatóságnak ezért meg kell győződnie arról, hogy az értékelő hozzáfér a szervezettel szembeni összes követelés azon listájához, amely a követeléseket – köztük a függő követeléseket – a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti jogaik és rangjuk alapján sorolja be, vagy az ilyen lista összeállításához szükséges megfelelő jogi szakértelemhez.

| (4) | Annak megállapítását, hogy egy szervezet fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik, az illetékes hatóság vagy a szanálási hatóság hajthatja végre a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelően. Annak megállapítása céljából, hogy egy intézmény fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik-e, az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie az e rendelet II. fejezetében előírt értékelést, amennyiben már rendelkezésre áll, és figyelembe kell vennie az Európai Bankhatóság (EBH) által a 2014/59/EU irányelv 32. cikkének (6) bekezdése alapján kibocsátott iránymutatást, amelynek célja az említett szanálási feltétel megállapításával kapcsolatos gyakorlatok konvergenciájának előmozdítása. |
| --- | --- |

(4)

Annak megállapítását, hogy egy szervezet fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik, az illetékes hatóság vagy a szanálási hatóság hajthatja végre a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelően. Annak megállapítása céljából, hogy egy intézmény fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik-e, az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie az e rendelet II. fejezetében előírt értékelést, amennyiben már rendelkezésre áll, és figyelembe kell vennie az Európai Bankhatóság (EBH) által a 2014/59/EU irányelv 32. cikkének (6) bekezdése alapján kibocsátott iránymutatást, amelynek célja az említett szanálási feltétel megállapításával kapcsolatos gyakorlatok konvergenciájának előmozdítása.

| (5) | Az illetékes vagy a szanálási hatóság általi azon megállapítás alapjául szolgáló értékeléseknek, hogy a szanálásra vagy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó feltételek teljesülnek-e, összhangban kell lenniük az alkalmazandó számviteli és prudenciális szabályozási kerettel. Az értékelőnek azonban képesnek kell lennie arra, hogy eltérjen a szervezet vezetősége által a pénzügyi kimutatások készítéséhez alapul vett feltételezésektől, amennyiben az ilyen eltérés összhangban van az alkalmazandó számviteli és prudenciális szabályozási kerettel. Az említett feltételezésektől való eltérés esetén az értékelést az elérhető legjobb információkkal kell alátámasztani, és az értékelésnek összhangban kell lennie a meglévő felügyeleti iránymutatással vagy a számviteli standardok más általánosan elismert értelmezési forrásaival, hogy méltányos és reális képet adjon a szervezet pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- |

(5)

Az illetékes vagy a szanálási hatóság általi azon megállapítás alapjául szolgáló értékeléseknek, hogy a szanálásra vagy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó feltételek teljesülnek-e, összhangban kell lenniük az alkalmazandó számviteli és prudenciális szabályozási kerettel. Az értékelőnek azonban képesnek kell lennie arra, hogy eltérjen a szervezet vezetősége által a pénzügyi kimutatások készítéséhez alapul vett feltételezésektől, amennyiben az ilyen eltérés összhangban van az alkalmazandó számviteli és prudenciális szabályozási kerettel. Az említett feltételezésektől való eltérés esetén az értékelést az elérhető legjobb információkkal kell alátámasztani, és az értékelésnek összhangban kell lennie a meglévő felügyeleti iránymutatással vagy a számviteli standardok más általánosan elismert értelmezési forrásaival, hogy méltányos és reális képet adjon a szervezet pénzügyi helyzetéről.

| (6) | Indokolt azt biztosító szabályokkal rendelkezni, hogy a szanálási intézkedések megválasztását és kialakítását, illetve az életképtelenség bekövetkezésekor a tőkeinstrumentumok leírásának vagy átalakításának mértékét megalapozó értékelések méltányosak, prudensek és reálisak legyenek, annak érdekében, hogy minden veszteség teljeskörűen elismerésre kerüljön a szanálási eszközök alkalmazásának vagy a releváns tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlásának pillanatában. A legalkalmasabb értékelési alapot (a tartási érték vagy az elidegenítési érték) a szanálási hatóság által mérlegelt konkrét szanálási intézkedésekre tekintettel kell kiválasztani. |
| --- | --- |

(6)

Indokolt azt biztosító szabályokkal rendelkezni, hogy a szanálási intézkedések megválasztását és kialakítását, illetve az életképtelenség bekövetkezésekor a tőkeinstrumentumok leírásának vagy átalakításának mértékét megalapozó értékelések méltányosak, prudensek és reálisak legyenek, annak érdekében, hogy minden veszteség teljeskörűen elismerésre kerüljön a szanálási eszközök alkalmazásának vagy a releváns tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlásának pillanatában. A legalkalmasabb értékelési alapot (a tartási érték vagy az elidegenítési érték) a szanálási hatóság által mérlegelt konkrét szanálási intézkedésekre tekintettel kell kiválasztani.

| (7) | Indokolt, hogy a szanálási intézkedések megválasztását és kialakítását, illetve az életképtelenség bekövetkezésekor a tőkeinstrumentumok leírásának vagy átalakításának mértékét megalapozó értékelések a gazdasági értéket, és ne a könyv szerinti értéket mérjék fel. Az ilyen értékeléseknek a szervezet által észszerűen várható cash flow-k jelenértékét kell figyelembe venniük, még akkor is, ha ehhez el kell térni a számviteli vagy prudenciális értékelési keretektől. |
| --- | --- |

(7)

Indokolt, hogy a szanálási intézkedések megválasztását és kialakítását, illetve az életképtelenség bekövetkezésekor a tőkeinstrumentumok leírásának vagy átalakításának mértékét megalapozó értékelések a gazdasági értéket, és ne a könyv szerinti értéket mérjék fel. Az ilyen értékeléseknek a szervezet által észszerűen várható cash flow-k jelenértékét kell figyelembe venniük, még akkor is, ha ehhez el kell térni a számviteli vagy prudenciális értékelési keretektől.

| (8) | A szanálási intézkedések megválasztását és kialakítását megalapozó értékeléseknek tükrözniük kell, hogy a cash flow-k az eszközök folytatódó tartásából is eredhetnek, de figyelembe kell venniük a szanálásnak a jövőbeli cash flow-kra gyakorolt potenciális hatásait, valamint a nemteljesítési arányok és a veszteségek súlyossága tekintetében méltányos, prudens és reális feltételezéseket. A részvények átalakítás utáni tőkeértékének meghatározása céljából továbbá az értékelőnek képesnek kell lennie a franchise-értékre vonatkozó észszerű várakozásokat figyelembe venni. |
| --- | --- |

(8)

A szanálási intézkedések megválasztását és kialakítását megalapozó értékeléseknek tükrözniük kell, hogy a cash flow-k az eszközök folytatódó tartásából is eredhetnek, de figyelembe kell venniük a szanálásnak a jövőbeli cash flow-kra gyakorolt potenciális hatásait, valamint a nemteljesítési arányok és a veszteségek súlyossága tekintetében méltányos, prudens és reális feltételezéseket. A részvények átalakítás utáni tőkeértékének meghatározása céljából továbbá az értékelőnek képesnek kell lennie a franchise-értékre vonatkozó észszerű várakozásokat figyelembe venni.

| (9) | Abban az esetben, ha a szervezet nem képes tartani az eszközöket, vagy azok elidegenítése a szanálási célok eléréséhez szükségesnek vagy helyénvalónak minősül, az értékelésnek tükröznie kell, hogy a szóban forgó cash flow-k egy meghatározott elidegenítési időszak során az eszközök, kötelezettségek vagy üzletágak elidegenítéséből eredhetnek. |
| --- | --- |

(9)

Abban az esetben, ha a szervezet nem képes tartani az eszközöket, vagy azok elidegenítése a szanálási célok eléréséhez szükségesnek vagy helyénvalónak minősül, az értékelésnek tükröznie kell, hogy a szóban forgó cash flow-k egy meghatározott elidegenítési időszak során az eszközök, kötelezettségek vagy üzletágak elidegenítéséből eredhetnek.

| (10) | Az elidegenítési értéket általánosságban azzal a megfigyelhető piaci árral egyenlőnek kell értelmezni, amelyet egy adott eszköz vagy eszközcsoport piacán el lehet érni, és tükrözhet egy az átruházott eszközök összegére tekintettel megfelelő mennyiségi árengedményt. Az értékelőnek azonban adott esetben – a szanálási program alapján meghozandó intézkedésekre tekintettel – képesnek kell lennie arra, hogy az elidegenítési értéket egy „gyorsasági” árengedménynek az említett megfigyelhető piaci árra való alkalmazásával határozza meg. Ha az eszközöknek nincs likvid piacuk, az elidegenítési értéket az olyan piacok megfigyelhető áraira való hivatkozással kell meghatározni, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek, vagy adott esetben illikviditási engedményt tükröző megfigyelhető piaci paramétereket használó modellszámításokra való hivatkozással. Ha a vagyonértékesítési eszköz vagy az áthidaló intézményi mechanizmus alkalmazása előirányzott, az elidegenítési érték meghatározása során figyelembe vehetők a franchise-értékre vonatkozó észszerű várakozások. |
| --- | --- |

(10)

Az elidegenítési értéket általánosságban azzal a megfigyelhető piaci árral egyenlőnek kell értelmezni, amelyet egy adott eszköz vagy eszközcsoport piacán el lehet érni, és tükrözhet egy az átruházott eszközök összegére tekintettel megfelelő mennyiségi árengedményt. Az értékelőnek azonban adott esetben – a szanálási program alapján meghozandó intézkedésekre tekintettel – képesnek kell lennie arra, hogy az elidegenítési értéket egy „gyorsasági” árengedménynek az említett megfigyelhető piaci árra való alkalmazásával határozza meg. Ha az eszközöknek nincs likvid piacuk, az elidegenítési értéket az olyan piacok megfigyelhető áraira való hivatkozással kell meghatározni, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek, vagy adott esetben illikviditási engedményt tükröző megfigyelhető piaci paramétereket használó modellszámításokra való hivatkozással. Ha a vagyonértékesítési eszköz vagy az áthidaló intézményi mechanizmus alkalmazása előirányzott, az elidegenítési érték meghatározása során figyelembe vehetők a franchise-értékre vonatkozó észszerű várakozások.

| (11) | Annak érdekében, hogy biztosított legyen az összhang egyfelől a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (8) bekezdése által előírt, az azon elbánásra vonatkozó becslés számítása között, amelyben a részvényesek és az egyes hitelezői osztályok várhatóan részesültek volna, ha az intézmény vagy szervezet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében került volna felszámolásra, és másfelől az említett irányelv 74. cikke szerinti szanálást követő értékelés között, fontos, hogy az értékelő indokolt esetben az adott értékelésre vonatkozóan meghatározott kritériumokat alkalmazza. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy biztosított legyen az összhang egyfelől a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (8) bekezdése által előírt, az azon elbánásra vonatkozó becslés számítása között, amelyben a részvényesek és az egyes hitelezői osztályok várhatóan részesültek volna, ha az intézmény vagy szervezet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében került volna felszámolásra, és másfelől az említett irányelv 74. cikke szerinti szanálást követő értékelés között, fontos, hogy az értékelő indokolt esetben az adott értékelésre vonatkozóan meghatározott kritériumokat alkalmazza.

| (12) | A 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (9) bekezdése szerinti, a megfelelő szanálási intézkedés meghozatalára vonatkozó döntés alapjául szolgáló ideiglenes értékelésnek meg kell határoznia a további veszteségeket várhatóan fedező puffer összegét. Ennek a puffernek az említett további veszteségek méltányos, prudens és reális értékelésén kell alapulnia. A puffer kiszámítását alátámasztó döntéseket és feltételezéseket megfelelő magyarázattal és indoklással kell ellátni az értékelési jelentésben. |
| --- | --- |

(12)

A 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (9) bekezdése szerinti, a megfelelő szanálási intézkedés meghozatalára vonatkozó döntés alapjául szolgáló ideiglenes értékelésnek meg kell határoznia a további veszteségeket várhatóan fedező puffer összegét. Ennek a puffernek az említett további veszteségek méltányos, prudens és reális értékelésén kell alapulnia. A puffer kiszámítását alátámasztó döntéseket és feltételezéseket megfelelő magyarázattal és indoklással kell ellátni az értékelési jelentésben.

| (13) | A 2014/59/EU irányelv 36. cikke (15) bekezdésének a) és c) pontjában említett értékelés esetében az értékelőnek magyarázattal és indoklással kell ellátnia a fő feltételezéseket, bizonytalanságokat, valamint az értékelésnek az ilyen feltételezésekkel és bizonytalanságokkal szembeni érzékenységét. Az értékelés során használt feltételezések és a számviteli vagy szabályozási információk alapjául szolgáló feltételezések közötti jelentős különbségeket – amennyiben az értékelő ismeri azokat – bele kell foglalni az értékelési jelentésbe. Az értékelőnek ebben a jelentésben rögzítenie kell minden további olyan kapcsolódó információt is, amely az értékelő véleménye szerint segítené a szanálási hatóságot. |
| --- | --- |

(13)

A 2014/59/EU irányelv 36. cikke (15) bekezdésének a) és c) pontjában említett értékelés esetében az értékelőnek magyarázattal és indoklással kell ellátnia a fő feltételezéseket, bizonytalanságokat, valamint az értékelésnek az ilyen feltételezésekkel és bizonytalanságokkal szembeni érzékenységét. Az értékelés során használt feltételezések és a számviteli vagy szabályozási információk alapjául szolgáló feltételezések közötti jelentős különbségeket – amennyiben az értékelő ismeri azokat – bele kell foglalni az értékelési jelentésbe. Az értékelőnek ebben a jelentésben rögzítenie kell minden további olyan kapcsolódó információt is, amely az értékelő véleménye szerint segítené a szanálási hatóságot.

| (14) | Az ebben a rendeletben megállapított kritériumokat kizárólag a 2014/59/EU irányelv 36. cikke szerinti értékelések elvégzése céljából kell meghatározni. Nem helyettesíthetik vagy módosíthatják a számviteli elveket és standardokat, sem a prudenciális szabályozási keretet, amelyek a szanálástól eltérő összefüggésben alkalmazandók a szervezetekre. Lehetővé kell tenni azonban az értékelésből származó információk arra való felhasználását, hogy azonosítani lehessen számviteli standardok vagy a prudenciális szabályozási keret szervezet általi potenciális helytelen alkalmazását, vagy meg lehessen állapítani a szervezet számviteli politikájának, vagy az eszközök és kötelezettségek értékelését befolyásoló feltételezéseknek vagy döntéseknek a változásait. Ezeket a körülményeket például figyelembe kell venni a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (6) bekezdése szerinti naprakész mérleg elkészítésénél. Az értékelőnek ebből a célból megfelelően el kell magyaráznia a meglévő és a naprakész mérleg közötti különbségeket. |
| --- | --- |

(14)

Az ebben a rendeletben megállapított kritériumokat kizárólag a 2014/59/EU irányelv 36. cikke szerinti értékelések elvégzése céljából kell meghatározni. Nem helyettesíthetik vagy módosíthatják a számviteli elveket és standardokat, sem a prudenciális szabályozási keretet, amelyek a szanálástól eltérő összefüggésben alkalmazandók a szervezetekre. Lehetővé kell tenni azonban az értékelésből származó információk arra való felhasználását, hogy azonosítani lehessen számviteli standardok vagy a prudenciális szabályozási keret szervezet általi potenciális helytelen alkalmazását, vagy meg lehessen állapítani a szervezet számviteli politikájának, vagy az eszközök és kötelezettségek értékelését befolyásoló feltételezéseknek vagy döntéseknek a változásait. Ezeket a körülményeket például figyelembe kell venni a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (6) bekezdése szerinti naprakész mérleg elkészítésénél. Az értékelőnek ebből a célból megfelelően el kell magyaráznia a meglévő és a naprakész mérleg közötti különbségeket.

| (15) | E rendelet alapját az EBH által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetek képezik. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet alapját az EBH által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetek képezik.

| (16) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(16)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „értékelés”: valamely szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek egy értékelő által végzett értékelése a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (1) bekezdése szerint, vagy a szanálási hatóság vagy az értékelő által végzett ideiglenes értékelés, esettől függően az említett irányelv 36. cikkének (2), illetve (9) bekezdése szerint;

„értékelés”

b)   „értékelő”: az (EU) 2016/1075 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 38. cikke szerinti független értékelő, vagy a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (2) és (9) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés végzésekor a szanálási hatóság;

„értékelő”

3

c)   „szervezet”: a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet;

„szervezet”

d)   „valós érték”: az az ár, amelyet az értékelés napján piaci szereplők közötti rendes ügylet során egy eszköz értékesítéséért kaptak vagy a kötelezettség átruházásáért fizettek volna, a vonatkozó számviteli keret meghatározása szerint;

„valós érték”

e)   „tartási érték”: az adott eszközök és kötelezettségek megtartásából a szervezet által méltányos, prudens és reális feltételezések szerint észszerűen várható cash flow-k megfelelő rátával diszkontált jelenértéke, figyelembe véve az ügyfelek vagy partnerek viselkedését befolyásoló tényezőket vagy a szanálással összefüggő egyéb értékelési paramétereket;

„tartási érték”

f)   „elidegenítési érték”: a 12. cikk (5) bekezdésében említett értékelési alap;

„elidegenítési érték”

g)   „franchise-érték”: az eszközök és kötelezettségek vagy üzletágak fenntartásából és megújításából észszerűen várhatóan eredő cash flow-k nettó jelenértéke, amely magában foglalja adott esetben az üzleti lehetőségek hatását, beleértve a különböző szanálási intézkedésekből eredőeket, amelyeket az értékelő értékel. A franchise-érték magasabb vagy alacsonyabb lehet az értékelés napján fennálló eszközök és kötelezettségek szerződéses feltételeiből eredő értéknél;

„franchise-érték”

h)   „tőkeérték”: átruházott vagy kibocsátott részvényekre vonatkozó becsült piaci ár, amely általánosan elfogadott értékelési módszertanok alkalmazásából ered. Az eszközök vagy üzletágak jellegétől függően a tőkeérték magában foglalhatja a franchise-értéket;

„tőkeérték”

i)   „értékelési alap”: azon pénzösszegek meghatározására szolgáló megközelítés, amelyeken az értékelő bemutatja az eszközöket vagy kötelezettségeket;

„értékelési alap”

j)   „szanálási dátum”: az a dátum, amelyen a 2014/59/EU irányelv 82. cikke szerint elfogadják a valamely szervezet szanálására vonatkozó határozatot.

„szanálási dátum”

2. cikk

Általános kritériumok

(1)   A értékelés elvégzése során az értékelőnek figyelembe kell vennie azokat a körülményeket, amelyek befolyásolják a szervezet eszközeiből és kötelezettségeiből eredő várható cash flow-kat és a szervezet eszközeire és kötelezettségeire alkalmazandó diszkontrátákat, és törekednie kell arra, hogy a szervezetet érintő lehetőségek és kockázatok összefüggésében valósághűen tükrözze a szervezet pénzügyi helyzetét.

(2)   Az értékelőnek közzé kell tennie és indokolnia kell az értékelésben használt fő feltételezéseket. A szervezet vezetősége által a pénzügyi kimutatások elkészítéséhez és a szervezet szabályozói tőkéjének és tőkekövetelményeinek kiszámításához használt feltételezésektől az értékelés során való jelentős eltérést az elérhető legjobb információkkal kell alátámasztani.

(3)   Az értékelőnek egy adott eszköz, kötelezettség vagy ezek kombinációja értékének a legjobb pontbecslését kell megadnia. Ahol indokolt, az értékelés eredményeit értéktartományok formájában is meg kell adni.

(4)   Az ebben a rendeletben egy szervezet egyes eszközeinek és kötelezettségeinek értékelésére vonatkozóan meghatározott kritériumokat a körülményektől függően az eszközök vagy kombinált eszközök és kötelezettségek portfólióinak vagy csoportjainak, üzletágaknak, vagy az egészében figyelembe vett szervezetnek az értékelésére is alkalmazni kell.

(5)   Az értékelésnek a hitelezőket az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint a kielégítési sorrendben elfoglalt helyük alapján kategóriákba kell sorolnia, és a következő becsléseket kell feltüntetnie:

| a) | az egyes kategóriák követeléseinek értéke az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint, és amennyiben releváns és megvalósítható, a kérelmezőkre ruházott szerződéses jogok szerint; |
| --- | --- |

a)

az egyes kategóriák követeléseinek értéke az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint, és amennyiben releváns és megvalósítható, a kérelmezőkre ruházott szerződéses jogok szerint;

| b) | azon bevételek, amelyeket az egyes kategóriák akkor kapnának, ha a szervezet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében került volna felszámolásra.
  Az első albekezdés a) és b) pontja szerinti becslések kiszámításakor az értékelő alkalmazhatja adott esetben az (EU) 2018/344 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4. cikkében meghatározott kritériumokat. |
| --- | --- |

b)

azon bevételek, amelyeket az egyes kategóriák akkor kapnának, ha a szervezet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében került volna felszámolásra.

Az első albekezdés a) és b) pontja szerinti becslések kiszámításakor az értékelő alkalmazhatja adott esetben az (EU) 2018/344 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4. cikkében meghatározott kritériumokat.

(6)   Ha indokolt és megvalósítható, figyelembe véve az értékelés ütemezését és hitelességét, a szanálási hatóság több értékelést kérhet. Ebben az esetben a szanálási hatóságnak meg kell állapítania az annak meghatározására szolgáló kritériumokat, hogy ezeket az értékeléseket hogyan kell a 2014/59/EU irányelv 36. cikkében meghatározott célokra felhasználni.

3. cikk

Az értékelés napja

Az értékelés napja a következő dátumok egyike:

| a) | a szanálási hatóság a szervezet szanálás alá vonásáról vagy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlásáról szóló határozatának várható időpontja előtti lehető legközelebbi dátumként az értékelő által meghatározott referencia-időpont; |
| --- | --- |

a)

a szanálási hatóság a szervezet szanálás alá vonásáról vagy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlásáról szóló határozatának várható időpontja előtti lehető legközelebbi dátumként az értékelő által meghatározott referencia-időpont;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (10) bekezdése által előírt utólagos végleges értékelés elvégzése esetén a szanálási dátum; |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (10) bekezdése által előírt utólagos végleges értékelés elvégzése esetén a szanálási dátum;

| c) | a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségekhez kapcsolódóan az (EU) 2016/1401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 8. cikke szerint meghatározott időpont. |
| --- | --- |

c)

a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségekhez kapcsolódóan az (EU) 2016/1401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 8. cikke szerint meghatározott időpont.

4

4. cikk

Információforrások

Az értékelés alapjául az értékelés napján helytálló bármely olyan információ szolgál, amelyet az értékelő lényegesnek ítél. A szervezetnek az értékelés napjához lehető legközelebb végződő időszakra vonatkozó pénzügyi kimutatásai, a kapcsolódó könyvvizsgálói jelentések és szabályozói jelentések mellett az ilyen lényeges információk kiterjedhetnek a következőkre:

| a) | a szervezet által az értékelés napjához lehető legközelebb készített naprakész pénzügyi kimutatások és szabályozói jelentések; |
| --- | --- |

a)

a szervezet által az értékelés napjához lehető legközelebb készített naprakész pénzügyi kimutatások és szabályozói jelentések;

| b) | a szervezet által a pénzügyi kimutatások és a szabályozói jelentések elkészítéséhez használt fő módszerek, feltételezések és döntések magyarázata; |
| --- | --- |

b)

a szervezet által a pénzügyi kimutatások és a szabályozói jelentések elkészítéséhez használt fő módszerek, feltételezések és döntések magyarázata;

| c) | a szervezet nyilvántartásaiban szereplő adatok; |
| --- | --- |

c)

a szervezet nyilvántartásaiban szereplő adatok;

| d) | releváns piaci adatok; |
| --- | --- |

d)

releváns piaci adatok;

| e) | az értékelő által a vezetőséggel és a könyvvizsgálókkal folytatott megbeszélésekből levont következtetések; |
| --- | --- |

e)

az értékelő által a vezetőséggel és a könyvvizsgálókkal folytatott megbeszélésekből levont következtetések;

| f) | ha rendelkezésre áll, a szervezet pénzügyi állapotára vonatkozó felügyeleti értékelés, beleértve a 2014/59/EU irányelv 27. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint megszerzett információt; |
| --- | --- |

f)

ha rendelkezésre áll, a szervezet pénzügyi állapotára vonatkozó felügyeleti értékelés, beleértve a 2014/59/EU irányelv 27. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint megszerzett információt;

| g) | az eszközminőség egész ágazatra kiterjedő értékelése, ha releváns a szervezet eszközei tekintetében, valamint a stressztesztek eredményei; |
| --- | --- |

g)

az eszközminőség egész ágazatra kiterjedő értékelése, ha releváns a szervezet eszközei tekintetében, valamint a stressztesztek eredményei;

| h) | versenytársakra vonatkozó értékelések, a szervezet sajátos körülményeinek figyelembevétele céljából megfelelően kiigazítva; |
| --- | --- |

h)

versenytársakra vonatkozó értékelések, a szervezet sajátos körülményeinek figyelembevétele céljából megfelelően kiigazítva;

| i) | múltbéli információk, a már nem releváns tényezők kiiktatása és a múltbéli információt nem befolyásoló egyéb tényezők bevonása érdekében megfelelően kiigazítva; vagy |
| --- | --- |

i)

múltbéli információk, a már nem releváns tényezők kiiktatása és a múltbéli információt nem befolyásoló egyéb tényezők bevonása érdekében megfelelően kiigazítva; vagy

| j) | tendenciaelemzések, a szervezet sajátos körülményeinek tükrözése érdekében megfelelően kiigazítva. |
| --- | --- |

j)

tendenciaelemzések, a szervezet sajátos körülményeinek tükrözése érdekében megfelelően kiigazítva.

5. cikk

Csoporton belüli megállapodások hatása

(1)   Ha a szervezet egy csoport részét képezi, az értékelőnek figyelembe kell vennie azt a hatást, amelyet a meglévő csoporton belüli támogatási megállapodások gyakorolhatnak az eszközök és kötelezettségek értékére, ha a körülmények alapján valószínű, hogy az említett megállapodásokat érvénybe léptetik.

(2)   Az értékelőnek csak akkor kell figyelembe vennie a csoporton belüli egyéb formális vagy informális megállapodások hatását, ha a körülmények alapján valószínű, hogy az említett megállapodások a csoport nehéz pénzügyi helyzetével vagy a szanálással összefüggésben is érvényesek maradnak.

(3)   Az értékelőnek meg kell határoznia, hogy valamely csoporton belüli szervezet erőforrásai rendelkezésre állnak-e a csoporthoz tartozó más szervezetek veszteségeinek fedezésére.

6. cikk

Értékelési jelentés

Az értékelőnek értékelési jelentést kell készítenie a szanálási hatóság számára, amelynek legalább a következő elemeket kell tartalmaznia:

| a) | a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (9) bekezdésében előírtak kivételével az említett irányelv 36. cikke (6) bekezdésének a)–c) pontjában említett információk; |
| --- | --- |

a)

a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (9) bekezdésében előírtak kivételével az említett irányelv 36. cikke (6) bekezdésének a)–c) pontjában említett információk;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (9) bekezdésében előírtak kivételével a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (8) bekezdésében említett információk; |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (9) bekezdésében előírtak kivételével a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (8) bekezdésében említett információk;

| c) | az (EU) 2016/1401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően elvégzett, a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek értékelése; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2016/1401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően elvégzett, a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek értékelése;

| d) | az értékelés összefoglalása, amely magában foglalja a legjobb pontbecslésnek, az értéktartományoknak és az értékelési bizonytalanság forrásainak a magyarázatát; |
| --- | --- |

d)

az értékelés összefoglalása, amely magában foglalja a legjobb pontbecslésnek, az értéktartományoknak és az értékelési bizonytalanság forrásainak a magyarázatát;

| e) | az értékelő által az értékelés során használt fő módszerek és feltételezések magyarázata, az, hogy az értékelés mennyire érzékeny a módszerek és feltételezések megválasztására, és ha megvalósítható, annak magyarázata, hogy az említett módszerek és feltételezések hogyan térnek el az egyéb releváns értékelésekhez használtaktól, beleértve bármely előzetes szanálási értékelést; |
| --- | --- |

e)

az értékelő által az értékelés során használt fő módszerek és feltételezések magyarázata, az, hogy az értékelés mennyire érzékeny a módszerek és feltételezések megválasztására, és ha megvalósítható, annak magyarázata, hogy az említett módszerek és feltételezések hogyan térnek el az egyéb releváns értékelésekhez használtaktól, beleértve bármely előzetes szanálási értékelést;

| f) | bármely további információ, amely az értékelő véleménye szerint segítené a szanálási hatóságot vagy az illetékes hatóságot a 2014/59/EU irányelv 36. cikke (1)–(11) bekezdésének az alkalmazásában. |
| --- | --- |

f)

bármely további információ, amely az értékelő véleménye szerint segítené a szanálási hatóságot vagy az illetékes hatóságot a 2014/59/EU irányelv 36. cikke (1)–(11) bekezdésének az alkalmazásában.

II. FEJEZET

A 36. CIKK (4) BEKEZDÉSE a) PONTJÁNAK CÉLJÁRA SZOLGÁLÓ ÉRTÉKELÉSRE VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK

7. cikk

Általános elvek

(1)   A 2014/59/EU irányelv 36. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett célt szolgáló értékeléseknek méltányos és reális feltételezéseken kell alapulniuk, és törekedniük kell annak biztosítására, hogy a megfelelő forgatókönyv keretében a veszteségeket teljeskörűen elismerjék. Amennyiben ilyen értékelés rendelkezésre áll, annak alapul kell szolgálnia az illetékes hatóság vagy adott esetben a szanálási hatóság számára annak megállapításához, hogy egy intézmény „fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik”, a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint. Meglévő felügyeleti iránymutatások vagy a különböző eszköz- és kötelezettségtípusok méltányos és reális értékelését elősegítő kritériumokat meghatározó más általánosan elismert források alapján az értékelő kifogásolhatja azokat a feltételezéseket, adatokat, módszereket és döntéseket, amelyekre a szervezet a pénzügyi beszámolási kötelezettségek vagy a szabályozói tőke és a tőkekövetelmények kiszámítása céljára szolgáló értékeléseit alapozta, és azokat figyelmen kívül hagyhatja az értékelés céljából.

(2)   Az értékelőnek meg kell határoznia a legalkalmasabb értékelési módszereket, amelyek a szervezet belső modelljeire is támaszkodhatnak, ha az értékelő a szervezet kockázatkezelési keretét és a rendelkezésre álló adatok és információk minőségét figyelembe véve ezt helyénvalónak tartja.

(3)   Az értékeléseknek összhangban kell lenniük az alkalmazandó számviteli és prudenciális szabályozási kerettel.

8. cikk

Az értékelés során különös figyelmet igénylő területek

Az értékelőnek különös figyelmet kell fordítania a jelentős értékelési bizonytalansággal érintett területekre, amelyek jelentős hatással vannak a teljes értékelésre. Az ilyen területek esetében az értékelőnek legjobb pontbecslések és adott esetben értéktartományok formájában kell megadnia az értékelés eredményeit, a 2. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint. Az említett területek magukban foglalják a következőket:

| a) | azon hitelek vagy hitelportfóliók, amelyek esetében a várható cash flow-k a partner arra való képességétől, hajlandóságától vagy ösztönzésétől függnek, hogy teljesítse kötelezettségét, ha ezen várakozások késedelmes fizetési arányokhoz, nemteljesítési valószínűségekhez, nemteljesítéskori veszteségrátákhoz vagy az instrumentumok jellemzőihez kapcsolódó feltételezéseken alapulnak, különösen, ha ezt egy hitelportfólió veszteségi mintázata is alátámasztja; |
| --- | --- |

a)

azon hitelek vagy hitelportfóliók, amelyek esetében a várható cash flow-k a partner arra való képességétől, hajlandóságától vagy ösztönzésétől függnek, hogy teljesítse kötelezettségét, ha ezen várakozások késedelmes fizetési arányokhoz, nemteljesítési valószínűségekhez, nemteljesítéskori veszteségrátákhoz vagy az instrumentumok jellemzőihez kapcsolódó feltételezéseken alapulnak, különösen, ha ezt egy hitelportfólió veszteségi mintázata is alátámasztja;

| b) | visszavett eszközök, amelyek cash flow-it az eszköznek a kapcsolódó biztosítéki vagy zálogjog szervezet általi érvényesítésekor fennálló valós értéke, valamint az ilyen érték érvényesítés után várt alakulása is befolyásolja; |
| --- | --- |

b)

visszavett eszközök, amelyek cash flow-it az eszköznek a kapcsolódó biztosítéki vagy zálogjog szervezet általi érvényesítésekor fennálló valós értéke, valamint az ilyen érték érvényesítés után várt alakulása is befolyásolja;

| c) | valós értéken értékelt instrumentumok, ha a körülmények figyelembevételével ezen valós értéknek a piaci értéken történő értékelésre vagy modell alapú árazásra vonatkozó számviteli vagy prudenciális követelmények szerinti meghatározása már nem alkalmazandó vagy nem érvényes; |
| --- | --- |

c)

valós értéken értékelt instrumentumok, ha a körülmények figyelembevételével ezen valós értéknek a piaci értéken történő értékelésre vagy modell alapú árazásra vonatkozó számviteli vagy prudenciális követelmények szerinti meghatározása már nem alkalmazandó vagy nem érvényes;

| d) | cégérték és immateriális javak, amelyek esetében az értékvesztési teszt szubjektív döntéstől függhet, többek között az észszerűen várható cash flow, a diszkontráták és a pénztermelő egységek köre tekintetében; |
| --- | --- |

d)

cégérték és immateriális javak, amelyek esetében az értékvesztési teszt szubjektív döntéstől függhet, többek között az észszerűen várható cash flow, a diszkontráták és a pénztermelő egységek köre tekintetében;

| e) | jogi viták és szabályozói intézkedések, amelyek esetében a várható cash flow-kat az összeg és/vagy az időzítés tekintetében különböző fokú bizonytalanság övezheti; |
| --- | --- |

e)

jogi viták és szabályozói intézkedések, amelyek esetében a várható cash flow-kat az összeg és/vagy az időzítés tekintetében különböző fokú bizonytalanság övezheti;

| f) | a nyugdíjeszközöket és -kötelezettségeket magukban foglaló tételek, és a halasztott adótételek. |
| --- | --- |

f)

a nyugdíjeszközöket és -kötelezettségeket magukban foglaló tételek, és a halasztott adótételek.

9. cikk

Az értékelést befolyásoló tényezők

(1)   Az értékelőnek figyelembe kell vennie az azon fő feltételezéseket esetlegesen befolyásoló általános tényezőket, amelyeken a 8. cikkben említett területek eszközeinek és kötelezettségeinek értéke alapul, beleértve a következő tényezőket:

| a) | a szervezetre hatással lévő gazdasági és ágazati körülmények, köztük a releváns piaci fejlemények; |
| --- | --- |

a)

a szervezetre hatással lévő gazdasági és ágazati körülmények, köztük a releváns piaci fejlemények;

| b) | a szervezet üzleti modellje és stratégiájának változásai; |
| --- | --- |

b)

a szervezet üzleti modellje és stratégiájának változásai;

| c) | a szervezet eszközkiválasztási kritériumai, köztük a hitelezési politikák; |
| --- | --- |

c)

a szervezet eszközkiválasztási kritériumai, köztük a hitelezési politikák;

| d) | valószínűsíthetően fizetési sokkokhoz vezető körülmények és gyakorlatok; |
| --- | --- |

d)

valószínűsíthetően fizetési sokkokhoz vezető körülmények és gyakorlatok;

| e) | a minimális tőkeszükséglet kiszámításához a kockázattal súlyozott eszközök meghatározására használt paramétereket befolyásoló körülmények; |
| --- | --- |

e)

a minimális tőkeszükséglet kiszámításához a kockázattal súlyozott eszközök meghatározására használt paramétereket befolyásoló körülmények;

| f) | a szervezet pénzügyi struktúrájának hatása a szervezet azon képességére, hogy az eszközöket a várható tartási időszak során megtartsa, és a szervezet azon képessége, hogy előre kiszámítható cash flow-kat generáljon; |
| --- | --- |

f)

a szervezet pénzügyi struktúrájának hatása a szervezet azon képességére, hogy az eszközöket a várható tartási időszak során megtartsa, és a szervezet azon képessége, hogy előre kiszámítható cash flow-kat generáljon;

| g) | általános vagy szervezet-specifikus likviditási vagy finanszírozási aggályok. |
| --- | --- |

g)

általános vagy szervezet-specifikus likviditási vagy finanszírozási aggályok.

(2)   Az értékelőnek egyértelműen el kell különítenie az értékelési folyamat során azonosított lényeges nem realizált nyereségeket, amennyiben ezek a nyereségek nem kerültek elismerésre az értékelés során, és az értékelési jelentésben megfelelő információkkal kell szolgálnia azon kivételes körülményekről, amelyek az említett nyereségekhez vezettek.

III. FEJEZET

A 36. CIKK (4) BEKEZDÉSÉNEK b), c), d), e), f) ÉS g) PONTJA, VALAMINT A 36. CIKK (9) BEKEZDÉSÉNEK MÁSODIK ALBEKEZDÉSE CÉLJÁT SZOLGÁLÓ ÉRTÉKELÉSRE VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK

10. cikk

Általános elvek

(1)   Az értékelőnek fel kell mérnie a szanálási hatóság összes egyéb lehetséges intézkedésének az értékelésre gyakorolt hatását, hogy megalapozza a 2014/59/EU irányelv 36. cikke (4) bekezdésének b)–g) pontjában említett határozatokat. Az értékelő függetlenségének sérelme nélkül, a szanálási hatóság konzultációt folytathat az értékelővel az említett hatóság által mérlegelt szanálási intézkedések körének azonosítása érdekében, beleértve a szanálási tervben, és ha attól eltér, bármely javasolt szanálási programban foglalt intézkedéseket is.

(2)   A méltányos, prudens és reális értékelés biztosítása érdekében az értékelőnek adott esetben, és a szanálási hatósággal konzultálva különálló értékeléseket kell bemutatnia, amelyek kellően sokféle szanálási intézkedés hatását tükrözik.

(3)   Az értékelőnek biztosítania kell, hogy a szanálási eszközök alkalmazásakor vagy a releváns tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlásakor a szervezet eszközein képződött minden veszteséget teljeskörűen elismerjenek a mérlegelt szanálási intézkedések skálája tekintetében releváns forgatókönyvek keretében.

(4)   Ha az értékelésben szereplő értékek jelentős mértékben eltérnek a szervezet által a pénzügyi kimutatásokban megjelenített értékektől, az értékelőnek az említett értékelés feltételezéseit kell felhasználnia ahhoz, hogy megalapozza a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (6) bekezdése alapján előírt naprakész mérleg elkészítéséhez szükséges feltételezéseknek és számviteli politikának az alkalmazandó számviteli kerettel összhangban történő kiigazításait. A naprakész mérlegben meg nem jeleníthető, az értékelő által azonosított veszteségek tekintetében az értékelőnek meg kell adnia az összeget, ismertetnie kell a veszteségek meghatározásához alapul szolgáló indokokat, valamint a veszteségek előfordulásának valószínűségét és időtávját.

(5)   Ha tőkeinstrumentumokat vagy egyéb kötelezettségeket saját tőkévé alakítanak át, az értékelésben meg kell adni az átalakított tőkeinstrumentumok birtokosai vagy egyéb hitelezők számára ellentételezésként átruházott vagy kibocsátott új részvények átalakítás utáni tőkeértékének becslését. Ez a becslés képezi a 2014/59/EU irányelv 50. cikke szerinti átalakítási ráta vagy ráták meghatározásának alapját.

11. cikk

Az értékelési alap kiválasztása

(1)   A legalkalmasabb értékelési alap vagy alapok kiválasztása során az értékelőnek figyelembe kell vennie a 10. cikk (1) bekezdése alapján megvizsgálandó szanálási intézkedések körét.

(2)   Az értékelőnek meg kell határoznia a szervezet által a meglévő eszközökből és kötelezettségekből a vizsgált szanálási intézkedés vagy intézkedések elfogadását követően, méltányos, prudens és reális feltételezések alapján várható, a (6) bekezdésnek megfelelően meghatározott megfelelő rátával diszkontált cash flow-kat.

(3)   A cash flow-kat megfelelően aggregált szinten kell meghatározni, az egyes eszközöktől és kötelezettségektől a portfóliókig vagy üzletágakig terjedően, kellő figyelemmel a kockázati profilok különbségeire.

(4)   Ha a 10. cikk (1) bekezdésében említett szanálási intézkedések értelmében a vállalkozás folytatásának elve szerint továbbra is folyamatosan működő szervezetnek meg kell tartania az eszközöket és kötelezettségeket, az értékelőnek a tartási értéket kell megfelelő értékelési alapként használnia. A méltányosnak, prudensnek és reálisnak tekinthető tartási érték a piaci feltételek normalizálódását feltételezheti.

A tartási érték nem használható értékelési alapként, ha az eszközöket a 2014/59/EU irányelv 42. cikke szerint egy vagyonkezelő szervezetre vagy az említett irányelv 40. cikke szerint egy áthidaló intézményre ruházzák át, vagy ha a 2014/59/EU irányelv 38. cikke szerinti vagyonértékesítési eszközt használják.

(5)   Ha a 10. cikk (1) bekezdésében említett szanálási intézkedések az eszközök értékesítését irányozzák elő, a várható cash flow-k megfelelnek a várható elidegenítési időszakra előirányzott elidegenítési értékeknek.

(6)   A diszkontrátákat az értékelés alatt álló eszközhöz vagy kötelezettséghez kapcsolódó cash flow-k ütemezésére, kockázati profilra, finanszírozási költségekre és piaci feltételekre, a mérlegelt elidegenítési stratégiára és a szervezet szanálás utáni pénzügyi helyzetére figyelemmel kell meghatározni.

12. cikk

A várható cash flow-k becsléséhez és diszkontálásához kapcsolódó sajátos tényezők

(1)   A cash flow-k becslése céljából az értékelőnek saját szakmai tapasztalatait kell alkalmaznia az értékelés alatt álló eszközök vagy kötelezettségek fő jellemzőinek meghatározásakor. Az értékelőnek szintén saját szakmai tapasztalatait kell alkalmaznia annak meghatározásakor, hogy a szóban forgó eszközök vagy kötelezettségeknek a vizsgált szanálási intézkedés által előirányzott folytatása, potenciális megújítása vagy újrafinanszírozása, kifuttatása vagy elidegenítése hogyan befolyásolja az említett cash flow-kat.

(2)   Ha a szanálási intézkedés azt irányozza elő, hogy a szervezet megtartsa az eszközt, fenntartsa a kötelezettséget vagy folytassa az üzletágat, az értékelő figyelembe vehet a jövőbeli cash flow-kat potenciálisan befolyásoló tényezőket, beleértve a következőket:

| a) | az értékelés napján érvényes feltételezések vagy várakozások változásai, amelyek összhangban vannak a hosszú távú múltbeli trendekkel és az eszközök tervezett tartási idejével vagy a szervezett szanálásának tervezett időtartamával összhangban lévő észszerű időtávra vonatkoznak; vagy |
| --- | --- |

a)

az értékelés napján érvényes feltételezések vagy várakozások változásai, amelyek összhangban vannak a hosszú távú múltbeli trendekkel és az eszközök tervezett tartási idejével vagy a szervezett szanálásának tervezett időtartamával összhangban lévő észszerű időtávra vonatkoznak; vagy

| b) | az értékelő által megfelelőnek tekintett és ezzel a rendelettel összhangban lévő további vagy alternatív értékelési alapok vagy módszerek, többek között a részvények átalakítás utáni tőkeértékének felmérésével összefüggésben. |
| --- | --- |

b)

az értékelő által megfelelőnek tekintett és ezzel a rendelettel összhangban lévő további vagy alternatív értékelési alapok vagy módszerek, többek között a részvények átalakítás utáni tőkeértékének felmérésével összefüggésben.

(3)   A kifuttatni tervezett eszköz- és kötelezettségcsoportok vagy üzletágak tekintetében az értékelőnek figyelembe kell vennie az ilyen rendezés költségeit és hasznát.

(4)   Ha egy szervezetet a helyzete megakadályozza egy eszköz megtartásában vagy egy üzletág folytatásában, vagy ha a szanálási hatóság az értékesítést egyéb okból szükségesnek tartja a szanálási célok eléréséhez, a várható cash flow-kat egy adott elidegenítési időszakon belül várható elidegenítési értékeknek kell megfeleltetni.

(5)   Az elidegenítési értéket az értékelőnek az elidegenítési költségek nélkül és az adott garanciák várható értéke nélkül számított, a szervezet által a jelenleg uralkodó piaci feltételek mellett szabályos eszköz- vagy kötelezettségértékesítés vagy -átruházás révén észszerűen várható cash flow-k alapján kell meghatároznia. Az értékelő adott esetben – a szanálási program alapján meghozandó intézkedésekre tekintettel – az elidegenítési értéket meghatározhatja egy gyorsasági árengedménynek az adott értékesítés vagy átruházás esetében megfigyelhető piaci árra való alkalmazásával. A likvid piaccal nem rendelkező eszközök elidegenítési értékének meghatározása érdekében az értékelőnek olyan piacok megfigyelhető árait kell figyelembe vennie, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek, vagy adott esetben illikviditási engedményt tükröző megfigyelhető piaci paramétereket használó modellszámításokat.

(6)   Az értékelőnek tekintettel kell lennie az elidegenítési értékekre és elidegenítési időszakokra esetlegesen hatással lévő tényezőkre, beleértve a következőket:

| a) | hasonló ügyletek során megfigyelt elidegenítési értékek és elidegenítési időszakok, a szóban forgó ügyletek feleinek üzleti modellje és pénzügyi struktúrája tekintetében fennálló különbségek figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítva; |
| --- | --- |

a)

hasonló ügyletek során megfigyelt elidegenítési értékek és elidegenítési időszakok, a szóban forgó ügyletek feleinek üzleti modellje és pénzügyi struktúrája tekintetében fennálló különbségek figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítva;

| b) | egy adott ügyletnek a részt vevő felekre vagy piaci résztvevők egy csoportjára jellemző előnyei vagy hátrányai; |
| --- | --- |

b)

egy adott ügyletnek a részt vevő felekre vagy piaci résztvevők egy csoportjára jellemző előnyei vagy hátrányai;

| c) | egy eszköz vagy üzletág olyan konkrét tulajdonságai, amelyek csak a potenciális vásárló, vagy csak a piaci résztvevők egy csoportja számára lehetnek relevánsak; |
| --- | --- |

c)

egy eszköz vagy üzletág olyan konkrét tulajdonságai, amelyek csak a potenciális vásárló, vagy csak a piaci résztvevők egy csoportja számára lehetnek relevánsak;

| d) | a várható értékesítésnek a szervezet franchise-értékére valószínűsíthetően gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

d)

a várható értékesítésnek a szervezet franchise-értékére valószínűsíthetően gyakorolt hatása.

(7)   Az üzletágak értékének a vagyonértékesítési eszköz vagy az áthidaló intézményi mechanizmus alkalmazása céljából történő felmérése során az értékelő figyelembe veheti a franchise-értékre vonatkozó észszerű várakozásokat. A franchise-értékre vonatkozó e várakozások magukban foglalják az eszközök megújításából, egy nyitott portfólió újrafinanszírozásából, vagy a szanálási intézkedések keretében az üzletág folytatásából vagy újraindításából eredő várakozásokat is.

(8)   Ha az értékelő úgy véli, hogy egy eszköz vagy üzletág elidegenítésére észszerűen várhatóan nincs reális kilátás, akkor nem kell meghatároznia az elidegenítési értéket, hanem a folytatásra vagy a kifuttatásra vonatkozó releváns kilátások alapján meg kell becsülnie a kapcsolódó cash flow-kat. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó az eszközelkülönítési eszköz vagy a vagyonértékesítési eszköz esetében.

(9)   Valamely eszközcsoport vagy üzletág azon részei esetében, amelyek valószínűsíthetően rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében kerülnek felszámolásra, az értékelő figyelembe veheti a hasonló jellegű és helyzetű eszközökkel folytatott aukciókon megfigyelhető elidegenítési értékeket és elidegenítési időszakokat. A várható cash flow-k meghatározása során figyelembe kell venni az illikviditást, az elidegenítési értékek meghatározásához a megbízható bemeneti adatok hiányát, és ebből adódóan annak szükségességét, hogy nem megfigyelhető adatokon alapuló értékelési módszerekre kell támaszkodni.

13. cikk

A további veszteségekre képzett puffer kiszámítására és bevonására szolgáló módszertan

(1)   A 2014/59/EU irányelv 36. cikke (4) bekezdésének b)–g) pontjával összhangban végzett ideiglenes értékelések bizonytalanságának kezelése érdekében az értékelőnek az értékelésben a vonatkozó tények és körülmények figyelembevételével meg kell határoznia a bizonytalan összegű és időzítésű további veszteségek összegét tükröző puffert. A bizonytalanság kettős figyelembevételének elkerülése érdekében a puffer kiszámításához alapul szolgáló feltételezéseket az értékelőnek megfelelő magyarázattal és indoklással kell ellátnia.

(2)   Az értékelőnek a puffer nagyságának meghatározása céljából azonosítania kell azokat a tényezőket, amelyek a valószínűsíthetően elfogadásra kerülő szanálási intézkedések következtében befolyásolhatják a várható cash flow-kat.

(3)   A (2) bekezdés alkalmazásában az értékelő extrapolálhatja a szervezet eszközeinek egy részére vonatkozóan becsült veszteségeket a szervezet mérlegének fennmaradó részére. Ha rendelkezésre áll, a versenytársak eszközeire vonatkozóan becsült átlagos veszteségek is extrapolálhatók, figyelemmel az üzleti modell és a pénzügyi struktúra különbségei miatt szükséges kiigazításokra.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 190. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/1075 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. március 23.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyreállítási tervek, szanálási tervek és csoportszintű szanálási tervek tartalmát, az illetékes hatóság által a helyreállítási tervek és csoportszintű helyreállítási tervek tekintetében értékelendő minimumkövetelményeket, a csoporton belüli pénzügyi támogatás feltételeit, a független értékelőkre vonatkozó követelményeket, a leírási és átalakítási hatáskörök szerződéses elismerését, az értesítési követelmények és a felfüggesztésre vonatkozó közlemény eljárásait és tartalmát, valamint a szanálási kollégiumok operatív működését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 184., 2016.7.8., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1401 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 23.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek értékelésének módszereire és alapelveire vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 228., 2016.8.23., 7. o.).

4

---

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/346 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 5.)

a Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény valamennyi állatfaj takarmányának adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény valamennyi állatfaj takarmányának adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2017. július 4-i véleményében (2) megállapította, hogy a Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérdéses készítmény javíthatja a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyagokból készített szilázs előállításának hatékonyságát. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2017. július 4-i véleményében (2) megállapította, hogy a Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérdéses készítmény javíthatja a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyagokból készített szilázs előállításának hatékonyságát. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | A Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „szilázs-adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  The EFSA Journal (2017); 15(7):4934.

2

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg adalékanyag friss anyagban |
| Technológiai adalékanyagok: szilázs-adalékanyagok. |
| 1k20758 | Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 | Az adalékanyag összetétele:

  Legalább 1 × 1010 CFU/g adalékot tartalmazó Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény

  A hatóanyag jellemzése

  Életképes Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 sejtek.

  Analitikai módszer
   (1)

  Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer MRS-agar alkalmazásával; EN 15787.
  A takarmány-adalékanyag azonosítása: Pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE). | Valamennyi állatfaj | — | — | — | 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket. |

Az adalékanyag azonosító száma

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg adalékanyag friss anyagban

Technológiai adalékanyagok: szilázs-adalékanyagok.

1k20758

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733

Az adalékanyag összetétele:

Legalább 1 × 1010 CFU/g adalékot tartalmazó Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 készítmény

A hatóanyag jellemzése

Életképes Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 sejtek.

Analitikai módszer
   (1)

Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer MRS-agar alkalmazásával; EN 15787.

A takarmány-adalékanyag azonosítása: Pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE).

Valamennyi állatfaj

—

—

—

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket.

| 2. | A Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban. |
| --- | --- |

2.

A Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

2028. március 29.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/347 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 5.)

a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény malacok és kocák takarmány-adalékanyagaként történő alkalmazásának engedélyezéséről (az engedély birtokosa a Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG), valamint az 1847/2003/EK rendelet és a 2036/2005/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

| (2) | A Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény takarmány-adalékanyagként történő alkalmazását a malacok esetében az 1847/2003/EK bizottsági rendelet (3), a kocák esetében pedig a 2036/2005/EK bizottsági rendelet (4) engedélyezte időkorlát nélkül. A szóban forgó adalékanyagot ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(2)

A Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény takarmány-adalékanyagként történő alkalmazását a malacok esetében az 1847/2003/EK bizottsági rendelet (3), a kocák esetében pedig a 2036/2005/EK bizottsági rendelet (4) engedélyezte időkorlát nélkül. A szóban forgó adalékanyagot ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítménynek a malacok és kocák takarmány-adalékanyagaként való újraértékelése iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítménynek a malacok és kocák takarmány-adalékanyagaként való újraértékelése iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2016. április 20-i és 2017. július 4-i véleményében (5) megállapította, hogy a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyag a kocák esetében kedvező hatást gyakorol a szopós malacokra, az elválasztott malacok esetében pedig jelentősen javítja a takarmánybevitel–súlygyarapodás arányát. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2016. április 20-i és 2017. július 4-i véleményében (5) megállapította, hogy a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyag a kocák esetében kedvező hatást gyakorol a szopós malacokra, az elválasztott malacok esetében pedig jelentősen javítja a takarmánybevitel–súlygyarapodás arányát. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | A Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az 1847/2003/EK és a 2036/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1847/2003/EK és a 2036/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az engedélyezési feltételek módosításának azonnali alkalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(7)

mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az engedélyezési feltételek módosításának azonnali alkalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „bélflóra-stabilizálók” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Az 1847/2003/EK rendelet módosítása

Az 1847/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikket el kell hagyni.

| 2. | A II. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A II. mellékletet el kell hagyni.

3. cikk

A 2036/2005/EK rendelet módosítása

A 2036/2005/EK rendelet I. mellékletében az E1703 számú bejegyzést el kell hagyni.

4. cikk

Átmeneti intézkedések

A mellékletben szereplő készítmény és az azt tartalmazó takarmányok, amelyeket 2018. szeptember 29. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2018. március 29. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Tanács 70/524/EGK irányelve (1970. november 23.) a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 1847/2003/EK rendelete (2003. október 20.) egy adalékanyag új alkalmazásának ideiglenes és egy takarmányokban már engedélyezett adalékanyag végleges engedélyezéséről (HL L 269., 2003.10.21., 3. o.).

3

(4)  A Bizottság 2036/2005/EK rendelete (2005. december 14.) a takarmányokban lévő egyes adalékanyagok végleges engedélyezéséről és egyes már engedélyezett takarmány-adalékanyagok új alkalmazásának ideiglenes engedélyezéséről (HL L 328., 2005.12.15., 13. o.).

4

(5)  
  EFSA Journal 2016;14(6):4478. és EFSA Journal 2017;15(7):4932.

5

EFSA Journal 2016;14(6):4478

EFSA Journal 2017;15(7):4932.

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók. |
| 4d1703 | A Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 | Az adalékanyag összetétele:


  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:






  — | 1 × 1010 CFU/g adalékanyag (bevonattal ellátott formában) |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók.

4d1703

A Lallemand SAS által képviselt Danstar Ferment AG

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

Az adalékanyag összetétele:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 készítmény, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:

—

1 × 1010 CFU/g adalékanyag (bevonattal ellátott formában)

| — | 2 × 1010 CFU/g adalékanyag (bevonat nélküli formában) |
| --- | --- |

—

2 × 1010 CFU/g adalékanyag (bevonat nélküli formában)

A hatóanyag jellemzése

Életképes Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 sejtek

Analitikai módszer
   (1)

Számlálás: lemezöntéses módszer élesztőkivonat-dextróz-klóramfenikol agarral (EN15789:2009)

Azonosítás: polimeráz láncreakció (PCR) módszer (15790:2008).

Kocák

Elválasztott malacok

—

1 × 109

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

| 3. | A kocák esetében való alkalmazásra, mivel kedvező hatást gyakorol a szopós malacokra. |
| --- | --- |

3.

A kocák esetében való alkalmazásra, mivel kedvező hatást gyakorol a szopós malacokra.

| 4. | Maximum kb. 35 kg-os elválasztott malacok esetében való alkalmazásra. |
| --- | --- |

4.

Maximum kb. 35 kg-os elválasztott malacok esetében való alkalmazásra.

2028. március 29.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/348 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 8.)

a Malajziából származó kerékpáralkatrészeknek a Kambodzsában gyártott kerékpárokhoz kumuláció keretében történő felhasználása érdekében az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott preferenciális származási szabályok tekintetében történő ideiglenes eltéréséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 64. cikke (6) bekezdésére és 66. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) az Unió általános vámkedvezmény-rendszert (a továbbiakban: GSP) biztosított Kambodzsának. A GSP 2014. január 1-jén vált alkalmazandóvá. |
| --- | --- |

(1)

A 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) az Unió általános vámkedvezmény-rendszert (a továbbiakban: GSP) biztosított Kambodzsának. A GSP 2014. január 1-jén vált alkalmazandóvá.

| (2) | A 952/2013/EU rendelet a GSP-kedvezményezett országok számára lehetővé teszi bizonyos pontosan meghatározott körülmények esetén és bizonyos áruk vonatkozásában a preferenciális származásra vonatkozó szabályoktól való eltérést. Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) értelmében a regionális kumuláció ugyanazon regionális csoportban csak azokra az országokra alkalmazható, amelyek az Unióba történő kivitel idején GSP-kedvezményezettek. |
| --- | --- |

(2)

A 952/2013/EU rendelet a GSP-kedvezményezett országok számára lehetővé teszi bizonyos pontosan meghatározott körülmények esetén és bizonyos áruk vonatkozásában a preferenciális származásra vonatkozó szabályoktól való eltérést. Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) értelmében a regionális kumuláció ugyanazon regionális csoportban csak azokra az országokra alkalmazható, amelyek az Unióba történő kivitel idején GSP-kedvezményezettek.

| (3) | 2016. október 13-án Kambodzsa kérelmet nyújtott be a 822/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (4) engedélyezett eltérés hároméves meghosszabbítására. Ezen eltérés alapján Kambodzsa a Harmonizált Rendszer 8712 vámtarifaszáma alá tartozó, Kambodzsából az Unióba importált kerékpárok származásának meghatározása érdekében jogosult volt arra, hogy a Malajziából származó alkatrészeket a GSP szerinti regionális kumuláció alapján Kambodzsából származó anyagoknak tekintse annak ellenére, hogy Malajzia nem GSP-kedvezményezett ország. |
| --- | --- |

(3)

2016. október 13-án Kambodzsa kérelmet nyújtott be a 822/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (4) engedélyezett eltérés hároméves meghosszabbítására. Ezen eltérés alapján Kambodzsa a Harmonizált Rendszer 8712 vámtarifaszáma alá tartozó, Kambodzsából az Unióba importált kerékpárok származásának meghatározása érdekében jogosult volt arra, hogy a Malajziából származó alkatrészeket a GSP szerinti regionális kumuláció alapján Kambodzsából származó anyagoknak tekintse annak ellenére, hogy Malajzia nem GSP-kedvezményezett ország.

| (4) | Kérelmében Kambodzsa megállapította, hogy kerékpár-iparága jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy egyre inkább megfeleljen a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó uniós származási szabályoknak (lásd az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 22-03. mellékletét), amelyek értelmében ahhoz, hogy egy terméket a legkevésbé fejlett országból származónak lehessen tekinteni, a gyártás során felhasznált, más országokból importált anyagok aránya nem haladhatja meg a 70 %-ot. Kambodzsa ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy több időre van szükség ahhoz, hogy a szóban forgó iparág elérje a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó uniós származási szabályoknak való maradéktalan megfelelést. |
| --- | --- |

(4)

Kérelmében Kambodzsa megállapította, hogy kerékpár-iparága jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy egyre inkább megfeleljen a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó uniós származási szabályoknak (lásd az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 22-03. mellékletét), amelyek értelmében ahhoz, hogy egy terméket a legkevésbé fejlett országból származónak lehessen tekinteni, a gyártás során felhasznált, más országokból importált anyagok aránya nem haladhatja meg a 70 %-ot. Kambodzsa ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy több időre van szükség ahhoz, hogy a szóban forgó iparág elérje a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó uniós származási szabályoknak való maradéktalan megfelelést.

| (5) | A Bizottság 2017. február 17-én kelt levelében további információk benyújtására kérte Kambodzsát. Kambodzsa a kérés nyomán 2017. június 15-én benyújtotta válaszát, aminek eredményeképpen kérelmét teljesnek minősítették. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2017. február 17-én kelt levelében további információk benyújtására kérte Kambodzsát. Kambodzsa a kérés nyomán 2017. június 15-én benyújtotta válaszát, aminek eredményeképpen kérelmét teljesnek minősítették.

| (6) | Válaszában Kambodzsa bemutatta, milyen erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy kerékpár-iparága a további alkatrész-gyártósorok (pl. vázak, festés, hegesztés, abroncsok) felállítására irányuló beruházásoknak köszönhetően önállóvá váljon. Kambodzsa azt is kifejtette, hogy a Kambodzsában létrehozott hozzáadott érték növelése érdekében a gyártókat a helyi beszállítóktól származó kerékpártartozékok és csomagolóanyagok vásárlására ösztönözték. Következésképpen Kambodzsának jelenleg megvan a maga stratégiája arra, miként késztesse a beruházókat arra, hogy a kerékpár-iparág támogatása érdekében ipari klasztereket hozzanak létre a különleges gazdasági övezetekben. |
| --- | --- |

(6)

Válaszában Kambodzsa bemutatta, milyen erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy kerékpár-iparága a további alkatrész-gyártósorok (pl. vázak, festés, hegesztés, abroncsok) felállítására irányuló beruházásoknak köszönhetően önállóvá váljon. Kambodzsa azt is kifejtette, hogy a Kambodzsában létrehozott hozzáadott érték növelése érdekében a gyártókat a helyi beszállítóktól származó kerékpártartozékok és csomagolóanyagok vásárlására ösztönözték. Következésképpen Kambodzsának jelenleg megvan a maga stratégiája arra, miként késztesse a beruházókat arra, hogy a kerékpár-iparág támogatása érdekében ipari klasztereket hozzanak létre a különleges gazdasági övezetekben.

| (7) | Kambodzsa hangsúlyozza, hogy hosszabb időre van szükség a kambodzsai kerékpár-iparág lendületének fenntartásához és az új projektek megvalósításához, különösen a más ASEAN-tagállamokkal kapcsolatos azon projektek előmozdítása terén, amelyek a kambodzsai kerékpár-iparág igényeinek kielégítését segítik a kerékpár-alkatrészek minősége és ára tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Kambodzsa hangsúlyozza, hogy hosszabb időre van szükség a kambodzsai kerékpár-iparág lendületének fenntartásához és az új projektek megvalósításához, különösen a más ASEAN-tagállamokkal kapcsolatos azon projektek előmozdítása terén, amelyek a kambodzsai kerékpár-iparág igényeinek kielégítését segítik a kerékpár-alkatrészek minősége és ára tekintetében.

| (8) | E kiegészítő információkból úgy tűnik, hogy Kambodzsa mára kielégítő mértékű önállóságot biztosít a kerékpár-iparág számára; a jelentésében bemutatott adatok tanúsága szerint már csak karnyújtásnyira van a származási szabálynak való folyamatos megfelelés, amely szerint a nem az adott országból származó felhasznált anyagok megengedett legnagyobb aránya 70 % lehet. Tekintettel erre a javulásra, nincs szükség tehát sem arra, hogy az eltérés meghosszabbítása nagy mértékű legyen, sem pedig arra, hogy az eltérés hatálya alatt az Unióba importálandó egységek mennyisége nagy legyen. Míg a 2016-ra vonatkozó eltérés 150 000 egységre vonatkozott, ezúttal elegendő lesz 100 000 egységre vonatkozóan támogatást nyújtani Kambodzsa számára iparága autonómiájának megvalósításához. |
| --- | --- |

(8)

E kiegészítő információkból úgy tűnik, hogy Kambodzsa mára kielégítő mértékű önállóságot biztosít a kerékpár-iparág számára; a jelentésében bemutatott adatok tanúsága szerint már csak karnyújtásnyira van a származási szabálynak való folyamatos megfelelés, amely szerint a nem az adott országból származó felhasznált anyagok megengedett legnagyobb aránya 70 % lehet. Tekintettel erre a javulásra, nincs szükség tehát sem arra, hogy az eltérés meghosszabbítása nagy mértékű legyen, sem pedig arra, hogy az eltérés hatálya alatt az Unióba importálandó egységek mennyisége nagy legyen. Míg a 2016-ra vonatkozó eltérés 150 000 egységre vonatkozott, ezúttal elegendő lesz 100 000 egységre vonatkozóan támogatást nyújtani Kambodzsa számára iparága autonómiájának megvalósításához.

| (9) | Mindazonáltal, amint azt kérelmében Kambodzsa kifejtette, az eltérés teljes mértékű kihasználását befolyásolja az a szezonális jelleg, amely az alkatrészek rendelésének időszakát (október–december) megkülönbözteti attól az időszaktól, amelyben az említett alkatrészeket behozzák a többi országból (a következő év májusától a harmadik év márciusáig). Ezért szükségesnek tűnik, hogy kellően hosszú időszak álljon rendelkezésre ahhoz, hogy Kambodzsa számára az eltérés előnyös legyen. Ugyanezen oknál fogva ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. |
| --- | --- |

(9)

Mindazonáltal, amint azt kérelmében Kambodzsa kifejtette, az eltérés teljes mértékű kihasználását befolyásolja az a szezonális jelleg, amely az alkatrészek rendelésének időszakát (október–december) megkülönbözteti attól az időszaktól, amelyben az említett alkatrészeket behozzák a többi országból (a következő év májusától a harmadik év márciusáig). Ezért szükségesnek tűnik, hogy kellően hosszú időszak álljon rendelkezésre ahhoz, hogy Kambodzsa számára az eltérés előnyös legyen. Ugyanezen oknál fogva ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

| (10) | Az eltérés alkalmazásának hatékony ellenőrzése érdekében elő kell írni a kambodzsai hatóságok számára, hogy rendszeresen tájékoztassák a Bizottságot az eltérés keretében kiállított „FORM A” származási bizonyítványok részleteiről. |
| --- | --- |

(10)

Az eltérés alkalmazásának hatékony ellenőrzése érdekében elő kell írni a kambodzsai hatóságok számára, hogy rendszeresen tájékoztassák a Bizottságot az eltérés keretében kiállított „FORM A” származási bizonyítványok részleteiről.

| (11) | Az eltérésnek a Harmonizált Rendszer 8712 vámtarifaszáma alá tartozó minden olyan árura vonatkoznia kell, amelyben felhasználásra kerülnek a Harmonizált Rendszer 8714 vámtarifaszáma alá tartozó, Malajziából származó alkatrészek. |
| --- | --- |

(11)

Az eltérésnek a Harmonizált Rendszer 8712 vámtarifaszáma alá tartozó minden olyan árura vonatkoznia kell, amelyben felhasználásra kerülnek a Harmonizált Rendszer 8714 vámtarifaszáma alá tartozó, Malajziából származó alkatrészek.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve, Kambodzsa az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet II. címe 1. fejezetének 2. szakaszával összhangban jogosult regionális kumulációra az Unióba exportálandó, a Harmonizált Rendszer 8712 vámtarifaszáma alá tartozó kerékpárok gyártásához Malajziából származó, a Harmonizált Rendszer 8714 vámtarifaszáma alá tartozó alkatrészek felhasználásakor.

(2)   Az (1) bekezdésben említett alkatrészekre vonatkozó származási igazolásokat az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (5) II. címe 2. fejezete 2. szakaszának 2. alszakaszával összhangban kell összeállítani.

2. cikk

Az 1. cikkben előírt eltérés a Kambodzsából kivitt és az Unión belüli szabad forgalomba bocsátás céljából bejelentett, a Harmonizált Rendszer 8712 vámtarifaszáma alá tartozó árukra alkalmazandó a mellékletében meghatározott mennyiségek erejéig.

3. cikk

Az e rendelet mellékletében meghatározott mennyiségeket az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 49–54. cikkének megfelelően kell kezelni.

4. cikk

A 2. cikkben említett áruk tekintetében a Kambodzsa illetékes hatóságai által kiállított „FORM A” származási bizonyítványok 4. rovatában, illetve a Kambodzsában regisztrált exportőrök által kiállított származásmegjelölő nyilatkozatokban fel kell tüntetni a következő bejegyzést:

| — | „Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) 2018/348”. |
| --- | --- |

—

„Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) 2018/348”.

Kambodzsa illetékes hatóságai minden egyes naptári negyedév esetében az adott naptári negyedévet követő hónap végéig negyedéves kimutatást küldenek a Bizottságnak a 2. cikk szerinti azon árumennyiségekről, amelyekhez „FORM A” származási bizonyítványt állítottak ki, valamint ezeknek a bizonyítványoknak a sorszámáról.

5. cikk

Kambodzsa illetékes hatóságai minden szükséges intézkedést megtesznek az 1. és 4. cikknek való megfelelés érdekében, valamint az 1. cikkben említett eltérés pontos végrehajtása és – a malajziai hatóságokkal, valamint az Európai Bizottsággal és az uniós tagállamok vámhatóságaival folytatott – igazgatási együttműködés biztosítása céljából létrehoznak és fenntartanak minden szükséges igazgatási struktúrát és rendszert az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet II. címe 2. fejezete 2. szakaszának 2. alszakaszában meghatározottak szerint.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 822/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 28.) a Malajziából származó kerékpáralkatrészeknek a Kambodzsában gyártott kerékpárokhoz kumuláció keretében történő felhasználása érdekében a 2454/93/EGK rendelettől az általános vámkedvezmény-rendszer szerinti származási szabályok tekintetében történő eltérésről (HL L 223., 2014.7.29., 19. o.)

4

(5)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

5

---

MELLÉKLET

| Rendelésszám | KN-kód | Árumegnevezés | Időszak | Mennyiség (egységekben) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.8094 | 8712 | Kerékpár (áruszállításra szolgáló tricikli is), motor nélkül | 2018. március 9.–2019. december 31. | 100 000 |

Rendelésszám

KN-kód

Árumegnevezés

Időszak

Mennyiség (egységekben)

09.8094

8712

Kerékpár (áruszállításra szolgáló tricikli is), motor nélkül

2018. március 9.–2019. december 31.

100 000

---

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/28

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/349 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 8.)

az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 282. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2018. március 6-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy három bejegyzéssel egészíti ki az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzéket, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2018. március 6-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy három bejegyzéssel egészíti ki az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzéket, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 8-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  
  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A „Természetes személyek” rész a következő bejegyzésekkel egészül ki:






  a) | „Salim Mustafa Muhammad Al-Mansur (más néven a) Salim Mustafa Muhammad Mansur Al-Ifri; b) Saleem Al-Ifri; c) Salim Mansur Mustafa; d) Salim Mansur; e) Hajji Salim Al-Shaklar). Születési ideje: a) 1962.2.20.; b) 1959. Születési helye: a) Bagdad, Irak; b) Tel Afar, Ninive tartomány, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevélszáma: 2013.9.2-án kibocsátott (2021.8.31-én érvényét vesztő) A6489694 számú iraki útlevél. Nemzeti személyazonosító száma: a) 2011.9.18-án kibocsátott 00813602 számú iraki nemzeti személyazonosító igazolvány; b) 2013.6.25-én kibocsátott 300397 számú iraki állampolgársági bizonyítvány. Címe: a) 17 Tamoz, Moszul, Irak (korábbi cím); b) Tel Afar – Al-Szaad, Moszul, Irak (korábbi cím). Egyéb információ: személyleírása: haja színe: fekete; szeme színe: méz; magassága: 170 cm; arabul beszél. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.3.6.”; |
| --- | --- | --- |

1.

A „Természetes személyek” rész a következő bejegyzésekkel egészül ki:

a)

„Salim Mustafa Muhammad Al-Mansur (más néven a) Salim Mustafa Muhammad Mansur Al-Ifri; b) Saleem Al-Ifri; c) Salim Mansur Mustafa; d) Salim Mansur; e) Hajji Salim Al-Shaklar). Születési ideje: a) 1962.2.20.; b) 1959. Születési helye: a) Bagdad, Irak; b) Tel Afar, Ninive tartomány, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevélszáma: 2013.9.2-án kibocsátott (2021.8.31-én érvényét vesztő) A6489694 számú iraki útlevél. Nemzeti személyazonosító száma: a) 2011.9.18-án kibocsátott 00813602 számú iraki nemzeti személyazonosító igazolvány; b) 2013.6.25-én kibocsátott 300397 számú iraki állampolgársági bizonyítvány. Címe: a) 17 Tamoz, Moszul, Irak (korábbi cím); b) Tel Afar – Al-Szaad, Moszul, Irak (korábbi cím). Egyéb információ: személyleírása: haja színe: fekete; szeme színe: méz; magassága: 170 cm; arabul beszél. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.3.6.”;

| b) | „Umar Mahmud Irhayyim Al-Kubaysi (más néven a) Umar Mahmud Rahim al-Kubaysi; b) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh; c) Umar Mahmud Rahim; d) Umar Mahmud Rahim Al-Qubaysi; e) Umar Mahmud Al-Kubaysi Arhaym; f) Umar Mahmud Arhaym; g) Omar Mahmood Irhayyim; h) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh Al-Kobaisi; i) Umar al-Kubaysi). Születési ideje: a) 1967.6.16.; b) 1967.1.1. Születési helye: Al-Káim, Al-Anbár tartomány, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevélszáma: 2013.5.29-én Bagdadban (Irak) kibocsátott (2021.5.27-én érvényét vesztő) A4059346 számú iraki útlevél. Nemzeti személyazonosító száma: a) 2013. május 20-án Irakban kibocsátott 00405771 számú iraki nemzeti személyazonosító igazolvány; b) 1984.2.13-án kibocsátott 540763 számú iraki állampolgársági bizonyítvány. Címe: Al-Káim, Al-Anbár tartomány, Irak. Egyéb információ: személyleírása: neme: férfi; haja színe: fekete; magassága: 175 cm; arabul beszél. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.3.6.” |
| --- | --- |

b)

„Umar Mahmud Irhayyim Al-Kubaysi (más néven a) Umar Mahmud Rahim al-Kubaysi; b) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh; c) Umar Mahmud Rahim; d) Umar Mahmud Rahim Al-Qubaysi; e) Umar Mahmud Al-Kubaysi Arhaym; f) Umar Mahmud Arhaym; g) Omar Mahmood Irhayyim; h) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh Al-Kobaisi; i) Umar al-Kubaysi). Születési ideje: a) 1967.6.16.; b) 1967.1.1. Születési helye: Al-Káim, Al-Anbár tartomány, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevélszáma: 2013.5.29-én Bagdadban (Irak) kibocsátott (2021.5.27-én érvényét vesztő) A4059346 számú iraki útlevél. Nemzeti személyazonosító száma: a) 2013. május 20-án Irakban kibocsátott 00405771 számú iraki nemzeti személyazonosító igazolvány; b) 1984.2.13-án kibocsátott 540763 számú iraki állampolgársági bizonyítvány. Címe: Al-Káim, Al-Anbár tartomány, Irak. Egyéb információ: személyleírása: neme: férfi; haja színe: fekete; magassága: 175 cm; arabul beszél. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.3.6.”

| 2. | A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

  „Al-Kawthar Money Exchange (más néven a) Al Kawthar Co.; b) Al Kawthar Company; c) Al-Kawthar Hawala). Címe: Al-Káim, Al-Anbár tartomány, Irak. Egyéb információ: pénzváltással foglalkozó vállalkozás, amelynek tulajdonosa 2016 közepén Umar Mahmud Irhayyim al-Kubaysi volt. 2000-ben alapították, engedélyszáma 202, amelyet 2000.5.17-én bocsátottak ki és azóta visszavontak. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.3.6.” |
| --- | --- |

2.

A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Al-Kawthar Money Exchange (más néven a) Al Kawthar Co.; b) Al Kawthar Company; c) Al-Kawthar Hawala). Címe: Al-Káim, Al-Anbár tartomány, Irak. Egyéb információ: pénzváltással foglalkozó vállalkozás, amelynek tulajdonosa 2016 közepén Umar Mahmud Irhayyim al-Kubaysi volt. 2000-ben alapították, engedélyszáma 202, amelyet 2000.5.17-én bocsátottak ki és azóta visszavontak. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.3.6.”

---

IRÁNYELVEK

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/30

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/350 IRÁNYELVE

(2018. március 8.)

a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a géntechnológiával módosított szervezetek környezeti kockázatértékelése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 27. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2001/18/EK irányelv követelményeket határoz meg a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) környezeti kockázatértékelésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/18/EK irányelv követelményeket határoz meg a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) környezeti kockázatértékelésére vonatkozóan.

| (2) | A Tanács 2008. december 4-én következtetéseket fogadott el a GMO-kkal kapcsolatban, hangsúlyozva a GMO-k környezeti kockázatértékelése korszerűsítésének és megerősítésének szükségességét, különös tekintettel a hosszú távú környezeti hatások értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2008. december 4-én következtetéseket fogadott el a GMO-kkal kapcsolatban, hangsúlyozva a GMO-k környezeti kockázatértékelése korszerűsítésének és megerősítésének szükségességét, különös tekintettel a hosszú távú környezeti hatások értékelésére.

| (3) | A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszer-biztonsági hatóság (EFSA) 2010. októberében elfogadta a géntechnológiával módosított növények környezeti kockázatértékeléséről szóló iránymutatást meghatározó tudományos véleményt (2) (a továbbiakban: iránymutatás), amely a korábbi iránymutatás felülvizsgálata. Az EFSA és az Európai Gyógyszerügynökség által kiadott egyéb útmutatók relevánsak a növényektől eltérő GMO-k környezeti kockázatértékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszer-biztonsági hatóság (EFSA) 2010. októberében elfogadta a géntechnológiával módosított növények környezeti kockázatértékeléséről szóló iránymutatást meghatározó tudományos véleményt (2) (a továbbiakban: iránymutatás), amely a korábbi iránymutatás felülvizsgálata. Az EFSA és az Európai Gyógyszerügynökség által kiadott egyéb útmutatók relevánsak a növényektől eltérő GMO-k környezeti kockázatértékelése szempontjából.

| (4) | Az (EU) 2015/412 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 3. cikke előírja, hogy a Bizottságnak a környezeti kockázatértékelés vonatkozásában legkésőbb 2017. április 3-ig frissítenie kell a 2001/18/EK irányelv mellékleteit, hogy alapozni és építeni lehessen az iránymutatásra, amely jogilag nem kötelező erejű. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2015/412 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 3. cikke előírja, hogy a Bizottságnak a környezeti kockázatértékelés vonatkozásában legkésőbb 2017. április 3-ig frissítenie kell a 2001/18/EK irányelv mellékleteit, hogy alapozni és építeni lehessen az iránymutatásra, amely jogilag nem kötelező erejű.

| (5) | A technikai fejlődéshez való alkalmazkodás, valamint a géntechnológiával módosított növények környezeti kockázatértékeléséről szerzett tapasztalatok figyelembevétele érdekében az iránymutatás lényegi elemeit bele kell foglalni a 2001/18/EK irányelvbe. Ennek során tiszteletben kell tartani azt az elvet, hogy a környezeti kockázatértékelést eseti alapon kell elvégezni. |
| --- | --- |

(5)

A technikai fejlődéshez való alkalmazkodás, valamint a géntechnológiával módosított növények környezeti kockázatértékeléséről szerzett tapasztalatok figyelembevétele érdekében az iránymutatás lényegi elemeit bele kell foglalni a 2001/18/EK irányelvbe. Ennek során tiszteletben kell tartani azt az elvet, hogy a környezeti kockázatértékelést eseti alapon kell elvégezni.

| (6) | Az iránymutatást alapvetően a géntechnológiával módosított növények forgalomba hozatala céljából történő bejelentésekhez („C. rész szerinti bejelentések”) dolgozták ki, míg a 2001/18/EK irányelv II. melléklete a C. rész szerinti bejelentésekre és a forgalomba hozataltól eltérő célból történő bejelentésekre („B. rész szerinti bejelentések”) vonatkozik. Ezért az iránymutatásnak a II. mellékletbe történő beépítéséből eredő bizonyos követelményeket csak a C. rész szerinti bejelentésekre kell alkalmazni, mivel azok a B. rész szerinti értesítések összefüggésében – amelyek lényegében a kísérleti kibocsátásokra vonatkoznak – irrelevánsak vagy aránytalanok lennének. |
| --- | --- |

(6)

Az iránymutatást alapvetően a géntechnológiával módosított növények forgalomba hozatala céljából történő bejelentésekhez („C. rész szerinti bejelentések”) dolgozták ki, míg a 2001/18/EK irányelv II. melléklete a C. rész szerinti bejelentésekre és a forgalomba hozataltól eltérő célból történő bejelentésekre („B. rész szerinti bejelentések”) vonatkozik. Ezért az iránymutatásnak a II. mellékletbe történő beépítéséből eredő bizonyos követelményeket csak a C. rész szerinti bejelentésekre kell alkalmazni, mivel azok a B. rész szerinti értesítések összefüggésében – amelyek lényegében a kísérleti kibocsátásokra vonatkoznak – irrelevánsak vagy aránytalanok lennének.

| (7) | A 2001/18/EK irányelv II. mellékletének C. része a környezeti kockázatértékelés módszertanára vonatkozik. Ezt naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy magában foglalja különösen az iránymutatásban leírt értékelési megközelítés hat lépésének leírására használt terminológiát. |
| --- | --- |

(7)

A 2001/18/EK irányelv II. mellékletének C. része a környezeti kockázatértékelés módszertanára vonatkozik. Ezt naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy magában foglalja különösen az iránymutatásban leírt értékelési megközelítés hat lépésének leírására használt terminológiát.

| (8) | A 2001/18/EK irányelv II. mellékletének D. szakasza a környezeti kockázatértékelés következtetéseire vonatkozik, és két külön szakaszt tartalmaz a nem magasabb rendű növényekhez tartozó GMO-kra (D.1. szakasz), valamint a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre (D.2. szakasz) vonatkozóan. Az iránymutatás hét konkrét, a géntechnológiával módosított növények környezeti kockázatainak értékelése során kezelendő területet vizsgál a következtetések levonása érdekében. A II. melléklet D.2. szakaszának szerkezetét és tartalmát ezért frissíteni kell, hogy tükrözze az említett kockázati területeket. |
| --- | --- |

(8)

A 2001/18/EK irányelv II. mellékletének D. szakasza a környezeti kockázatértékelés következtetéseire vonatkozik, és két külön szakaszt tartalmaz a nem magasabb rendű növényekhez tartozó GMO-kra (D.1. szakasz), valamint a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre (D.2. szakasz) vonatkozóan. Az iránymutatás hét konkrét, a géntechnológiával módosított növények környezeti kockázatainak értékelése során kezelendő területet vizsgál a következtetések levonása érdekében. A II. melléklet D.2. szakaszának szerkezetét és tartalmát ezért frissíteni kell, hogy tükrözze az említett kockázati területeket.

| (9) | Amennyiben a környezeti kockázatértékelés egy gyomirtó szerrel szemben ellenállóvá tett, géntechnológiával módosított növényt érint, annak hatályának összhangban kell lennie a 2001/18/EK irányelvvel. A növényvédő szer használatára – beleértve a genetikailag módosított növényeken való használatot is – vonatkozó környezeti kockázatértékelés az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartozik és elvégzése tagállami szinten történik majd a különleges mezőgazdasági körülmények figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben a környezeti kockázatértékelés egy gyomirtó szerrel szemben ellenállóvá tett, géntechnológiával módosított növényt érint, annak hatályának összhangban kell lennie a 2001/18/EK irányelvvel. A növényvédő szer használatára – beleértve a genetikailag módosított növényeken való használatot is – vonatkozó környezeti kockázatértékelés az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartozik és elvégzése tagállami szinten történik majd a különleges mezőgazdasági körülmények figyelembevétele érdekében.

| (10) | A 2001/18/EK irányelv III.B. melléklete felsorolja a géntechnológiával módosított magasabb rendű növények kibocsátására vonatkozó bejelentésekben előírt információkat, és mind a C. rész, mind pedig a B. rész szerinti bejelentésekre vonatkozik. Szerkezetét, tartalmát és részletességét módosítani kell az iránymutatással való összhang biztosítása érdekében. Mivel az iránymutatás által indukált változások többsége a C. rész szerinti bejelentések környezeti kockázatainak értékelésére vonatkozik, valamint az egyértelműségnek és az egyszerűsítésnek a bejelentők és az illetékes hatóságok számára történő biztosítása érdekében helyénvaló módosítani a III.B. melléklet szerkezetét a C. rész szerinti bejelentésekre vonatkozó követelményeknek a B. rész szerinti bejelentésekre vonatkozó követelményektől való elkülönítésével. |
| --- | --- |

(10)

A 2001/18/EK irányelv III.B. melléklete felsorolja a géntechnológiával módosított magasabb rendű növények kibocsátására vonatkozó bejelentésekben előírt információkat, és mind a C. rész, mind pedig a B. rész szerinti bejelentésekre vonatkozik. Szerkezetét, tartalmát és részletességét módosítani kell az iránymutatással való összhang biztosítása érdekében. Mivel az iránymutatás által indukált változások többsége a C. rész szerinti bejelentések környezeti kockázatainak értékelésére vonatkozik, valamint az egyértelműségnek és az egyszerűsítésnek a bejelentők és az illetékes hatóságok számára történő biztosítása érdekében helyénvaló módosítani a III.B. melléklet szerkezetét a C. rész szerinti bejelentésekre vonatkozó követelményeknek a B. rész szerinti bejelentésekre vonatkozó követelményektől való elkülönítésével.

| (11) | A géntechnológiával módosított növények forgalomba hozatala iránti kérelmek nagy részét az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően nyújtják be. Az egyszerűsítés érdekében ezért helyénvaló a lehetőségeken belül összhangba hozni a 2001/18/EK irányelv III. B. mellékletében a C. rész szerinti bejelentésekre vonatkozóan megkövetelt információk sorrendjét az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben követett sorrenddel (6). |
| --- | --- |

(11)

A géntechnológiával módosított növények forgalomba hozatala iránti kérelmek nagy részét az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően nyújtják be. Az egyszerűsítés érdekében ezért helyénvaló a lehetőségeken belül összhangba hozni a 2001/18/EK irányelv III. B. mellékletében a C. rész szerinti bejelentésekre vonatkozóan megkövetelt információk sorrendjét az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben követett sorrenddel (6).

| (12) | A 2001/18/EK irányelv IV. melléklete csak a C. rész szerinti bejelentésekre vonatkozóan tartalmaz további tájékoztatási követelményeket. Az e mellékletben a felderítési módszerekkel kapcsolatban meghatározott követelményeket a műszaki fejlődés fényében frissíteni kell, különösen a referenciaanyagok bejelentők általi benyújtása tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

A 2001/18/EK irányelv IV. melléklete csak a C. rész szerinti bejelentésekre vonatkozóan tartalmaz további tájékoztatási követelményeket. Az e mellékletben a felderítési módszerekkel kapcsolatban meghatározott követelményeket a műszaki fejlődés fényében frissíteni kell, különösen a referenciaanyagok bejelentők általi benyújtása tekintetében.

| (13) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/18/EK irányelv 30. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/18/EK irányelv 30. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2001/18/EK irányelv II., III., III. B. és IV. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2019. szeptember 29-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

1

(2)  EFSA Journal 2010;8(11):1879.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/412 irányelve (2015. március 11.) a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) területükön történő termesztésének korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról (HL L 68., 2015.3.13., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1829/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

A 2001/18/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a C. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „C.   Módszertan

  Ezen C. rész szerinti bejelentésekre vonatkozó szakasz végrehajtásához rendelkezésre áll az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által kiadott útmutató.
  C.1.   A környezeti kockázatértékeléssel (k.k.é.) kapcsolatos általános és különleges szempontok

  1.   Szándékos változtatások és nem szándékos változások

  Az A. szakaszban említett lehetséges káros hatások meghatározásának és értékelésének részeként a k.k.é. azonosítja a géntechnológiai módosításból eredő szándékos változtatásokat és nem szándékos változásokat, és értékeli, hogy mekkora a lehetősége annak, hogy azok káros hatást gyakorolnak az emberi egészségre és a környezetre.
  A géntechnológiai módosításból eredő szándékos változtatások azok a változások, amelyeket a genetikai módosítás eredeti céljainak elérése érdekében terveztek.
  A nem szándékos változások olyan a génmódosítás során keletkezett maradandó változások (a genomban), amelyek a genetikai módosítás során elérni kívánt változásokon túl jelentkeznek..
  A szándékos változtatások és nem szándékos változások közvetlen vagy közvetett módon, azonnali vagy késleltetett hatást gyakorolhatnak az emberi egészségre és a környezetre.
  2.   Hosszú távú káros hatások és halmozódó hosszú távú káros hatások a C. rész szerinti bejelentések környezeti kockázatértékelésében

  A GMO hosszú távú hatásai olyan hatások, amelyek vagy a szervezetek vagy utódjaik a GMO-nak való hosszú távú vagy krónikus expozíciója, vagy egy adott GMO időben és helyben egyaránt kiterjedt alkalmazásából eredő késleltetett reakció eredményeként jönnek létre.
  A GMO emberi egészségre és a környezetre gyakorolt lehetséges hosszú távú káros hatásainak azonosításakor és értékelésekor az alábbiakat kell figyelembe venni:






  a) | a GMO és a befogadó környezet hosszú távú kölcsönhatásai; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a C. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„C.   Módszertan

Ezen C. rész szerinti bejelentésekre vonatkozó szakasz végrehajtásához rendelkezésre áll az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által kiadott útmutató.

C.1.   A környezeti kockázatértékeléssel (k.k.é.) kapcsolatos általános és különleges szempontok

1.   Szándékos változtatások és nem szándékos változások

Az A. szakaszban említett lehetséges káros hatások meghatározásának és értékelésének részeként a k.k.é. azonosítja a géntechnológiai módosításból eredő szándékos változtatásokat és nem szándékos változásokat, és értékeli, hogy mekkora a lehetősége annak, hogy azok káros hatást gyakorolnak az emberi egészségre és a környezetre.

A géntechnológiai módosításból eredő szándékos változtatások azok a változások, amelyeket a genetikai módosítás eredeti céljainak elérése érdekében terveztek.

A nem szándékos változások olyan a génmódosítás során keletkezett maradandó változások (a genomban), amelyek a genetikai módosítás során elérni kívánt változásokon túl jelentkeznek..

A szándékos változtatások és nem szándékos változások közvetlen vagy közvetett módon, azonnali vagy késleltetett hatást gyakorolhatnak az emberi egészségre és a környezetre.

2.   Hosszú távú káros hatások és halmozódó hosszú távú káros hatások a C. rész szerinti bejelentések környezeti kockázatértékelésében

A GMO hosszú távú hatásai olyan hatások, amelyek vagy a szervezetek vagy utódjaik a GMO-nak való hosszú távú vagy krónikus expozíciója, vagy egy adott GMO időben és helyben egyaránt kiterjedt alkalmazásából eredő késleltetett reakció eredményeként jönnek létre.

A GMO emberi egészségre és a környezetre gyakorolt lehetséges hosszú távú káros hatásainak azonosításakor és értékelésekor az alábbiakat kell figyelembe venni:

a)

a GMO és a befogadó környezet hosszú távú kölcsönhatásai;

| b) | a GMO hosszú távon fontossá váló jellemzői; |
| --- | --- |

b)

a GMO hosszú távon fontossá váló jellemzői;

| c) | a GMO hosszabb időszak alatti ismételt szándékos kibocsátásaiból és forgalomba hozatalaiból származó adatok. |
| --- | --- |

c)

a GMO hosszabb időszak alatti ismételt szándékos kibocsátásaiból és forgalomba hozatalaiból származó adatok.

A II. melléklet bevezető részében említett, lehetséges kumulatív hosszú távú káros hatások azonosításakor és értékelésekor a múltban szándékosan kibocsátott vagy forgalomba hozott GMO-kat is figyelembe kell venni.

3.   Az adatok minősége

Az ezen irányelv C. része szerinti bejelentéshez tartozó k.k.é. elvégzése érdekében a bejelentő – összegyűjti a tudományos szakirodalomból vagy más forrásokból (ideértve a nyomonkövetési jelentéseket) származó, már rendelkezésre álló adatokat, és – amennyiben lehetséges – megfelelő vizsgálatok elvégzésével létrehozza a szükséges adatokat. Adott esetben a bejelentőnek meg kell indokolnia a k.k.é.-ben, hogy miért nem lehetséges a tanulmányok készítésével adatokat előállítani.

Az irányelv B. része szerinti bejelentésekhez szükséges k.k.é.-nek legalább a tudományos szakirodalomból vagy más forrásokból származó, már rendelkezésre álló adatokon kell alapulnia, és azokat ki lehet egészíteni a bejelentő által generált további adatokkal.

Amennyiben a k.k.é.-ben Európán kívül generált adatokat bocsátanak rendelkezésre, meg kell indokolni azok relevanciáját az uniós fogadó környezet(ek)re vonatkozóan.

Az ezen irányelv C. része szerinti bejelentésekhez tartozó k.k.é.-ben megadott adatoknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

| a) | amennyiben a k.k.é. magában foglal az emberi vagy állategészségügyi kockázat felmérése céljából végzett toxikológiai vizsgálatokat, a bejelentőnek bizonyítékot kell szolgáltatnia arra, hogy azokat olyan létesítményekben végezték, amelyek megfelelnek a következőknek:






  i. | a 2004/10/EK irányelv követelményei; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

amennyiben a k.k.é. magában foglal az emberi vagy állategészségügyi kockázat felmérése céljából végzett toxikológiai vizsgálatokat, a bejelentőnek bizonyítékot kell szolgáltatnia arra, hogy azokat olyan létesítményekben végezték, amelyek megfelelnek a következőknek:

i.

a 2004/10/EK irányelv követelményei; vagy

| ii. | „a helyes laboratóriumi gyakorlatokra vonatkozó OECD-alapelvek”, amennyiben a vizsgálatokat az Unión kívül végezték; |
| --- | --- |

ii.

„a helyes laboratóriumi gyakorlatokra vonatkozó OECD-alapelvek”, amennyiben a vizsgálatokat az Unión kívül végezték;

| b) | Ha a k.k.é. nem toxikológiai vizsgálatokra vonatkozik:






  i. | adott esetben megfelel a 2004/10/EK irányelvben foglalt, a helyes laboratóriumi gyakorlatokra vonatkozó alapelveknek, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

Ha a k.k.é. nem toxikológiai vizsgálatokra vonatkozik:

i.

adott esetben megfelel a 2004/10/EK irányelvben foglalt, a helyes laboratóriumi gyakorlatokra vonatkozó alapelveknek, vagy

| ii. | az alkalmazandó ISO-szabvány szerint akkreditált szervezetek végezték. |
| --- | --- |

ii.

az alkalmazandó ISO-szabvány szerint akkreditált szervezetek végezték.

| iii. | vonatkozó ISO-szabvány hiányában nemzetközileg elismert szabványokkal összhangban végezték; |
| --- | --- |

iii.

vonatkozó ISO-szabvány hiányában nemzetközileg elismert szabványokkal összhangban végezték;

| c) | az a) és b) pontban hivatkozott vizsgálatok eredményeiből és a felhasznált vizsgálati jegyzőkönyvekből származó információknak megbízhatónak kell lenniük, átfogó tájékoztatást kell biztosítaniuk, és a nyersadatokat statisztikai vagy egyéb elemzések végzésére alkalmas elektronikus formában kell tartalmazniuk; |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pontban hivatkozott vizsgálatok eredményeiből és a felhasznált vizsgálati jegyzőkönyvekből származó információknak megbízhatónak kell lenniük, átfogó tájékoztatást kell biztosítaniuk, és a nyersadatokat statisztikai vagy egyéb elemzések végzésére alkalmas elektronikus formában kell tartalmazniuk;

| d) | a bejelentőnek lehetőség szerint meg kell határoznia és igazolnia kell, hogy az egyes elvégzett vizsgálatok milyen mértékű hatást szándékoznak kimutatni. |
| --- | --- |

d)

a bejelentőnek lehetőség szerint meg kell határoznia és igazolnia kell, hogy az egyes elvégzett vizsgálatok milyen mértékű hatást szándékoznak kimutatni.

| e) | a helyszíni vizsgálatok helyszíneit az adott befogadó környezet alapján kell kiválasztani a lehetséges expozíció és hatások figyelembevételével, amelyek azokon a helyeken fordulnak elő, ahol a GMO kibocsátása lehetséges. A kiválasztást indokolni kell a k.k.é.-ben; |
| --- | --- |

e)

a helyszíni vizsgálatok helyszíneit az adott befogadó környezet alapján kell kiválasztani a lehetséges expozíció és hatások figyelembevételével, amelyek azokon a helyeken fordulnak elő, ahol a GMO kibocsátása lehetséges. A kiválasztást indokolni kell a k.k.é.-ben;

| f) | a nem géntechnológiával módosított összehasonlító szervezetnek megfelelőnek kell lennie az érintett befogadó környezet(ek) szempontjából, és a GMO-hoz hasonló genetikai háttérrel kell rendelkeznie. Az összehasonlító szervezet választását indokolni kell a k.k.é.-ben; |
| --- | --- |

f)

a nem géntechnológiával módosított összehasonlító szervezetnek megfelelőnek kell lennie az érintett befogadó környezet(ek) szempontjából, és a GMO-hoz hasonló genetikai háttérrel kell rendelkeznie. Az összehasonlító szervezet választását indokolni kell a k.k.é.-ben;

4.   Az C. rész szerinti bejelentésekben szereplő, több transzgént tartalmazó események

A GMO C. rész szerinti bejelentésekben szereplő, több transzgént tartalmazó eseményekre vonatkozó k.k.é.-jére a következők vonatkoznak:

| a) | a bejelentő k.k.é.-t biztosít minden egyes a GMO-ban történt genetikai eseményre, vagy hivatkozik az említett egyes genetikai eseményre vonatkozó már korábban tett bejelentésekre; |
| --- | --- |

a)

a bejelentő k.k.é.-t biztosít minden egyes a GMO-ban történt genetikai eseményre, vagy hivatkozik az említett egyes genetikai eseményre vonatkozó már korábban tett bejelentésekre;

| b) | a bejelentő a következő szempontokat értékeli:






  i. | a genetikai események stabilitása; |
| --- | --- | --- |

b)

a bejelentő a következő szempontokat értékeli:

i.

a genetikai események stabilitása;

| ii. | a genetikai események kifejeződése; |
| --- | --- |

ii.

a genetikai események kifejeződése;

| iii. | a genetikai események kombinációinak eredményeként kialakuló esetleges additív, szinergisztikus vagy antagonisztikus hatások; |
| --- | --- |

iii.

a genetikai események kombinációinak eredményeként kialakuló esetleges additív, szinergisztikus vagy antagonisztikus hatások;

| c) | amennyiben a GMO származéka többszörös genetikai esemény különféle alkombinációit tartalmazhatja, a bejelentőnek tudományos indokolással kell alátámasztania, hogy nincs szükség az érintett alkombinációkra vonatkozó kísérleti adatok rendelkezésre bocsátására, vagy az említett tudományos indokolás hiányában rendelkezésre kell bocsátania a vonatkozó kísérleti adatokat. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a GMO származéka többszörös genetikai esemény különféle alkombinációit tartalmazhatja, a bejelentőnek tudományos indokolással kell alátámasztania, hogy nincs szükség az érintett alkombinációkra vonatkozó kísérleti adatok rendelkezésre bocsátására, vagy az említett tudományos indokolás hiányában rendelkezésre kell bocsátania a vonatkozó kísérleti adatokat.

C.2.   A GMO és a kibocsátások jellemzői

A k.k.é.-nek figyelembe kell vennie a releváns technikai és tudományos adatokat, a következő jellemzőkre tekintettel:

| — | fogadó vagy szülői szervezet(ek), |
| --- | --- |

—

fogadó vagy szülői szervezet(ek),

| — | a géntechnológiai módosítás(ok), akár genetikai anyag beépüléséről, akár törléséről van szó, illetve a vektorra és donorra vonatkozó releváns információk, |
| --- | --- |

—

a géntechnológiai módosítás(ok), akár genetikai anyag beépüléséről, akár törléséről van szó, illetve a vektorra és donorra vonatkozó releváns információk,

| — | a GMO, |
| --- | --- |

—

a GMO,

| — | a tervezett kibocsátás vagy felhasználás, beleértve annak arányát, |
| --- | --- |

—

a tervezett kibocsátás vagy felhasználás, beleértve annak arányát,

| — | a potenciális fogadó környezet(ek), amely(ek)be a kibocsátás történik és amely(ek)ben a transzgén terjedhet, és |
| --- | --- |

—

a potenciális fogadó környezet(ek), amely(ek)be a kibocsátás történik és amely(ek)ben a transzgén terjedhet, és

| — | a jellemzők közötti kölcsönhatás(ok). |
| --- | --- |

—

a jellemzők közötti kölcsönhatás(ok).

A 6. cikk (3) bekezdésétől vagy a 13. cikk (4) bekezdésétől függően a k.k.é.-ben figyelembe kell venni a korábbi, ugyanazon vagy hasonló GMO-k és hasonló jelleggel bíró szervezetek kibocsátásaiból és azok hasonló fogadó környezetekkel való biotikus és abiotikus kölcsönhatásaiból származó releváns információkat, beleértve az ilyen szervezetek nyomon követéséből származó információkat.

C.3.   A k.k.é. lépései

A 4., 6., 7. és 13. cikkben említett k.k.é.-t a D.1., illetve a D.2. szakaszban említett összes releváns kockázati területre vonatkozóan el kell végezni az alábbi hat lépés szerint:

1.   A probléma meghatározása, ideértve a veszély azonosítását is

A probléma meghatározása:

| a) | a szervezet jellemzőinek a géntechnológiai módosításhoz kapcsolódó bármely változásának meghatározása a GMO jellemzőinek a kiválasztott, géntechnológiával nem módosított szervezettel való összehasonlítása révén, egyező kibocsátási vagy felhasználási körülmények között; |
| --- | --- |

a)

a szervezet jellemzőinek a géntechnológiai módosításhoz kapcsolódó bármely változásának meghatározása a GMO jellemzőinek a kiválasztott, géntechnológiával nem módosított szervezettel való összehasonlítása révén, egyező kibocsátási vagy felhasználási körülmények között;

| b) | azoknak az emberi egészségre vagy a környezetre gyakorolt lehetséges káros hatásoknak a meghatározása, amelyek a GMO-nak a fenti a) pontban meghatározott változásokhoz kapcsolódnak;
  A lehetséges káros hatások nem maradhatnak figyelmen kívül azon az alapon, hogy nem valószínű az előfordulásuk.
  A lehetséges káros hatások esetenként változnak, és a következőket foglalhatják magukban:






  — | a fogadó környezetben található fajok populációdinamikájára és mindezen populációk genetikai sokféleségére kifejtett hatásokat, amelyek a biológiai sokféleség potenciális csökkenéséhez vezetnek, |
| --- | --- | --- |

b)

azoknak az emberi egészségre vagy a környezetre gyakorolt lehetséges káros hatásoknak a meghatározása, amelyek a GMO-nak a fenti a) pontban meghatározott változásokhoz kapcsolódnak;

A lehetséges káros hatások nem maradhatnak figyelmen kívül azon az alapon, hogy nem valószínű az előfordulásuk.

A lehetséges káros hatások esetenként változnak, és a következőket foglalhatják magukban:

—

a fogadó környezetben található fajok populációdinamikájára és mindezen populációk genetikai sokféleségére kifejtett hatásokat, amelyek a biológiai sokféleség potenciális csökkenéséhez vezetnek,

| — | a kórokozókkal szembeni megváltozott fogékonyságot, amely elősegíti a fertőző betegségek terjedését vagy új betegségforrásokat vagy -vektorokat hoz létre, |
| --- | --- |

—

a kórokozókkal szembeni megváltozott fogékonyságot, amely elősegíti a fertőző betegségek terjedését vagy új betegségforrásokat vagy -vektorokat hoz létre,

| — | megelőző vagy gyógyító orvosi, állatorvosi vagy növényvédelmi kezelések lerontását, például az ember- vagy állatgyógyászatban használt antibiotikumokkal szembeni rezisztenciáért felelős gének átvitele által, |
| --- | --- |

—

megelőző vagy gyógyító orvosi, állatorvosi vagy növényvédelmi kezelések lerontását, például az ember- vagy állatgyógyászatban használt antibiotikumokkal szembeni rezisztenciáért felelős gének átvitele által,

| — | a bio-geokémiára (bio-geokémiai ciklusokra) gyakorolt hatásokat, beleértve a szén- és nitrogénkörforgásra gyakorolt hatásokat a szerves anyagok talajban történő lebontásának változásain keresztül, |
| --- | --- |

—

a bio-geokémiára (bio-geokémiai ciklusokra) gyakorolt hatásokat, beleértve a szén- és nitrogénkörforgásra gyakorolt hatásokat a szerves anyagok talajban történő lebontásának változásain keresztül,

| — | embereket érintő betegségeket, beleértve az allergén, vagy toxikus reakciókat, |
| --- | --- |

—

embereket érintő betegségeket, beleértve az allergén, vagy toxikus reakciókat,

| — | állatokat és növényeket érintő betegségeket, beleértve adott esetben a toxikus, valamint az állatok esetében az allergén reakciókat. |
| --- | --- |

—

állatokat és növényeket érintő betegségeket, beleértve adott esetben a toxikus, valamint az állatok esetében az allergén reakciókat.

Amennyiben egy GMO lehetséges hosszú távú káros hatásait azonosítják, azokat dokumentumalapú vizsgálat formájában kell értékelni, amennyiben lehetséges, legalább az alábbiak egyikének alkalmazásával:

| i. | a korábbi tapasztalatokból származó bizonyítékok; |
| --- | --- |

i.

a korábbi tapasztalatokból származó bizonyítékok;

| ii. | rendelkezésre álló adatkészletek és szakirodalom; |
| --- | --- |

ii.

rendelkezésre álló adatkészletek és szakirodalom;

| iii. | matematikai modellezés. |
| --- | --- |

iii.

matematikai modellezés.

| c) | a releváns vizsgálati/értékelési végpontok meghatározása.
  Azon lehetséges káros hatásokat, amelyek hatással lehetnek a meghatározott vizsgálati/értékelési végpontokra, tekintetbe kell venni a kockázatértékelés következő lépéseinél. |
| --- | --- |

c)

a releváns vizsgálati/értékelési végpontok meghatározása.

Azon lehetséges káros hatásokat, amelyek hatással lehetnek a meghatározott vizsgálati/értékelési végpontokra, tekintetbe kell venni a kockázatértékelés következő lépéseinél.

| d) | azon expozíciós útvonalak vagy más mechanizmusok azonosítása és leírása, amelyeken keresztül a káros hatások előfordulhatnak.
  A káros hatások közvetlenül vagy közvetve olyan expozíciós útvonalakon vagy más mechanizmusokon keresztül is felléphetnek, amelyek a következőket foglalhatják magukban:






  — | a GMO(k) terjedése a környezetben, |
| --- | --- | --- |

d)

azon expozíciós útvonalak vagy más mechanizmusok azonosítása és leírása, amelyeken keresztül a káros hatások előfordulhatnak.

A káros hatások közvetlenül vagy közvetve olyan expozíciós útvonalakon vagy más mechanizmusokon keresztül is felléphetnek, amelyek a következőket foglalhatják magukban:

—

a GMO(k) terjedése a környezetben,

| — | a beépült genetikai anyag átvitele ugyanazon szervezetekbe vagy más szervezetekbe, akár géntechnológiával módosított, akár nem, |
| --- | --- |

—

a beépült genetikai anyag átvitele ugyanazon szervezetekbe vagy más szervezetekbe, akár géntechnológiával módosított, akár nem,

| — | fenotípusos és genetikai instabilitás, |
| --- | --- |

—

fenotípusos és genetikai instabilitás,

| — | kölcsönhatás más szervezetekkel, |
| --- | --- |

—

kölcsönhatás más szervezetekkel,

| — | a kezelés megváltozása, beleértve – adott esetben – a mezőgazdasági gyakorlatot; |
| --- | --- |

—

a kezelés megváltozása, beleértve – adott esetben – a mezőgazdasági gyakorlatot;

| e) | vizsgálat alá vehető hipotézisek megfogalmazása és releváns mérési végpontok meghatározása, adott esetben lehetővé téve a lehetséges káros hatás(ok) mennyiségi értékelését; |
| --- | --- |

e)

vizsgálat alá vehető hipotézisek megfogalmazása és releváns mérési végpontok meghatározása, adott esetben lehetővé téve a lehetséges káros hatás(ok) mennyiségi értékelését;

| f) | A lehetséges bizonytalanságok mérlegelése, beleértve az ismeretbeli hiányosságokat és a módszertani korlátokat. |
| --- | --- |

f)

A lehetséges bizonytalanságok mérlegelése, beleértve az ismeretbeli hiányosságokat és a módszertani korlátokat.

2.   A veszélyesség jellemzése

Minden egyes lehetséges káros hatás mértékét értékelni kell. Az értékelésnek feltételeznie kell, hogy a káros hatás be fog következni. A k.k.é.-ben mérlegelni kell, hogy a nagyságrendet feltehetően befolyásolja (befolyásolják) a fogadó környezet(ek), amelybe a GMO-t kibocsátani szándékoznak, valamint a kibocsátás mértéke és feltételei.

Amennyiben lehetséges, az értékelést számszerűsített formában kell kifejezni.

Ha az értékelést minőségi kifejezésekkel fejezik ki, akkor a részletes leírást („magas”, „mérsékelt”, „alacsony” vagy „elhanyagolható”) kell alkalmazni, és meg kell adni az egyes kategóriák által képviselt hatás mértékét.

3.   Az expozíció jellemzése

Minden egyes azonosított potenciális káros hatás előfordulásának lehetőségét vagy valószínűségét értékelni kell annak érdekében, hogy amennyiben lehetséges, mennyiségi értékelést biztosítsanak a valószínűség relatív mértékéről, máskülönben az expozícióról minőségi értékelést kell nyújtani. Figyelembe kell venni a fogadó környezet(ek) jellemzőit és a bejelentés hatályát.

Ha az értékelést minőségi kifejezésekkel fejezik ki, akkor az expozíció részletes leírását („magas”, „mérsékelt”, „alacsony” vagy „elhanyagolható”) kell alkalmazni, és ki kell fejteni az egyes kategóriák által képviselt hatás mértékét.

4.   A kockázatok jellemzése

A kockázatot úgy kell jellemezni, hogy minden egyes káros hatás esetében össze kell kapcsolni annak súlyosságát és az előfordulásának valószínűségét a kockázat mennyiségi vagy félkvantitatív becslésének biztosítása érdekében.

Amennyiben mennyiségi vagy félkvantitatív becslés nem lehetséges, el kell végezni a kockázat minőségi becslését. Ebben az esetben a kockázat részletes leírását („magas”, „mérsékelt”, „alacsony” vagy „elhanyagolható”) kell alkalmazni, és meg kell adni az egyes kategóriák által képviselt hatás mértékét.

Adott esetben az egyes azonosított kockázatokkal kapcsolatos bizonytalanságot számszerűsített formában kell leírni és amennyiben lehetséges, kifejezni.

5.   Kockázatkezelési stratégiák

Amennyiben olyan kockázatokat azonosítanak, amelyek kezelése jellemzésük alapján intézkedést igényel, kockázatkezelési stratégiát kell javasolni.

A kockázatkezelési stratégiákat a veszély vagy az expozíció vagy mindkettő csökkentése tekintetében kell leírni, és arányosnak kell lenniük a kockázat tervezett csökkentésével, a kibocsátás mértékével és feltételeivel, valamint a k.k.é.-ben meghatározott bizonytalansági szintekkel.

Az általános kockázat ebből következő csökkenését lehetőség szerint számszerűsíteni kell.

6.   Átfogó kockázatértékelés és következtetések

A GMO átfogó kockázatának minőségi és – amennyiben lehetséges – mennyiségi értékelését a kockázat jellemzése, a javasolt kockázatkezelési stratégiák és a kapcsolódó bizonytalansági szintek eredményeinek figyelembevételével kell elvégezni.

Az átfogó kockázatértékelés adott esetben tartalmazza az egyes azonosított kockázatokra javasolt kockázatkezelési stratégiákat.

Az átfogó kockázatértékelés és következtetések konkrét követelményeket is javasolnak a GMO nyomonkövetési tervére és adott esetben a javasolt kockázatkezelési intézkedések hatékonyságának nyomon követésére vonatkozóan.

Az irányelv C. része szerinti bejelentések tekintetében az átfogó kockázatértékelés tartalmazza a k.k.é. során tett feltevések magyarázatát, a kockázatokhoz kapcsolódó bizonytalanságok jellegét és nagyságrendjét, valamint a javasolt kockázatkezelési intézkedések indokolását is.”

| b) | A D. szakasz címe és bevezető bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „D.   A k.k.é. konkrét kockázati területeire vonatkozó következtetések

  A B. szakaszban meghatározott elvekkel összhangban végzett k.k.é., a C. szakaszban leírt módszer, és a III. mellékletben előírt információk alapján következtetéseket kell levonni a releváns fogadó környezetekben a GMO-k kibocsátásából vagy forgalomba hozatalából eredő lehetséges környezeti hatás tekintetében a nem magasabb rendű növényekhez tartozó GMO-kra vonatkozó D.1. szakaszban, vagy a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó D.2. szakaszban felsorolt összes releváns kockázati területre vonatkozóan.” |
| --- | --- |

b)

A D. szakasz címe és bevezető bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„D.   A k.k.é. konkrét kockázati területeire vonatkozó következtetések

A B. szakaszban meghatározott elvekkel összhangban végzett k.k.é., a C. szakaszban leírt módszer, és a III. mellékletben előírt információk alapján következtetéseket kell levonni a releváns fogadó környezetekben a GMO-k kibocsátásából vagy forgalomba hozatalából eredő lehetséges környezeti hatás tekintetében a nem magasabb rendű növényekhez tartozó GMO-kra vonatkozó D.1. szakaszban, vagy a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó D.2. szakaszban felsorolt összes releváns kockázati területre vonatkozóan.”

| c) | A D.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „D.2.   Géntechnológiával módosított magasabb rendű növények

  A »magasabb rendű növények« azok a növények, amelyek a Spermatophyta (Gymnospermae és Angiospermae) rendszertani egységbe tartoznak.






  1. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növény perzisztenciája és inváziós tulajdonságai, beleértve a növények közötti génátvitelt |
| --- | --- | --- |

c)

A D.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„D.2.   Géntechnológiával módosított magasabb rendű növények

A »magasabb rendű növények« azok a növények, amelyek a Spermatophyta (Gymnospermae és Angiospermae) rendszertani egységbe tartoznak.

1.

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növény perzisztenciája és inváziós tulajdonságai, beleértve a növények közötti génátvitelt

| 2. | Génátvitel növényből mikroorganizmusokba |
| --- | --- |

2.

Génátvitel növényből mikroorganizmusokba

| 3. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a célszervezetek közötti kölcsönhatások |
| --- | --- |

3.

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a célszervezetek közötti kölcsönhatások

| 4. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a nem célszervezetek közötti kölcsönhatások |
| --- | --- |

4.

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a nem célszervezetek közötti kölcsönhatások

| 5. | A specifikus termesztési, kezelési és betakarítási technikáik környezetre gyakorolt hatásai |
| --- | --- |

5.

A specifikus termesztési, kezelési és betakarítási technikáik környezetre gyakorolt hatásai

| 6. | A biogeokémiai folyamatokra gyakorolt hatások |
| --- | --- |

6.

A biogeokémiai folyamatokra gyakorolt hatások

| 7. | Az emberi és állati egészségre gyakorolt hatások.” |
| --- | --- |

7.

Az emberi és állati egészségre gyakorolt hatások.”

| 2. | A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:


  „III. MELLÉKLET

  A BEJELENTÉSBEN MEGKÖVETELT INFORMÁCIÓK

  Az ezen irányelv B. és C. része szerinti bejelentések főszabály szerint tartalmazzák a III.A. mellékletben a nem magasabb rendű növényekhez tartozó GMO-kra vonatkozóan előírt információkat, vagy a III.B. mellékletben előírt, géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó információkat.
  A III.A. mellékletben vagy a III.B. mellékletben felsorolt információk egy adott alrészének rendelkezésre bocsátása nem szükséges, amennyiben nem releváns vagy nem szükséges egy külön bejelentés összefüggésében végzett kockázatértékelés céljából, különös tekintettel a GMO jellemzőire, a kibocsátás mértékére és feltételeire, illetve tervezett használatának feltételeire vonatkozóan.
  Az információk minden egyes alrésze esetében a részletesség megfelelő szintje a javasolt kibocsátás jellegétől és nagyságrendjétől függően is változhat.
  Az információk minden szükséges alcsoportja esetében a következőket kell megadni:






  i. | a bejelentésben említett tanulmányok összefoglalása és eredményei, ideértve adott esetben a k.k.é.-re vonatkozó relevanciájuk magyarázatát is; |
| --- | --- | --- |

2.

A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„III. MELLÉKLET

A BEJELENTÉSBEN MEGKÖVETELT INFORMÁCIÓK

Az ezen irányelv B. és C. része szerinti bejelentések főszabály szerint tartalmazzák a III.A. mellékletben a nem magasabb rendű növényekhez tartozó GMO-kra vonatkozóan előírt információkat, vagy a III.B. mellékletben előírt, géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó információkat.

A III.A. mellékletben vagy a III.B. mellékletben felsorolt információk egy adott alrészének rendelkezésre bocsátása nem szükséges, amennyiben nem releváns vagy nem szükséges egy külön bejelentés összefüggésében végzett kockázatértékelés céljából, különös tekintettel a GMO jellemzőire, a kibocsátás mértékére és feltételeire, illetve tervezett használatának feltételeire vonatkozóan.

Az információk minden egyes alrésze esetében a részletesség megfelelő szintje a javasolt kibocsátás jellegétől és nagyságrendjétől függően is változhat.

Az információk minden szükséges alcsoportja esetében a következőket kell megadni:

i.

a bejelentésben említett tanulmányok összefoglalása és eredményei, ideértve adott esetben a k.k.é.-re vonatkozó relevanciájuk magyarázatát is;

| ii. | az ezen irányelv C. része szerinti bejelentések esetében a mellékletek részletes információkat tartalmaznak a tanulmányokra vonatkozóan, beleértve az alkalmazott módszerek és anyagok leírását, valamint a szabványosított vagy nemzetközileg elismert módszerekre való hivatkozást, valamint a tanulmányok elkészítéséért felelős testület vagy testületek nevét. |
| --- | --- |

ii.

az ezen irányelv C. része szerinti bejelentések esetében a mellékletek részletes információkat tartalmaznak a tanulmányokra vonatkozóan, beleértve az alkalmazott módszerek és anyagok leírását, valamint a szabványosított vagy nemzetközileg elismert módszerekre való hivatkozást, valamint a tanulmányok elkészítéséért felelős testület vagy testületek nevét.

A genetikai módosítás további fejlődése szükségessé teheti e melléklet műszaki fejlődéshez igazítását és az e melléklethez tartozó útmutatók továbbfejlesztését. A különböző típusú GMO-kra – például évelő növényekre és fákra, egysejtű szervezetekre, halakra vagy rovarokra, vagy a GMO-k olyan különleges felhasználására, mint a vakcinák fejlesztése – vonatkozó információs követelmények további differenciálása is lehetséges, ha az egyedi GMO-k kibocsátásainak bejelentéseiből elégséges tapasztalat halmozódik fel az Unióban.

| 3. | A III.B. melléklet helyébe a következő szöveg lép:


  „III.B. MELLÉKLET

  A GÉNTECHNOLÓGIÁVAL MÓDOSÍTOTT MAGASABB RENDŰ NÖVÉNYEK (GYMNOSPERMAE ÉS ANGIOSPERMAE) KIBOCSÁTÁSAIRA VONATKOZÓ BEJELENTÉSEKBEN MEGKÖVETELT INFORMÁCIÓK

  I.   A 6. ÉS 7. CIKK ALAPJÁN BENYÚJTOTT BEJELENTÉSEKBEN MEGKÖVETELT INFORMÁCIÓK
  A.   Általános információk









  1. | A bejelentő (társaság vagy intézmény) neve és címe, |
| --- | --- | --- |

3.

A III.B. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„III.B. MELLÉKLET

A GÉNTECHNOLÓGIÁVAL MÓDOSÍTOTT MAGASABB RENDŰ NÖVÉNYEK (GYMNOSPERMAE ÉS ANGIOSPERMAE) KIBOCSÁTÁSAIRA VONATKOZÓ BEJELENTÉSEKBEN MEGKÖVETELT INFORMÁCIÓK

I.   A 6. ÉS 7. CIKK ALAPJÁN BENYÚJTOTT BEJELENTÉSEKBEN MEGKÖVETELT INFORMÁCIÓK

A.   Általános információk

1.

| 2. | A felelős tudós(ok) neve, képesítései és tapasztalata, |
| --- | --- |

2.

| 3. | A terv címe, |
| --- | --- |

3.

| 4. | A kibocsátásra vonatkozó információ,






  a) | A kibocsátás célja, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

A kibocsátás célja,

| b) | A kibocsátás várható időpontja(i) és időtartama, |
| --- | --- |

b)

A kibocsátás várható időpontja(i) és időtartama,

| c) | Az a módszer, amely szerint a géntechnológiával módosított magasabb rendű növények kibocsátása történik, |
| --- | --- |

c)

Az a módszer, amely szerint a géntechnológiával módosított magasabb rendű növények kibocsátása történik,

| d) | A kibocsátási hely előkészítésének és kezelésének módszere a kibocsátást megelőzőn, a kibocsátás alatt és a kibocsátás után, beleértve a termesztési és betakarítási módszereket |
| --- | --- |

d)

A kibocsátási hely előkészítésének és kezelésének módszere a kibocsátást megelőzőn, a kibocsátás alatt és a kibocsátás után, beleértve a termesztési és betakarítási módszereket

| e) | A növények megközelítő száma (vagy növényszám/m2). |
| --- | --- |

e)

A növények megközelítő száma (vagy növényszám/m2).

| 5. | A kibocsátás helyére vonatkozó információ






  a) | A kibocsátási hely(ek) meghatározása és mérete. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

A kibocsátási hely(ek) meghatározása és mérete.

| b) | A kibocsátási hely ökoszisztémájának leírása, beleértve az éghajlatot, a növényzetet és az állatvilágot. |
| --- | --- |

b)

A kibocsátási hely ökoszisztémájának leírása, beleértve az éghajlatot, a növényzetet és az állatvilágot.

| c) | Reprodukció szempontjából összeférhető vadon élő rokonok vagy termesztett növényfajok jelenléte. |
| --- | --- |

c)

Reprodukció szempontjából összeférhető vadon élő rokonok vagy termesztett növényfajok jelenléte.

| d) | Közelség hivatalosan nyilvántartott biotópokhoz vagy védett területekhez, amelyek érintettek lehetnek. |
| --- | --- |

d)

Közelség hivatalosan nyilvántartott biotópokhoz vagy védett területekhez, amelyek érintettek lehetnek.

B.   Tudományos információk

| 1. | A fogadó növényre, vagy adott esetben szülői növényekre vonatkozó információk






  a) | Teljes név:






  i. | család neve, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Teljes név:

i.

család neve,

| ii. | nemzetség, |
| --- | --- |

ii.

nemzetség,

| iii. | faj, |
| --- | --- |

iii.

faj,

| iv. | alfaj, |
| --- | --- |

iv.

alfaj,

| v. | kultivár, vagy termesztési vonal, |
| --- | --- |

v.

kultivár, vagy termesztési vonal,

| vi. | köznyelvi elnevezés. |
| --- | --- |

vi.

köznyelvi elnevezés.

| b) | A növény földrajzi elosztása és termesztése az Unión belül. |
| --- | --- |

b)

A növény földrajzi elosztása és termesztése az Unión belül.

| c) | Az újratermelődésre vonatkozó információk:






  i. | az újratermelődés módja(i) |
| --- | --- | --- |

c)

Az újratermelődésre vonatkozó információk:

i.

az újratermelődés módja(i)

| ii. | az újratermelődést befolyásoló különleges tényezők, ha van ilyen |
| --- | --- |

ii.

az újratermelődést befolyásoló különleges tényezők, ha van ilyen

| iii. | generációs idő. |
| --- | --- |

iii.

generációs idő.

| d) | Reprodukció szempontjából összeférhetőség más termesztett vagy vadon élő növényfajokkal, beleértve az összeférhető fajok elterjedését Európában. |
| --- | --- |

d)

Reprodukció szempontjából összeférhetőség más termesztett vagy vadon élő növényfajokkal, beleértve az összeférhető fajok elterjedését Európában.

| e) | Túlélési képesség:






  i. | képesség túlélési struktúrák képzésére vagy nyugalmi állapotra |
| --- | --- | --- |

e)

Túlélési képesség:

i.

képesség túlélési struktúrák képzésére vagy nyugalmi állapotra

| ii. | a túlélést befolyásoló különleges tényezők, ha vannak ilyenek. |
| --- | --- |

ii.

a túlélést befolyásoló különleges tényezők, ha vannak ilyenek.

| f) | Terjedés:






  i. | a terjedés módjai és mértéke |
| --- | --- | --- |

f)

Terjedés:

i.

a terjedés módjai és mértéke

| ii. | a terjedést befolyásoló különleges tényezők, ha vannak ilyenek. |
| --- | --- |

ii.

a terjedést befolyásoló különleges tényezők, ha vannak ilyenek.

| g) | Azon növények esetében, amelyeket az Unióban általában nem termesztenek, a növény természetes élőhelyének leírása, beleértve a természetes ragadozókra, a parazitákra, a versenytársakra és a szimbiózisban élő szervezetekre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

g)

Azon növények esetében, amelyeket az Unióban általában nem termesztenek, a növény természetes élőhelyének leírása, beleértve a természetes ragadozókra, a parazitákra, a versenytársakra és a szimbiózisban élő szervezetekre vonatkozó információkat.

| h) | A növénynek a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó lehetséges kölcsönhatásai abban az ökoszisztémában található más szervezetekkel, ahol az rendszerint él, vagy egyéb helyen, beleértve az emberekre, állatokra és más szervezetekre gyakorolt toxikus hatásokra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

h)

A növénynek a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó lehetséges kölcsönhatásai abban az ökoszisztémában található más szervezetekkel, ahol az rendszerint él, vagy egyéb helyen, beleértve az emberekre, állatokra és más szervezetekre gyakorolt toxikus hatásokra vonatkozó információkat.

| 2. | Molekuláris jellemzés






  a) | A genetikai módosításra vonatkozó információk






  i. | A genetikai módosításra felhasznált módszerek leírása. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

A genetikai módosításra vonatkozó információk

i.

A genetikai módosításra felhasznált módszerek leírása.

| ii. | A felhasznált vektor természete és forrása. |
| --- | --- |

ii.

A felhasznált vektor természete és forrása.

| iii. | A genetikai módosításhoz alkalmazott nukleinsav(ak) forrása, a beépülésre szánt régió minden egyes alkotóelemének mérete és szándékolt szerepe |
| --- | --- |

iii.

A genetikai módosításhoz alkalmazott nukleinsav(ak) forrása, a beépülésre szánt régió minden egyes alkotóelemének mérete és szándékolt szerepe

| b) | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó adatok:






  i. | A létrehozott vagy módosított jellemző(k) és ismertetőjegyek általános leírása. |
| --- | --- | --- |

b)

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó adatok:

i.

A létrehozott vagy módosított jellemző(k) és ismertetőjegyek általános leírása.

| ii. | A ténylegesen beépült/törölt szakaszokra vonatkozó információk:






  — | a beépült DNS-szakasz(ok) mérete és másolata, valamint a jellemzésre használt módszerek, |
| --- | --- | --- |

ii.

A ténylegesen beépült/törölt szakaszokra vonatkozó információk:

—

a beépült DNS-szakasz(ok) mérete és másolata, valamint a jellemzésre használt módszerek,

| — | törlés esetén a kivágott szakasz(ok) mérete és funkciója, |
| --- | --- |

—

törlés esetén a kivágott szakasz(ok) mérete és funkciója,

| — | a beépült DNS-szakasz(ok) szubcelluláris lokalizációja a növényi sejtekben (sejtmagba, kloroplasztiszba, mitokondriumba történt beépülés vagy nem beépült formában való fennmaradás) és a meghatározás módszerei. |
| --- | --- |

—

a beépült DNS-szakasz(ok) szubcelluláris lokalizációja a növényi sejtekben (sejtmagba, kloroplasztiszba, mitokondriumba történt beépülés vagy nem beépült formában való fennmaradás) és a meghatározás módszerei.

| iii. | A növény azon részei, ahol a beépült DNS-szakasz kifejeződik. |
| --- | --- |

iii.

A növény azon részei, ahol a beépült DNS-szakasz kifejeződik.

| iv. | A beépült DNS-szakasz genetikai állandósága és a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény fenotípusos állandósága. |
| --- | --- |

iv.

A beépült DNS-szakasz genetikai állandósága és a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény fenotípusos állandósága.

| c) | A molekuláris jellemzésre vonatkozó következtetések |
| --- | --- |

c)

A molekuláris jellemzésre vonatkozó következtetések

| 3. | Konkrét kockázati területekre vonatkozó információk






  a) | Bármilyen változás géntechnológiával módosított magasabb rendű növény perzisztenciájában vagy inváziós képességében, valamint azon képességében, hogy genetikai anyagot adjon át más szervezeteknek és annak káros környezeti hatásai. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Bármilyen változás géntechnológiával módosított magasabb rendű növény perzisztenciájában vagy inváziós képességében, valamint azon képességében, hogy genetikai anyagot adjon át más szervezeteknek és annak káros környezeti hatásai.

| b) | Bármilyen változás géntechnológiával módosított magasabb rendű növény azon képességében, hogy genetikai anyagot adjon át mikroorganizmusoknak és annak káros környezeti hatásai. |
| --- | --- |

b)

Bármilyen változás géntechnológiával módosított magasabb rendű növény azon képességében, hogy genetikai anyagot adjon át mikroorganizmusoknak és annak káros környezeti hatásai.

| c) | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a célszervezetek kölcsönhatásának mechanizmusa (adott esetben) és annak káros környezeti hatásai. |
| --- | --- |

c)

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a célszervezetek kölcsönhatásának mechanizmusa (adott esetben) és annak káros környezeti hatásai.

| d) | Lehetséges változások a géntechnológiával módosított magasabb rendű növénynek nem célszervezetekkel történő, a genetikai módosításból eredő kölcsönhatásaiban, valamint azok káros környezeti hatásai. |
| --- | --- |

d)

Lehetséges változások a géntechnológiával módosított magasabb rendű növénynek nem célszervezetekkel történő, a genetikai módosításból eredő kölcsönhatásaiban, valamint azok káros környezeti hatásai.

| e) | A géntechnológiai módosítás eredményeként kialakuló lehetséges változások a géntechnológiával módosított magasabbrendű növényekkel kapcsolatos mezőgazdasági gyakorlatban és a növények kezelésében, valamint azok káros környezeti hatásai. |
| --- | --- |

e)

A géntechnológiai módosítás eredményeként kialakuló lehetséges változások a géntechnológiával módosított magasabbrendű növényekkel kapcsolatos mezőgazdasági gyakorlatban és a növények kezelésében, valamint azok káros környezeti hatásai.

| f) | Lehetséges kölcsönhatások az abiotikus környezettel és annak káros környezeti hatásai. |
| --- | --- |

f)

Lehetséges kölcsönhatások az abiotikus környezettel és annak káros környezeti hatásai.

| g) | A genetikai módosításból eredő bármilyen, az emberi és állati egészségre ható mérgező, allergén vagy más káros hatás. |
| --- | --- |

g)

A genetikai módosításból eredő bármilyen, az emberi és állati egészségre ható mérgező, allergén vagy más káros hatás.

| h) | Az egyes kockázati területekre vonatkozó következtetések. |
| --- | --- |

h)

Az egyes kockázati területekre vonatkozó következtetések.

| 4. | Az ellenőrzésre, a nyomon követésre, a kibocsátás utáni állapotra és a hulladékkezelési tervekre vonatkozó információk






  a) | A megtett intézkedések, beleértve a következőket:






  i. | a reprodukció szempontjából összeférhető növényfajoktól, azaz a rokon vad-, és gyomnövényektől és a kultúrnövényektől való térbeli és időbeli elszigetelés; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

A megtett intézkedések, beleértve a következőket:

i.

a reprodukció szempontjából összeférhető növényfajoktól, azaz a rokon vad-, és gyomnövényektől és a kultúrnövényektől való térbeli és időbeli elszigetelés;

| ii. | a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény bármely szaporító része terjedésének minimálisra csökkentésére vagy megelőzésére irányuló bármely intézkedés. |
| --- | --- |

ii.

a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény bármely szaporító része terjedésének minimálisra csökkentésére vagy megelőzésére irányuló bármely intézkedés.

| b) | A hely kibocsátás utáni kezelési módszereinek leírása. |
| --- | --- |

b)

A hely kibocsátás utáni kezelési módszereinek leírása.

| c) | A géntechnológiával módosított növényre – beleértve a hulladékokat – alkalmazott kibocsátás utáni kezelési módszerek leírása. |
| --- | --- |

c)

A géntechnológiával módosított növényre – beleértve a hulladékokat – alkalmazott kibocsátás utáni kezelési módszerek leírása.

| d) | A felügyeleti tervek és technikák leírása. |
| --- | --- |

d)

A felügyeleti tervek és technikák leírása.

| e) | A katasztrófaelhárítási terv leírása. |
| --- | --- |

e)

A katasztrófaelhárítási terv leírása.

| f) | Módszerek és eljárások leírása az alábbiakra:






  i. | a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény(ek) kibocsátási helyen kívüli terjedésének elkerülése vagy minimálisra csökkentése; |
| --- | --- | --- |

f)

Módszerek és eljárások leírása az alábbiakra:

i.

a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény(ek) kibocsátási helyen kívüli terjedésének elkerülése vagy minimálisra csökkentése;

| ii. | a kibocsátási hely illetéktelen személyek jogtalan behatolásától való védelme; |
| --- | --- |

ii.

a kibocsátási hely illetéktelen személyek jogtalan behatolásától való védelme;

| iii. | más szervezeteknek a kibocsátási helyre történő belépésének megelőzése, vagy minimálisra csökkentése. |
| --- | --- |

iii.

más szervezeteknek a kibocsátási helyre történő belépésének megelőzése, vagy minimálisra csökkentése.

| 5. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növény kimutatására és meghatározására szolgáló technikák leírása. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Adott esetben információk a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény korábbi kibocsátásairól. |
| --- | --- |

6.

II.   A 13. CIKK ALAPJÁN BENYÚJTOTT BEJELENTÉSEKBEN MEGKÖVETELT INFORMÁCIÓK

A.   Általános információk

| 1. | A bejelentő (társaság vagy intézmény) neve és címe |
| --- | --- |

1.

| 2. | A felelős tudós(ok) neve, képesítései és tapasztalata |
| --- | --- |

2.

| 3. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növény megnevezése és meghatározása: |
| --- | --- |

3.

| 4. | A bejelentés tartalma






  a) | Termesztés |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Termesztés

| b) | Egyéb (a bejelentésben meghatározandó) felhasználások |
| --- | --- |

b)

Egyéb (a bejelentésben meghatározandó) felhasználások

B.   Tudományos információk

| 1. | A fogadó növényre, vagy adott esetben szülői növényekre vonatkozó információk






  a) | Teljes név:






  i. | család neve, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Teljes név:

i.

család neve,

| ii. | nemzetség, |
| --- | --- |

ii.

nemzetség,

| iii. | faj, |
| --- | --- |

iii.

faj,

| iv. | alfaj, |
| --- | --- |

iv.

alfaj,

| v. | termesztési vonal, |
| --- | --- |

v.

termesztési vonal,

| vi. | köznyelvi elnevezés. |
| --- | --- |

vi.

köznyelvi elnevezés.

| b) | A növény földrajzi elosztása és termesztése az Unión belül. |
| --- | --- |

b)

A növény földrajzi elosztása és termesztése az Unión belül.

| c) | Az újratermelődésre vonatkozó információk:






  i. | az újratermelődés módja(i) |
| --- | --- | --- |

c)

Az újratermelődésre vonatkozó információk:

i.

az újratermelődés módja(i)

| ii. | az újratermelődést befolyásoló különleges tényezők, ha van ilyen |
| --- | --- |

ii.

az újratermelődést befolyásoló különleges tényezők, ha van ilyen

| iii. | generációs idő. |
| --- | --- |

iii.

generációs idő.

| d) | Reprodukció szempontjából összeférhetőség más termesztett vagy vadon élő növényfajokkal, beleértve az összeférhető fajok elterjedését az Unióban. |
| --- | --- |

d)

Reprodukció szempontjából összeférhetőség más termesztett vagy vadon élő növényfajokkal, beleértve az összeférhető fajok elterjedését az Unióban.

| e) | Túlélési képesség:






  i. | képesség túlélési struktúrák képzésére vagy nyugalmi állapotra |
| --- | --- | --- |

e)

Túlélési képesség:

i.

képesség túlélési struktúrák képzésére vagy nyugalmi állapotra

| ii. | a túlélést befolyásoló különleges tényezők, ha vannak ilyenek. |
| --- | --- |

ii.

a túlélést befolyásoló különleges tényezők, ha vannak ilyenek.

| f) | Terjedés:






  i. | a terjedés módjai és mértéke; |
| --- | --- | --- |

f)

Terjedés:

i.

a terjedés módjai és mértéke;

| ii. | a terjedést befolyásoló különleges tényezők, ha vannak ilyenek. |
| --- | --- |

ii.

a terjedést befolyásoló különleges tényezők, ha vannak ilyenek.

| g) | Azon növények esetében, amelyeket az Unióban általában nem termesztenek, a növény természetes élőhelyének leírása, beleértve a természetes ragadozókra, a parazitákra, a versenytársakra és a szimbiózisban élő szervezetekre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

g)

Azon növények esetében, amelyeket az Unióban általában nem termesztenek, a növény természetes élőhelyének leírása, beleértve a természetes ragadozókra, a parazitákra, a versenytársakra és a szimbiózisban élő szervezetekre vonatkozó információkat.

| h) | A növénynek a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó lehetséges kölcsönhatásai abban az ökoszisztémában található más szervezetekkel, ahol az rendszerint él, vagy egyéb helyen, beleértve az emberekre, állatokra és más szervezetekre gyakorolt toxikus hatásokra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

h)

A növénynek a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényekre vonatkozó lehetséges kölcsönhatásai abban az ökoszisztémában található más szervezetekkel, ahol az rendszerint él, vagy egyéb helyen, beleértve az emberekre, állatokra és más szervezetekre gyakorolt toxikus hatásokra vonatkozó információkat.

| 2. | Molekuláris jellemzés






  a) | A genetikai módosításra vonatkozó információk






  i. | A genetikai módosításra felhasznált módszerek leírása. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

A genetikai módosításra vonatkozó információk

i.

A genetikai módosításra felhasznált módszerek leírása.

| ii. | A felhasznált vektor természete és forrása. |
| --- | --- |

ii.

A felhasznált vektor természete és forrása.

| iii. | A genetikai módosításhoz alkalmazott nukleinsav(ak) forrása, a beépülésre szánt régió minden egyes alkotóelemének mérete és szándékolt szerepe |
| --- | --- |

iii.

A genetikai módosításhoz alkalmazott nukleinsav(ak) forrása, a beépülésre szánt régió minden egyes alkotóelemének mérete és szándékolt szerepe

| b) | A géntechnológiával módosított növényre vonatkozó információk






  i. | A létrehozott vagy módosított jellemző(k) és ismertetőjegyek leírása. |
| --- | --- | --- |

b)

A géntechnológiával módosított növényre vonatkozó információk

i.

A létrehozott vagy módosított jellemző(k) és ismertetőjegyek leírása.

| ii. | A ténylegesen beépült vagy törölt szakaszokra vonatkozó információk:






  — | az összes kimutatható beépült szakasz teljes és részleges másolatainak száma, valamint az annak jellemzésére használt módszerek, |
| --- | --- | --- |

ii.

A ténylegesen beépült vagy törölt szakaszokra vonatkozó információk:

—

az összes kimutatható beépült szakasz teljes és részleges másolatainak száma, valamint az annak jellemzésére használt módszerek,

| — | a bevitt genetikai anyag szervezete és sorrendje a beépülés egyes helyein szabványos elektronikus formátumban, |
| --- | --- |

—

a bevitt genetikai anyag szervezete és sorrendje a beépülés egyes helyein szabványos elektronikus formátumban,

| — | törlés esetén a kivágott szakasz(ok) mérete és funkciója, |
| --- | --- |

—

törlés esetén a kivágott szakasz(ok) mérete és funkciója,

| — | a beépült DNS-szakasz(ok) szubcelluláris elhelyezkedése (a sejtmagba, a kloroplasztiszokba, a mitokondriumba beépülve vagy nem beépült formában fennmaradva), illetve a meghatározása/meghatározásuk módszerei, |
| --- | --- |

—

a beépült DNS-szakasz(ok) szubcelluláris elhelyezkedése (a sejtmagba, a kloroplasztiszokba, a mitokondriumba beépülve vagy nem beépült formában fennmaradva), illetve a meghatározása/meghatározásuk módszerei,

| — | a beépüléstől vagy törléstől eltérő módosítások esetén a módosított genetikai anyag módosítás előtt és után betöltött szerepe, illetve a módosítás eredményeként a génkifejeződésben létrejövő közvetlen változások, |
| --- | --- |

—

a beépüléstől vagy törléstől eltérő módosítások esetén a módosított genetikai anyag módosítás előtt és után betöltött szerepe, illetve a módosítás eredményeként a génkifejeződésben létrejövő közvetlen változások,

| — | mind az 5′-, mind a 3′-flanking régióra vonatkozó nukletoid szekvencia-információk szabványosított elektronikus formában minden beépülési helyen, |
| --- | --- |

—

mind az 5′-, mind a 3′-flanking régióra vonatkozó nukletoid szekvencia-információk szabványosított elektronikus formában minden beépülési helyen,

| — | naprakész adatbázisok használatával végzett bioinformatikai elemzés, az ismert gének lehetséges megszakításainak vizsgálata céljából, |
| --- | --- |

—

naprakész adatbázisok használatával végzett bioinformatikai elemzés, az ismert gének lehetséges megszakításainak vizsgálata céljából,

| — | valamennyi nyitott leolvasási keret, (a továbbiakban: ORF) a beépült DNS-szakaszon belül (akár átrendezés következtében, akár nem), valamint a genetikai módosítás eredményeként létrejött keretek a genomi DNS-sel kapcsolódó helyeken. az ORF olyan nukleotid szekvencia, amely egy sor olyan kodont tartalmaz, amelyet ugyanazon olvasási keretben lévő stopkodon nem szakít meg, |
| --- | --- |

—

valamennyi nyitott leolvasási keret, (a továbbiakban: ORF) a beépült DNS-szakaszon belül (akár átrendezés következtében, akár nem), valamint a genetikai módosítás eredményeként létrejött keretek a genomi DNS-sel kapcsolódó helyeken. az ORF olyan nukleotid szekvencia, amely egy sor olyan kodont tartalmaz, amelyet ugyanazon olvasási keretben lévő stopkodon nem szakít meg,

| — | naprakész adatbázisokat használó bioinformatikai elemzés, amelynek célja az ORF és olyan ismert gének lehetséges hasonlóságainak vizsgálata, amelyek káros hatást gyakorolhatnak, |
| --- | --- |

—

naprakész adatbázisokat használó bioinformatikai elemzés, amelynek célja az ORF és olyan ismert gének lehetséges hasonlóságainak vizsgálata, amelyek káros hatást gyakorolhatnak,

| — | az újonnan expresszált fehérje elsődleges szerkezete (aminosav-szekvenciája) és szükség esetén egyéb szerkezetei, |
| --- | --- |

—

az újonnan expresszált fehérje elsődleges szerkezete (aminosav-szekvenciája) és szükség esetén egyéb szerkezetei,

| — | naprakész adatbázisok használatával végzett bioinformatikai elemzés, amelynek célja lehetséges szekvenciahomológiák és szükség esetén szerkezeti hasonlóságok vizsgálata az újonnan expresszált fehérje és ismert fehérjék vagy peptidek között, amelyek káros hatást gyakorolhatnak. |
| --- | --- |

—

naprakész adatbázisok használatával végzett bioinformatikai elemzés, amelynek célja lehetséges szekvenciahomológiák és szükség esetén szerkezeti hasonlóságok vizsgálata az újonnan expresszált fehérje és ismert fehérjék vagy peptidek között, amelyek káros hatást gyakorolhatnak.

| iii. | A beépült DNS-szakasz kifejeződésére vonatkozó információk:






  — | az expressziós analízis során alkalmazott módszer(ek) a teljesítményjellemzőikkel együtt, |
| --- | --- | --- |

iii.

A beépült DNS-szakasz kifejeződésére vonatkozó információk:

—

az expressziós analízis során alkalmazott módszer(ek) a teljesítményjellemzőikkel együtt,

| — | a beépült DNS-szakasz fejlődésspecifikus kifejeződésére vonatkozó információk a növény életciklusa folyamán, |
| --- | --- |

—

a beépült DNS-szakasz fejlődésspecifikus kifejeződésére vonatkozó információk a növény életciklusa folyamán,

| — | a növény azon részei, ahol a beépült/módosult szakaszok kifejeződnek, |
| --- | --- |

—

a növény azon részei, ahol a beépült/módosult szakaszok kifejeződnek,

| — | a hetedik franciabekezdés ii. pontjában említett új ORF-ek olyan, esetleg nem tervezett kifejeződése, ami biztonsági szempontból aggodalomra adhat okot, |
| --- | --- |

—

a hetedik franciabekezdés ii. pontjában említett új ORF-ek olyan, esetleg nem tervezett kifejeződése, ami biztonsági szempontból aggodalomra adhat okot,

| — | a fehérjék kifejeződésére vonatkozó adatok, ideértve a helyszíni vizsgálatokból beszerzett alapadatokat, amelyeknek utalnak a növény termesztésének körülményeire. |
| --- | --- |

—

a fehérjék kifejeződésére vonatkozó adatok, ideértve a helyszíni vizsgálatokból beszerzett alapadatokat, amelyeknek utalnak a növény termesztésének körülményeire.

| iv. | A beépült DNS-szakasz genetikai állandósága és a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény fenotípusos állandósága. |
| --- | --- |

iv.

A beépült DNS-szakasz genetikai állandósága és a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény fenotípusos állandósága.

| c) | Molekuláris jellemzésre vonatkozó következtetések |
| --- | --- |

c)

Molekuláris jellemzésre vonatkozó következtetések

| 3. | Az agronómiai és fenotípusos tulajdonságok és az összetétel összehasonlító elemzése






  a) | A hagyományos megfelelő és a további összehasonlítandó fajták kiválasztása. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

A hagyományos megfelelő és a további összehasonlítandó fajták kiválasztása.

| b) | A helyszíni vizsgálatok helyszíneinek kiválasztása. |
| --- | --- |

b)

A helyszíni vizsgálatok helyszíneinek kiválasztása.

| c) | A kísérlet felépítése és a terepen végzett vizsgálatok adatainak statisztikai elemzése összehasonlító elemzéshez:






  i. | A helyszíni vizsgálat tervének leírása. |
| --- | --- | --- |

c)

A kísérlet felépítése és a terepen végzett vizsgálatok adatainak statisztikai elemzése összehasonlító elemzéshez:

i.

A helyszíni vizsgálat tervének leírása.

| ii. | A fogadó környezet releváns aspektusának leírása |
| --- | --- |

ii.

A fogadó környezet releváns aspektusának leírása

| iii. | Statisztikai elemzés |
| --- | --- |

iii.

Statisztikai elemzés

| d) | Adott esetben az elemzéshez használt növényi anyag kiválasztása. |
| --- | --- |

d)

Adott esetben az elemzéshez használt növényi anyag kiválasztása.

| e) | Az agronómiai és fenotípusos tulajdonságok összehasonlító elemzése |
| --- | --- |

e)

Az agronómiai és fenotípusos tulajdonságok összehasonlító elemzése

| f) | Adott esetben az összetétel összehasonlító elemzése. |
| --- | --- |

f)

Adott esetben az összetétel összehasonlító elemzése.

| g) | Az összehasonlító elemzés következtetései. |
| --- | --- |

g)

Az összehasonlító elemzés következtetései.

| 4. | Az egyes veszélyeztetett területekre vonatkozó konkrét információk
  A II. melléklet D.2. szakaszában említett hét kockázati terület mindegyikére vonatkozóan a bejelentő először az okokat és okozatokat kifejtve leírja az okozott kárhoz vezető utat, ahogy a géntechnológiával módosított magasabbrendű növény kibocsátása a kárhoz vezethetett, figyelembe véve mind a veszélyt, mind az expozíciót.
  A bejelentő benyújtja a következő információkat, kivéve, ha azok a GMO tervezett felhasználásai tekintetében nem relevánsak:






  a) | A géntechnológiával módosított magasabbrendű növény perzisztenciája és inváziós képessége, beleértve a növények közötti génátvitelt.






  i. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények környezetben való perzisztenssé vagy invazívvá válásának lehetősége, valamint annak káros környezeti hatásainak értékelése; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A II. melléklet D.2. szakaszában említett hét kockázati terület mindegyikére vonatkozóan a bejelentő először az okokat és okozatokat kifejtve leírja az okozott kárhoz vezető utat, ahogy a géntechnológiával módosított magasabbrendű növény kibocsátása a kárhoz vezethetett, figyelembe véve mind a veszélyt, mind az expozíciót.

A bejelentő benyújtja a következő információkat, kivéve, ha azok a GMO tervezett felhasználásai tekintetében nem relevánsak:

a)

A géntechnológiával módosított magasabbrendű növény perzisztenciája és inváziós képessége, beleértve a növények közötti génátvitelt.

i.

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények környezetben való perzisztenssé vagy invazívvá válásának lehetősége, valamint annak káros környezeti hatásainak értékelése;

| ii. | Annak értékelése, hogy a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény milyen potenciállal rendelkezik a transzgén(ek)nek a reprodukció szempontjából összeférhető növényfajok részére történő átadására és ennek milyen káros környezeti hatásai vannak; |
| --- | --- |

ii.

Annak értékelése, hogy a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény milyen potenciállal rendelkezik a transzgén(ek)nek a reprodukció szempontjából összeférhető növényfajok részére történő átadására és ennek milyen káros környezeti hatásai vannak;

| iii. | A géntechnológiával módosított magasabbrendű növény perzisztenciájának és inváziós képességének káros környezeti hatásairól szóló következtetések, beleértve a növények közötti génátvitelt. |
| --- | --- |

iii.

A géntechnológiával módosított magasabbrendű növény perzisztenciájának és inváziós képességének káros környezeti hatásairól szóló következtetések, beleértve a növények közötti génátvitelt.

| b) | Génátvitel növényből mikroorganizmusokba






  i. | Az újonnan bevitt DNS-nek a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényből a mikroorganizmusokba történő átadása lehetőségének és annak káros hatásainak értékelése; |
| --- | --- | --- |

b)

Génátvitel növényből mikroorganizmusokba

i.

Az újonnan bevitt DNS-nek a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényből a mikroorganizmusokba történő átadása lehetőségének és annak káros hatásainak értékelése;

| ii. | Az újonnan beépült DNS-nek a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényből a mikroorganizmusokba történő átadásának az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre gyakorolt káros hatásaira vonatkozó következtetések; |
| --- | --- |

ii.

Az újonnan beépült DNS-nek a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényből a mikroorganizmusokba történő átadásának az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre gyakorolt káros hatásaira vonatkozó következtetések;

| c) | Adott esetben a géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a célzott szervezetek közötti kölcsönhatások






  i. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a célszervezetek közötti közvetlen és közvetett kölcsönhatások lehetséges változásainak, valamint azok káros környezeti hatásainak értékelése; |
| --- | --- | --- |

c)

Adott esetben a géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a célzott szervezetek közötti kölcsönhatások

i.

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények és a célszervezetek közötti közvetlen és közvetett kölcsönhatások lehetséges változásainak, valamint azok káros környezeti hatásainak értékelése;

| ii. | Annak értékelése, hogy mekkora a lehetősége annak, hogy a célszervezetben rezisztencia alakul ki az expresszált fehérjével szemben (a hagyományos növényvédő szerekkel vagy hasonló tulajdonságokkal rendelkező transzgenikus növényekkel szembeni rezisztencia alakulása alapján) és ennek milyen káros környezeti hatása(i) van(nak); |
| --- | --- |

ii.

Annak értékelése, hogy mekkora a lehetősége annak, hogy a célszervezetben rezisztencia alakul ki az expresszált fehérjével szemben (a hagyományos növényvédő szerekkel vagy hasonló tulajdonságokkal rendelkező transzgenikus növényekkel szembeni rezisztencia alakulása alapján) és ennek milyen káros környezeti hatása(i) van(nak);

| iii. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények célszervezetekkel való kölcsönhatásának káros környezeti hatásairól szóló következtetések. |
| --- | --- |

iii.

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növények célszervezetekkel való kölcsönhatásának káros környezeti hatásairól szóló következtetések.

| d) | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növénynek nem célszervezetekkel való kölcsönhatásai






  i. | Annak értékelése, hogy mekkora a lehetősége, hogy a géntechnológiával módosított magasabb rendű növénynek és a nem célzott szervezetek között – beleértve a védett fajokat is, – közvetlen és közvetett kölcsönhatás alakul ki és annak milyen káros hatásai vannak.
  Az értékelésnek figyelembe kell vennie az érintett ökoszisztéma-szolgáltatásokra és a szolgáltatásokat nyújtó fajokra gyakorolt lehetséges káros hatás(oka)t is. |
| --- | --- | --- |

d)

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növénynek nem célszervezetekkel való kölcsönhatásai

i.

Annak értékelése, hogy mekkora a lehetősége, hogy a géntechnológiával módosított magasabb rendű növénynek és a nem célzott szervezetek között – beleértve a védett fajokat is, – közvetlen és közvetett kölcsönhatás alakul ki és annak milyen káros hatásai vannak.

Az értékelésnek figyelembe kell vennie az érintett ökoszisztéma-szolgáltatásokra és a szolgáltatásokat nyújtó fajokra gyakorolt lehetséges káros hatás(oka)t is.

| ii. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növénynek és a nem célzott szervezetek közötti kölcsönhatás káros környezeti hatásairól szóló következtetések. |
| --- | --- |

ii.

A géntechnológiával módosított magasabb rendű növénynek és a nem célzott szervezetek közötti kölcsönhatás káros környezeti hatásairól szóló következtetések.

| e) | A specifikus termesztési, kezelési és betakarítási technikáik környezetre gyakorolt hatásai






  i. | A termesztésre való géntechnológiával módosított magasabb rendű növények esetében a géntechnológiával módosított magasabb rendű növények egyedi termesztési-, kezelési- és betakarítási technikái változásainak és azok káros környezeti hatásainak értékelése; |
| --- | --- | --- |

e)

A specifikus termesztési, kezelési és betakarítási technikáik környezetre gyakorolt hatásai

i.

A termesztésre való géntechnológiával módosított magasabb rendű növények esetében a géntechnológiával módosított magasabb rendű növények egyedi termesztési-, kezelési- és betakarítási technikái változásainak és azok káros környezeti hatásainak értékelése;

| ii. | Az adott termesztési, gazdálkodási és betakarítási technológiák káros környezeti hatásairól szóló következtetések. |
| --- | --- |

ii.

Az adott termesztési, gazdálkodási és betakarítási technológiák káros környezeti hatásairól szóló következtetések.

| f) | A biogeokémiai folyamatokra gyakorolt hatások






  i. | A biogeokémiai eljárások változásainak és azok káros hatásainak értékelése azon a területen, ahol a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényt termesztik, valamint a tágabb értelemben vett környezetben; |
| --- | --- | --- |

f)

A biogeokémiai folyamatokra gyakorolt hatások

i.

A biogeokémiai eljárások változásainak és azok káros hatásainak értékelése azon a területen, ahol a géntechnológiával módosított magasabb rendű növényt termesztik, valamint a tágabb értelemben vett környezetben;

| ii. | A biogeokémiai folyamatokra gyakorolt káros hatásokról szóló következtetések. |
| --- | --- |

ii.

A biogeokémiai folyamatokra gyakorolt káros hatásokról szóló következtetések.

| g) | Az emberi és állati egészségre gyakorolt hatások






  i. | A géntechnológiával módosított magasabbrendű növények és a géntechnológiával módosított magasabbrendű növényekkel – beleértve a géntechnológiával módosított magasabbrendű feldolgozott növényekből származó virágport vagy port – foglalkozó vagy azokkal kapcsolatban álló személyek közötti közvetlen és közvetett kölcsönhatások lehetőségeinek, valamint az ilyen kölcsönhatásoknak az emberi egészségre gyakorolt káros hatásainak értékelése; |
| --- | --- | --- |

g)

Az emberi és állati egészségre gyakorolt hatások

i.

A géntechnológiával módosított magasabbrendű növények és a géntechnológiával módosított magasabbrendű növényekkel – beleértve a géntechnológiával módosított magasabbrendű feldolgozott növényekből származó virágport vagy port – foglalkozó vagy azokkal kapcsolatban álló személyek közötti közvetlen és közvetett kölcsönhatások lehetőségeinek, valamint az ilyen kölcsönhatásoknak az emberi egészségre gyakorolt káros hatásainak értékelése;

| ii. | A nem emberi fogyasztásra szánt géntechnológiával módosított magasabb rendű növények esetében, – ahol azonban a fogadó vagy a szülői szervezet(ek) az emberi fogyasztás szempontjából figyelembe vehető(k), – a véletlen bevitel miatt az emberi egészségre gyakorolt lehetséges káros hatások értékelése; |
| --- | --- |

ii.

A nem emberi fogyasztásra szánt géntechnológiával módosított magasabb rendű növények esetében, – ahol azonban a fogadó vagy a szülői szervezet(ek) az emberi fogyasztás szempontjából figyelembe vehető(k), – a véletlen bevitel miatt az emberi egészségre gyakorolt lehetséges káros hatások értékelése;

| iii. | Az állatok által véletlenül elfogyasztott, géntechnológiával módosított magasabb rendű növények vagy az azokból származó anyagok állati egészségre gyakorolt lehetséges káros hatásainak értékelése; |
| --- | --- |

iii.

Az állatok által véletlenül elfogyasztott, géntechnológiával módosított magasabb rendű növények vagy az azokból származó anyagok állati egészségre gyakorolt lehetséges káros hatásainak értékelése;

| iv. | Az emberi és állati egészségre gyakorolt hatásokra vonatkozó következtetések. |
| --- | --- |

iv.

Az emberi és állati egészségre gyakorolt hatásokra vonatkozó következtetések.

| h) | Általános kockázatértékelés és következtetések.
  Az egyes kockázati területek vonatkozásában meg kell adni a következtetések összefoglalását.
  Az összefoglaló figyelembe veszi a II. melléklet C.3. szakaszában leírt módszer 1.-4. lépése szerinti kockázatjellemzést és a II. melléklet C.3. szakaszának 5. pontja szerint javasolt kockázatkezelési stratégiákat. |
| --- | --- |

h)

Általános kockázatértékelés és következtetések.

Az egyes kockázati területek vonatkozásában meg kell adni a következtetések összefoglalását.

Az összefoglaló figyelembe veszi a II. melléklet C.3. szakaszában leírt módszer 1.-4. lépése szerinti kockázatjellemzést és a II. melléklet C.3. szakaszának 5. pontja szerint javasolt kockázatkezelési stratégiákat.

| 5. | A géntechnológiával módosított magasabb rendű növény kimutatására és meghatározására szolgáló technikák leírása. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Adott esetben információk a géntechnológiával módosított magasabb rendű növény korábbi kibocsátásairól. |
| --- | --- |

6.

| 4. | A IV. melléklet A. szakasza a következőképpen módosul:






  a) | az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | a termékek javasolt kereskedelmi neve és az azokban található GMO-k neve, valamint a 65/2004/EK bizottsági rendelettel (*1) összhangban kidolgozott, a GMO-k egyedi azonosítójára vonatkozó javaslat. A hozzájárulás megadása után bármilyen új kereskedelmi nevet be kell jelenteni az illetékes hatóságnak, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A IV. melléklet A. szakasza a következőképpen módosul:

a)

az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

a termékek javasolt kereskedelmi neve és az azokban található GMO-k neve, valamint a 65/2004/EK bizottsági rendelettel (*1

(*1)  A Bizottság 65/2004/EK rendelete (2004. január 14.) a géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról (HL L 10., 2004.1.16., 5. o.).”
  "

*1

| b) | a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7. | a transzformációs esemény kimutatására, azonosítására és adott esetben mennyiségi meghatározására szolgáló módszerek; a GMO(k) mintái és azok kontrollmintái, valamint a referenciaanyag elérhetőségének helyére vonatkozó információk; Meg kell határozni azokat az információkat, amelyeket nem lehet – például titkossági okokból – a 31. cikk (2) bekezdésében említett nyilvántartás(ok)ban a nyilvánosság számára hozzáférhető módon megadni.” |
| --- | --- | --- |

b)

a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.

a transzformációs esemény kimutatására, azonosítására és adott esetben mennyiségi meghatározására szolgáló módszerek; a GMO(k) mintái és azok kontrollmintái, valamint a referenciaanyag elérhetőségének helyére vonatkozó információk; Meg kell határozni azokat az információkat, amelyeket nem lehet – például titkossági okokból – a 31. cikk (2) bekezdésében említett nyilvántartás(ok)ban a nyilvánosság számára hozzáférhető módon megadni.”

---

(*1)  A Bizottság 65/2004/EK rendelete (2004. január 14.) a géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról (HL L 10., 2004.1.16., 5. o.).”
  ”

*1

---

HATÁROZATOK

| 2018.3.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/351 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. március 8.)

a Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elutasításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,

tájékoztatva a tagállamokat,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2017/1795 végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetetett ki a Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára, valamint megszüntette a Szerbiából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalával kapcsolatos vizsgálatot. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2017/1795 végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetetett ki a Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára, valamint megszüntette a Szerbiából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalával kapcsolatos vizsgálatot.

2

| (2) | Az említett vám kivetését eredményező vizsgálat során Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából öt exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott fel. Mivel e felajánlásokat a vizsgálat kései szakaszában kiadott újabb végső nyilvánosságra hozatalt követően tették meg, a Bizottságnak nem állt módjában a végleges rendelet elfogadásához rendelkezésre álló időkereten belül elemezni, hogy elfogadhatóak-e ezek az árra vonatkozóan tett kötelezettségvállalások. Tekintve, hogy a Bizottság ezt rendkívüli körülménynek ítélte meg, kötelezettséget vállalt arra, hogy egy későbbi szakaszban elvégezi a szóban forgó öt felajánlás elemzését. A vizsgálat lezárását és a végleges rendelet kihirdetését követően egy hatodik exportáló gyártó is benyújtott árra vonatkozó kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(2)

Az említett vám kivetését eredményező vizsgálat során Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából öt exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott fel. Mivel e felajánlásokat a vizsgálat kései szakaszában kiadott újabb végső nyilvánosságra hozatalt követően tették meg, a Bizottságnak nem állt módjában a végleges rendelet elfogadásához rendelkezésre álló időkereten belül elemezni, hogy elfogadhatóak-e ezek az árra vonatkozóan tett kötelezettségvállalások. Tekintve, hogy a Bizottság ezt rendkívüli körülménynek ítélte meg, kötelezettséget vállalt arra, hogy egy későbbi szakaszban elvégezi a szóban forgó öt felajánlás elemzését. A vizsgálat lezárását és a végleges rendelet kihirdetését követően egy hatodik exportáló gyártó is benyújtott árra vonatkozó kötelezettségvállalást.

| (3) | 2017. december 18-án a Bizottság valamennyi érdekelt felet tájékoztatta a kötelezettségvállalási felajánlások értékeléséről és kiemelte, hogy szándékában áll az összes kötelezettségvállalási felajánlást elutasítani (a továbbiakban: a Bizottság értékelése). A kapott tájékoztatás alapján az érdekelt felek írásbeli beadványokban ismertették az értékeléssel kapcsolatos észrevételeiket, illetve néhány esetben a felajánlásaikra vonatkozó további módosításokat. Emellett azok az érdekelt felek, amelyek azt kérték, lehetőséget kaptak a meghallgatásra is. |
| --- | --- |

(3)

2017. december 18-án a Bizottság valamennyi érdekelt felet tájékoztatta a kötelezettségvállalási felajánlások értékeléséről és kiemelte, hogy szándékában áll az összes kötelezettségvállalási felajánlást elutasítani (a továbbiakban: a Bizottság értékelése). A kapott tájékoztatás alapján az érdekelt felek írásbeli beadványokban ismertették az értékeléssel kapcsolatos észrevételeiket, illetve néhány esetben a felajánlásaikra vonatkozó további módosításokat. Emellett azok az érdekelt felek, amelyek azt kérték, lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.

| (4) | 2018. január 3-án Ukrajna kormánya konzultációs lehetőséget kért a Bizottságtól az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás (3) 50A. cikke szerint. A konzultációkra 2018. január 26-án, az írásbeli beadványok benyújtására 2018. január 31-én került sor. |
| --- | --- |

(4)

2018. január 3-án Ukrajna kormánya konzultációs lehetőséget kért a Bizottságtól az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás (3) 50A. cikke szerint. A konzultációkra 2018. január 26-án, az írásbeli beadványok benyújtására 2018. január 31-én került sor.

3

2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (5) | A Bizottság valamennyi felajánlás megfelelőségét és kivitelezhetőségét az alkalmazandó jogi keret, az ukrajnai exportáló gyártó esetében többek között az EU–Ukrajna társulási megállapodás alapján értékelte. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság valamennyi felajánlás megfelelőségét és kivitelezhetőségét az alkalmazandó jogi keret, az ukrajnai exportáló gyártó esetében többek között az EU–Ukrajna társulási megállapodás alapján értékelte.

2.1.   A kötelezettségvállalási felajánlások és a felajánlások értékelése

A kötelezettségvállalási felajánlások és a felajánlások értékelése

2.1.1.   Companhia Siderúrgica Nacional (Brazília)

Companhia Siderúrgica Nacional (Brazília)

| (6) | Az exportáló gyártó az Unióba irányuló kivitel adott volumenére egy tonnánkénti minimális importár, az e volumen feletti kivitelre pedig egy másik – magasabb – minimális importár alkalmazását ajánlotta fel. Az exportáló gyártó felajánlásának emellett egy árkiigazítási mechanizmus is részét képezte. |
| --- | --- |

(6)

Az exportáló gyártó az Unióba irányuló kivitel adott volumenére egy tonnánkénti minimális importár, az e volumen feletti kivitelre pedig egy másik – magasabb – minimális importár alkalmazását ajánlotta fel. Az exportáló gyártó felajánlásának emellett egy árkiigazítási mechanizmus is részét képezte.

| (7) | Az egyetlen, átlagos minimális importáron alapuló felajánlás nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg a megállapítások szerint dömping keretében exportáló gyártó által okozott kárt. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt. A felajánlás ráadásul az egymással kapcsolatban álló jogalanyok közötti ügyletekre is kiterjed. Az ilyen kapcsolatok természetüknél fogva számos keresztkompenzációs lehetőséget rejtenek magukban. Minden további, a két kapcsolatban álló jogalany közötti ügylet, hitel- vagy támogatásnyújtás felhasználható a minimális importár kompenzációjára. A Bizottságnak nem áll módjában, hogy nyomon kövesse ezeket az ügyleteket, és nem rendelkezik az annak ellenőrzéséhez szükséges referenciaértékekkel, hogy valódi vagy kompenzációs ügyletekről van-e szó. |
| --- | --- |

(7)

Az egyetlen, átlagos minimális importáron alapuló felajánlás nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg a megállapítások szerint dömping keretében exportáló gyártó által okozott kárt. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt. A felajánlás ráadásul az egymással kapcsolatban álló jogalanyok közötti ügyletekre is kiterjed. Az ilyen kapcsolatok természetüknél fogva számos keresztkompenzációs lehetőséget rejtenek magukban. Minden további, a két kapcsolatban álló jogalany közötti ügylet, hitel- vagy támogatásnyújtás felhasználható a minimális importár kompenzációjára. A Bizottságnak nem áll módjában, hogy nyomon kövesse ezeket az ügyleteket, és nem rendelkezik az annak ellenőrzéséhez szükséges referenciaértékekkel, hogy valódi vagy kompenzációs ügyletekről van-e szó.

| (8) | Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó több tagállamban is rendelkezik kapcsolatban álló vállalattal, ezek közül pedig néhány az érintett termék további feldolgozásával foglalkozik. Az exportáló gyártó ezenfelül más termékeket is értékesít az uniós vevőknek, a vele kapcsolatban álló importőr pedig más forrásokból is értékesít hasonló terméket. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket, valamint az export volumenének függvényében alkalmazandó, két különböző minimális importár használatát hatékonyan nyomon kövesse. |
| --- | --- |

(8)

Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó több tagállamban is rendelkezik kapcsolatban álló vállalattal, ezek közül pedig néhány az érintett termék további feldolgozásával foglalkozik. Az exportáló gyártó ezenfelül más termékeket is értékesít az uniós vevőknek, a vele kapcsolatban álló importőr pedig más forrásokból is értékesít hasonló terméket. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket, valamint az export volumenének függvényében alkalmazandó, két különböző minimális importár használatát hatékonyan nyomon kövesse.

| (9) | A Bizottság értékelésére reagálva az exportáló gyártó előadta, hogy a felajánlásában javasolt minimális importár megszünteti a dömping káros hatását, mivel a vizsgálat egyik szakaszában a Bizottság is pont ugyanezen minimális importár alkalmazását javasolta. Az exportáló gyártó kiemelte, hogy a minimális importár az összes terméktípus súlyozott átlagos importárát veszi alapul. A minimális importár ennélfogva nem hozná hátrányos helyzetbe az uniós gyártókat, hiszen az alacsonyabb szintre árazott terméktípusok a kelleténél magasabb árszintre kerülnének, így ellensúlyozva a magasabb szintre árazott terméktípusokat. Ha e logikát a vizsgálati időszak alatti kivitelének terméktípus-összetételére alkalmaznánk, akkor az exportáló gyártó szerint a minimális importár elegendő lenne a dömping káros hatásának megszüntetéséhez. Az exportáló gyártó ezenkívül azt állította, hogy figyelembe véve – többek között – az exportára meghatározásának végleges rendeletbeli módját, nem kell a minimális importárat kiigazítani a vele kapcsolatban álló egyik vállalaton keresztüli értékesítések tekintetében. Az exportáló gyártó ezt követően azzal érvelt, hogy több okból is kizárt a keresztkompenzáció, különösen azért, mert a keresztkompenzáció megjelenne az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló vállalatok üzleti jelentéseiben. Az exportáló gyártó emellett kötelezettségvállalási felajánlását is módosította. Az új felajánlásban az exportáló gyártó vállalata, hogy felhagy a melegen síkhengerelt termékeknek a vele kapcsolatban álló uniós jogalanyon keresztüli viszonteladásával, és beszámol az egyéb termékek Unióba irányuló értékesítéséről. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság értékelésére reagálva az exportáló gyártó előadta, hogy a felajánlásában javasolt minimális importár megszünteti a dömping káros hatását, mivel a vizsgálat egyik szakaszában a Bizottság is pont ugyanezen minimális importár alkalmazását javasolta. Az exportáló gyártó kiemelte, hogy a minimális importár az összes terméktípus súlyozott átlagos importárát veszi alapul. A minimális importár ennélfogva nem hozná hátrányos helyzetbe az uniós gyártókat, hiszen az alacsonyabb szintre árazott terméktípusok a kelleténél magasabb árszintre kerülnének, így ellensúlyozva a magasabb szintre árazott terméktípusokat. Ha e logikát a vizsgálati időszak alatti kivitelének terméktípus-összetételére alkalmaznánk, akkor az exportáló gyártó szerint a minimális importár elegendő lenne a dömping káros hatásának megszüntetéséhez. Az exportáló gyártó ezenkívül azt állította, hogy figyelembe véve – többek között – az exportára meghatározásának végleges rendeletbeli módját, nem kell a minimális importárat kiigazítani a vele kapcsolatban álló egyik vállalaton keresztüli értékesítések tekintetében. Az exportáló gyártó ezt követően azzal érvelt, hogy több okból is kizárt a keresztkompenzáció, különösen azért, mert a keresztkompenzáció megjelenne az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló vállalatok üzleti jelentéseiben. Az exportáló gyártó emellett kötelezettségvállalási felajánlását is módosította. Az új felajánlásban az exportáló gyártó vállalata, hogy felhagy a melegen síkhengerelt termékeknek a vele kapcsolatban álló uniós jogalanyon keresztüli viszonteladásával, és beszámol az egyéb termékek Unióba irányuló értékesítéséről.

| (10) | Azon észrevételt illetően, hogy a javasolt minimális importár azért szünteti meg a dömping káros hatását, mert a vizsgálat egyik szakaszában a Bizottság is pont ugyanezen minimális importár alkalmazását javasolta, a Bizottság megjegyezte, hogy ezt a megoldást végül elvetette. Ennek okait – többek között – a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése részletezi, melyek összefoglalását a fenti (7) preambulumbekezdés tartalmazza. Az az észrevétel, amely szerint a minimális importár súlyozott átlagos importárakon alapul, nem érintette azt a következtetést, hogy a minimális importár a legdrágább terméktípusok tekintetében nem szünteti meg a dömping káros hatását. A Bizottságnak nem sikerült olyan adatokat azonosítania, amelyek alátámasztanák az állítást, hogy a minimális importár a vizsgálati időszak alatti kivitel terméktípus-összetétele miatt megszüntette volna a dömping káros hatását. Ilyen adatokat a kérelmező sem bocsátott rendelkezésre. A Bizottság megállapítása szerint azonban még ha rendelkezne is a szóban forgó állítást alátámasztó adatokkal, akkor sincs semmi akadálya annak, hogy a terméktípus-összetétel ne mozduljon el a magasabb szintre árazott terméktípusok felé. Tulajdonképpen már a minimális importár alkalmazása maga is elősegíthet egy ilyen irányú elmozdulást. Ami azt az észrevételt illeti, hogy az exportáló gyártóval kapcsolatban álló egyik vállalaton keresztüli értékesítések tekintetében nem kell kiigazítani a minimális importárat, a Bizottság – figyelembe véve az ügy vizsgálati időszakbeli körülményeit, különösen pedig az exportáló gyártóhoz tartozó exportár meghatározásának végleges rendeletbeli módját – egyet tud érteni azzal az állítással, hogy ez a kiigazítás nem lenne indokolt. Mindazonáltal semmilyen garancia nincs arra, hogy a körülmények nem változnak meg a jövőben, különös tekintettel arra, hogy egymással kapcsolatban álló vállalatokról van szó. Végezetül: a felajánlás módosításával és a keresztkompenzáció kockázatával összefüggésben a Bizottság megjegyezte, hogy bár az érintett termék viszonteladásának megszüntetésére vonatkozó kötelezettség mérsékelné a keresztkompenzáció kockázatát, a fő problémát, nevezetesen a minimális importár alkalmazását az egymással kapcsolatban álló jogalanyok közötti ügyletekben, továbbra sem oldaná meg. Két jogalany ilyen jellegű kapcsolata számos olyan keresztkompenzációs lehetőséget rejt magában, amelyet a Bizottság nem tud hatékonyan nyomon követni. Ezeknek nem mindegyike jelenne meg az üzleti jelentésekben, amelyek pedig mégis, azokhoz a Bizottság nem rendelkezne olyan megfelelő referenciaértékekkel, amelyek alapján meggyőződhetne a szóban forgó ügyletek kompenzációs jellegéről. Az egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítésekre kiterjedő kötelezettségvállalás kizárólag abban az esetben elfogadható, ha az érintett terméket végül viszonteladás keretében egy független vevőnek értékesítik, és az említett ügyletekre alkalmazható a – megfelelően kiigazított – minimális importár. Ha az érintett terméket más termékké alakítják át, erre nincs mód. |
| --- | --- |

(10)

Azon észrevételt illetően, hogy a javasolt minimális importár azért szünteti meg a dömping káros hatását, mert a vizsgálat egyik szakaszában a Bizottság is pont ugyanezen minimális importár alkalmazását javasolta, a Bizottság megjegyezte, hogy ezt a megoldást végül elvetette. Ennek okait – többek között – a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése részletezi, melyek összefoglalását a fenti (7) preambulumbekezdés tartalmazza. Az az észrevétel, amely szerint a minimális importár súlyozott átlagos importárakon alapul, nem érintette azt a következtetést, hogy a minimális importár a legdrágább terméktípusok tekintetében nem szünteti meg a dömping káros hatását. A Bizottságnak nem sikerült olyan adatokat azonosítania, amelyek alátámasztanák az állítást, hogy a minimális importár a vizsgálati időszak alatti kivitel terméktípus-összetétele miatt megszüntette volna a dömping káros hatását. Ilyen adatokat a kérelmező sem bocsátott rendelkezésre. A Bizottság megállapítása szerint azonban még ha rendelkezne is a szóban forgó állítást alátámasztó adatokkal, akkor sincs semmi akadálya annak, hogy a terméktípus-összetétel ne mozduljon el a magasabb szintre árazott terméktípusok felé. Tulajdonképpen már a minimális importár alkalmazása maga is elősegíthet egy ilyen irányú elmozdulást. Ami azt az észrevételt illeti, hogy az exportáló gyártóval kapcsolatban álló egyik vállalaton keresztüli értékesítések tekintetében nem kell kiigazítani a minimális importárat, a Bizottság – figyelembe véve az ügy vizsgálati időszakbeli körülményeit, különösen pedig az exportáló gyártóhoz tartozó exportár meghatározásának végleges rendeletbeli módját – egyet tud érteni azzal az állítással, hogy ez a kiigazítás nem lenne indokolt. Mindazonáltal semmilyen garancia nincs arra, hogy a körülmények nem változnak meg a jövőben, különös tekintettel arra, hogy egymással kapcsolatban álló vállalatokról van szó. Végezetül: a felajánlás módosításával és a keresztkompenzáció kockázatával összefüggésben a Bizottság megjegyezte, hogy bár az érintett termék viszonteladásának megszüntetésére vonatkozó kötelezettség mérsékelné a keresztkompenzáció kockázatát, a fő problémát, nevezetesen a minimális importár alkalmazását az egymással kapcsolatban álló jogalanyok közötti ügyletekben, továbbra sem oldaná meg. Két jogalany ilyen jellegű kapcsolata számos olyan keresztkompenzációs lehetőséget rejt magában, amelyet a Bizottság nem tud hatékonyan nyomon követni. Ezeknek nem mindegyike jelenne meg az üzleti jelentésekben, amelyek pedig mégis, azokhoz a Bizottság nem rendelkezne olyan megfelelő referenciaértékekkel, amelyek alapján meggyőződhetne a szóban forgó ügyletek kompenzációs jellegéről. Az egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítésekre kiterjedő kötelezettségvállalás kizárólag abban az esetben elfogadható, ha az érintett terméket végül viszonteladás keretében egy független vevőnek értékesítik, és az említett ügyletekre alkalmazható a – megfelelően kiigazított – minimális importár. Ha az érintett terméket más termékké alakítják át, erre nincs mód.

2.1.2.   Usinas Siderurgicas de Minas Gerais S.A. (Brazília)

Usinas Siderurgicas de Minas Gerais S.A. (Brazília)

| (11) | Az exportáló gyártó egyetlen, az összes kivitelére vonatkozó tonnánkénti minimális importár alkalmazására tett felajánlást. |
| --- | --- |

(11)

Az exportáló gyártó egyetlen, az összes kivitelére vonatkozó tonnánkénti minimális importár alkalmazására tett felajánlást.

| (12) | Az egyetlen, átlagos minimális importáron alapuló felajánlás nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések pontosabban jelenítik meg a megállapítások szerint dömping keretében exportáló gyártó által okozott kárt, mint egyetlen minimális importár. Az intézkedések e formája – szemben az egyetlen minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt. A felajánlás ezenfelül azért sem megfelelő, mert az exportáló gyártó nem tett javaslatot kiigazítási mechanizmusra, holott a melegen síkhengerelt termékek árai az idők folyamán akár nagyobb eltéréseket is mutathatnak. |
| --- | --- |

(12)

Az egyetlen, átlagos minimális importáron alapuló felajánlás nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések pontosabban jelenítik meg a megállapítások szerint dömping keretében exportáló gyártó által okozott kárt, mint egyetlen minimális importár. Az intézkedések e formája – szemben az egyetlen minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt. A felajánlás ezenfelül azért sem megfelelő, mert az exportáló gyártó nem tett javaslatot kiigazítási mechanizmusra, holott a melegen síkhengerelt termékek árai az idők folyamán akár nagyobb eltéréseket is mutathatnak.

| (13) | Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó globális struktúrája és értékesítési tevékenységei miatt a javasolt, árra vonatkozó kötelezettségvállalást nem lehet hatékony módon nyomon követni, ami számos lehetőséget rejt magában az árak keresztkompenzációjára. Az exportáló gyártó több tagállamban, továbbá az Unión kívül is számos kapcsolatban álló vállalattal rendelkezik. Az exportáló gyártó emellett más termékeket is értékesít az Unióba. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse. |
| --- | --- |

(13)

Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó globális struktúrája és értékesítési tevékenységei miatt a javasolt, árra vonatkozó kötelezettségvállalást nem lehet hatékony módon nyomon követni, ami számos lehetőséget rejt magában az árak keresztkompenzációjára. Az exportáló gyártó több tagállamban, továbbá az Unión kívül is számos kapcsolatban álló vállalattal rendelkezik. Az exportáló gyártó emellett más termékeket is értékesít az Unióba. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse.

2.1.3.   Mobarakeh Steel Company (Irán)

Mobarakeh Steel Company (Irán)

| (14) | Az exportáló gyártó egy, az összes kivitelére vonatkozó, az unióbeli kereskedőjén keresztüli értékesítések tekintetében kiigazított, tonnánkénti minimális importár alkalmazására tett felajánlást. |
| --- | --- |

(14)

Az exportáló gyártó egy, az összes kivitelére vonatkozó, az unióbeli kereskedőjén keresztüli értékesítések tekintetében kiigazított, tonnánkénti minimális importár alkalmazására tett felajánlást.

| (15) | Az egyetlen, átlagos minimális importáron alapuló felajánlás nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg az exportáló gyártó esetében megállapított kárt okozó dömpinget. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt okozó dömpinget. A felajánlás ezenfelül azért sem megfelelő, mert az exportáló gyártó nem tett javaslatot kiigazítási mechanizmusra, holott a melegen síkhengerelt termékek árai az idők folyamán akár nagyobb eltéréseket is mutathatnak. |
| --- | --- |

(15)

Az egyetlen, átlagos minimális importáron alapuló felajánlás nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg az exportáló gyártó esetében megállapított kárt okozó dömpinget. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt okozó dömpinget. A felajánlás ezenfelül azért sem megfelelő, mert az exportáló gyártó nem tett javaslatot kiigazítási mechanizmusra, holott a melegen síkhengerelt termékek árai az idők folyamán akár nagyobb eltéréseket is mutathatnak.

| (16) | Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Tekintve, hogy az exportáló gyártó más termékeket is értékesít az Unióba, az árra vonatkozóan javasolt kötelezettségvállalást lehetetlen lenne hatékonyan nyomon követni, ami lehetőséget biztosít az árak keresztkompenzációjára. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Tekintve, hogy az exportáló gyártó más termékeket is értékesít az Unióba, az árra vonatkozóan javasolt kötelezettségvállalást lehetetlen lenne hatékonyan nyomon követni, ami lehetőséget biztosít az árak keresztkompenzációjára. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse.

| (17) | A Bizottság értékelésére reagálva az exportáló gyártó előadta, hogy a Bizottság említést sem tett arról, hogy felajánlása a Bizottság egyik vizsgálati szakaszban előterjesztett javaslatát tükrözte. Az exportáló gyártó magyarázatot kért a Bizottságtól arra vonatkozóan, hogy miért nem megfelelő egy olyan felajánlás, amely a szóban forgó javaslatot tükrözi. Az exportáló gyártó állítása szerint az általa javasolt minimális importár magasabb annál, mint amelyre a Bizottság tett javaslatot a vizsgálat során, ebből adódóan pedig a kötelezettségvállalásban javasolt minimális importár lényegénél fogva elhárítja az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Az exportáló gyártó emellett azzal érvelt, hogy a legdrágább termékek esetében nincs különbség a dömping káros hatásának elhárítása szempontjából a minimális importárak és a tonnánkénti specifikus vámok között, vagyis ez az érv irreleváns. Az exportáló gyártó érvelése szerint az, hogy egyéb termékeket értékesít az Unióba, nem hordozza magában automatikusan a keresztkompenzáció kockázatát. Végezetül: álláspontja szerint a kötelezettségvállalási számlákkal éppúgy elhárítható lenne a kijátszás, illetve a keresztkompenzáció minden kockázata, mint a végleges általános tájékoztatóban javasolt érvényes kereskedelmi számlák alkalmazásával. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság értékelésére reagálva az exportáló gyártó előadta, hogy a Bizottság említést sem tett arról, hogy felajánlása a Bizottság egyik vizsgálati szakaszban előterjesztett javaslatát tükrözte. Az exportáló gyártó magyarázatot kért a Bizottságtól arra vonatkozóan, hogy miért nem megfelelő egy olyan felajánlás, amely a szóban forgó javaslatot tükrözi. Az exportáló gyártó állítása szerint az általa javasolt minimális importár magasabb annál, mint amelyre a Bizottság tett javaslatot a vizsgálat során, ebből adódóan pedig a kötelezettségvállalásban javasolt minimális importár lényegénél fogva elhárítja az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Az exportáló gyártó emellett azzal érvelt, hogy a legdrágább termékek esetében nincs különbség a dömping káros hatásának elhárítása szempontjából a minimális importárak és a tonnánkénti specifikus vámok között, vagyis ez az érv irreleváns. Az exportáló gyártó érvelése szerint az, hogy egyéb termékeket értékesít az Unióba, nem hordozza magában automatikusan a keresztkompenzáció kockázatát. Végezetül: álláspontja szerint a kötelezettségvállalási számlákkal éppúgy elhárítható lenne a kijátszás, illetve a keresztkompenzáció minden kockázata, mint a végleges általános tájékoztatóban javasolt érvényes kereskedelmi számlák alkalmazásával.

| (18) | A Bizottság megjegyezte, hogy értékelése nemcsak hogy kihangsúlyozta a kötelezettségvállalási felajánlás és a vizsgálat egyik szakaszában mérlegelt alternatíva közötti hasonlóságokat, de a (15) preambulumbekezdésben a végleges rendelet azon részét is megjelöli és összefoglalja, amely magyarázattal szolgál a szóban forgó alternatíva elvetésének okairól. Ugyanez az érvelés vonatkozik az exportáló gyártó azon észrevételére, amelyben a kötelezettségvállalási számlákat a vizsgálat során mérlegelt, de végül a Bizottság által elvetett megoldások egyikéhez hasonlítja. Az, hogy az exportáló gyártó által javasolt minimális importár magasabb annál, mint amelynek alkalmazását a vizsgálat egy adott szakaszában a Bizottság fontolóra vette, nem jelenti azt, hogy a javasolt minimális importár lényegénél fogva megszünteti a dömping káros hatását. A különbség csekély és nem befolyásolta az érvelést, miszerint egy átlagos minimális importár nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Hasonlóképpen az az észrevétel sem helytálló, amely szerint e tekintetben a minimális importár ugyanolyan kevéssé hatékony, mint specifikus vám. A minimális importártól eltérően a specifikus vám esetében az importőröknek többet kell fizetniük a drágább terméktípusért, ugyanis az általuk fizetendő ár az adott terméktípus piaci árából, illetve a vámból adódik össze. A minimális importárra, amely valamennyi terméktípusnál azonos, ez nem érvényes. Végezetül: az egyéb termékek unióbeli értékesítése valóban csak akkor használható fel keresztkompenzációra, ha ugyanazon vevőknek kerülnek eladásra, mint a melegen síkhengerelt termékek. Mindazonáltal a Bizottság jelezte, hogy a keresztkompenzáció és a keresztkompenzáció kockázata két külön fogalom. Például: a Bizottságnak tudomása van arról, hogy az exportáló gyártó értékesít egyéb termékeket az Unióba, de a vevőkről, amelyeknek e termékeit az exportáló gyártó értékesíti, nem rendelkezik információval. Az exportáló gyártó külön nem cáfolta, hogy a melegen síkhengerelt termékek vevőinek egyéb termékeket is értékesít, és kötelezettséget sem vállalat arra, hogy a jövőben ne tenne így. Ebben a helyzetben – noha nem bizonyított a keresztkompenzáció – egyértelműen fennáll a keresztkompenzáció kockázata, amelyet a Bizottságnak nem áll módjában ellenőrizni. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság megjegyezte, hogy értékelése nemcsak hogy kihangsúlyozta a kötelezettségvállalási felajánlás és a vizsgálat egyik szakaszában mérlegelt alternatíva közötti hasonlóságokat, de a (15) preambulumbekezdésben a végleges rendelet azon részét is megjelöli és összefoglalja, amely magyarázattal szolgál a szóban forgó alternatíva elvetésének okairól. Ugyanez az érvelés vonatkozik az exportáló gyártó azon észrevételére, amelyben a kötelezettségvállalási számlákat a vizsgálat során mérlegelt, de végül a Bizottság által elvetett megoldások egyikéhez hasonlítja. Az, hogy az exportáló gyártó által javasolt minimális importár magasabb annál, mint amelynek alkalmazását a vizsgálat egy adott szakaszában a Bizottság fontolóra vette, nem jelenti azt, hogy a javasolt minimális importár lényegénél fogva megszünteti a dömping káros hatását. A különbség csekély és nem befolyásolta az érvelést, miszerint egy átlagos minimális importár nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Hasonlóképpen az az észrevétel sem helytálló, amely szerint e tekintetben a minimális importár ugyanolyan kevéssé hatékony, mint specifikus vám. A minimális importártól eltérően a specifikus vám esetében az importőröknek többet kell fizetniük a drágább terméktípusért, ugyanis az általuk fizetendő ár az adott terméktípus piaci árából, illetve a vámból adódik össze. A minimális importárra, amely valamennyi terméktípusnál azonos, ez nem érvényes. Végezetül: az egyéb termékek unióbeli értékesítése valóban csak akkor használható fel keresztkompenzációra, ha ugyanazon vevőknek kerülnek eladásra, mint a melegen síkhengerelt termékek. Mindazonáltal a Bizottság jelezte, hogy a keresztkompenzáció és a keresztkompenzáció kockázata két külön fogalom. Például: a Bizottságnak tudomása van arról, hogy az exportáló gyártó értékesít egyéb termékeket az Unióba, de a vevőkről, amelyeknek e termékeit az exportáló gyártó értékesíti, nem rendelkezik információval. Az exportáló gyártó külön nem cáfolta, hogy a melegen síkhengerelt termékek vevőinek egyéb termékeket is értékesít, és kötelezettséget sem vállalat arra, hogy a jövőben ne tenne így. Ebben a helyzetben – noha nem bizonyított a keresztkompenzáció – egyértelműen fennáll a keresztkompenzáció kockázata, amelyet a Bizottságnak nem áll módjában ellenőrizni.

2.1.4.   PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (Oroszország)

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (Oroszország)

| (19) | Az exportáló gyártó felajánlása két – egy lemezekre és egy tekercsekre vonatkozó – tonnánkénti minimális importárat tartalmazott. Felajánlásának emellett egy árkiigazítási mechanizmus is részét képezte, illetve a felajánlás módosításával az exportáló gyártó azt is vállalta, hogy az érintett terméket csak közvetlenül független vevőknek fogja értékesíteni az Unióban, illetve hogy a melegen síkhengerelt termékek vevőinek nem fog egyéb termékeket értékesíteni az Unióban. |
| --- | --- |

(19)

Az exportáló gyártó felajánlása két – egy lemezekre és egy tekercsekre vonatkozó – tonnánkénti minimális importárat tartalmazott. Felajánlásának emellett egy árkiigazítási mechanizmus is részét képezte, illetve a felajánlás módosításával az exportáló gyártó azt is vállalta, hogy az érintett terméket csak közvetlenül független vevőknek fogja értékesíteni az Unióban, illetve hogy a melegen síkhengerelt termékek vevőinek nem fog egyéb termékeket értékesíteni az Unióban.

| (20) | Az exportáló gyártó a vizsgálat lezárását követően nyújtotta be felajánlását, ebből kifolyólag azt el kell utasítani. Noha az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján rendkívüli körülmények fennállása esetén az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdése szerinti előterjesztések megtételére nyitva álló határidő végét követően is fel lehet ajánlani kötelezettségvállalásokat, e felajánlásokat a vizsgálat lezárása előtt kellő időben kell megtenni. |
| --- | --- |

(20)

Az exportáló gyártó a vizsgálat lezárását követően nyújtotta be felajánlását, ebből kifolyólag azt el kell utasítani. Noha az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján rendkívüli körülmények fennállása esetén az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdése szerinti előterjesztések megtételére nyitva álló határidő végét követően is fel lehet ajánlani kötelezettségvállalásokat, e felajánlásokat a vizsgálat lezárása előtt kellő időben kell megtenni.

| (21) | Mindazonáltal, még ha a felajánlást kellő időben is nyújtották volna be, a két átlagos minimális importáron alapuló felajánlás akkor sem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg az exportáló gyártó esetében megállapított kárt okozó dömpinget. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt okozó dömpinget. |
| --- | --- |

(21)

Mindazonáltal, még ha a felajánlást kellő időben is nyújtották volna be, a két átlagos minimális importáron alapuló felajánlás akkor sem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg az exportáló gyártó esetében megállapított kárt okozó dömpinget. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt okozó dömpinget.

| (22) | Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó globális struktúrája és értékesítési tevékenységei miatt az árra vonatkozóan javasolt kötelezettségvállalást lehetetlen lenne hatékonyan nyomon követni, ami számos lehetőséget biztosít az árak keresztkompenzációjára. Az exportáló gyártó több kapcsolatban álló vállalattal rendelkezik és más acéltermékeket is értékesít az Unióba. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse. |
| --- | --- |

(22)

Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó globális struktúrája és értékesítési tevékenységei miatt az árra vonatkozóan javasolt kötelezettségvállalást lehetetlen lenne hatékonyan nyomon követni, ami számos lehetőséget biztosít az árak keresztkompenzációjára. Az exportáló gyártó több kapcsolatban álló vállalattal rendelkezik és más acéltermékeket is értékesít az Unióba. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse.

| (23) | A Bizottság értékelésére adott válaszában az exportáló gyártó jelezte, hogy nem ért egyet a fenti értékeléssel, külön kiemelve a jelentőségét az utólagos felajánlásainak, melyek keretében vállalta, hogy csak egyetlen értékesítési csatornát használ és nem értékesít a melegen síkhengerelt termékek vevőinek egyéb termékeket. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság értékelésére adott válaszában az exportáló gyártó jelezte, hogy nem ért egyet a fenti értékeléssel, külön kiemelve a jelentőségét az utólagos felajánlásainak, melyek keretében vállalta, hogy csak egyetlen értékesítési csatornát használ és nem értékesít a melegen síkhengerelt termékek vevőinek egyéb termékeket.

| (24) | Az utólagos vállalások kapcsán a Bizottság megjegyezte, hogy az exportáló gyártó globális struktúrája, valamint vevőinek globális struktúrája miatt lehetetlen az összes keresztkompenzációs lehetőséget nyomon követni. Így például, ha a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok az Unióban nem értékesítenek egyéb termékeket a melegen síkhengerelt termékek egy adott vevőjének, a velük kapcsolatban álló – Unión belüli vagy kívüli – vállalatokat semmi sem akadályozná meg abban, hogy e vevőkkel vagy a vevőkkel kapcsolatban álló jogalanyokkal ne bonyolítsanak le potenciálisan keresztkompenzációs ügyleteket. Jóllehet az exportáló gyártó nem értett egyet a felajánlása megfelelőségét tárgyaló értékeléssel, egyetlen további érvet sem hozott fel a Bizottság által levont következtetéssel szemben. |
| --- | --- |

(24)

Az utólagos vállalások kapcsán a Bizottság megjegyezte, hogy az exportáló gyártó globális struktúrája, valamint vevőinek globális struktúrája miatt lehetetlen az összes keresztkompenzációs lehetőséget nyomon követni. Így például, ha a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok az Unióban nem értékesítenek egyéb termékeket a melegen síkhengerelt termékek egy adott vevőjének, a velük kapcsolatban álló – Unión belüli vagy kívüli – vállalatokat semmi sem akadályozná meg abban, hogy e vevőkkel vagy a vevőkkel kapcsolatban álló jogalanyokkal ne bonyolítsanak le potenciálisan keresztkompenzációs ügyleteket. Jóllehet az exportáló gyártó nem értett egyet a felajánlása megfelelőségét tárgyaló értékeléssel, egyetlen további érvet sem hozott fel a Bizottság által levont következtetéssel szemben.

2.1.5.   Novolipetsk Steel OJSC (Oroszország)

Novolipetsk Steel OJSC (Oroszország)

| (25) | Az exportáló gyártó először több, terméktípustól függő, tonnánkénti minimális importár alkalmazását ajánlotta fel. Ezt a felajánlását a későbbiekben módosította, és egy olyan, valamennyi terméktípusra vonatkozó, tonnánkénti minimális importárra tett javaslatot, amely egy, a melegen síkhengerelt termékek átlagárain alapuló kiigazítási mechanizmust is magában foglal. Az exportáló gyártó emellett egy éves mennyiségi felső határra is javaslatot tett, illetve vállalta, hogy csak a vele kapcsolatban álló vállalatnak és kizárólag további feldolgozás céljára értékesít az Unióban. |
| --- | --- |

(25)

Az exportáló gyártó először több, terméktípustól függő, tonnánkénti minimális importár alkalmazását ajánlotta fel. Ezt a felajánlását a későbbiekben módosította, és egy olyan, valamennyi terméktípusra vonatkozó, tonnánkénti minimális importárra tett javaslatot, amely egy, a melegen síkhengerelt termékek átlagárain alapuló kiigazítási mechanizmust is magában foglal. Az exportáló gyártó emellett egy éves mennyiségi felső határra is javaslatot tett, illetve vállalta, hogy csak a vele kapcsolatban álló vállalatnak és kizárólag további feldolgozás céljára értékesít az Unióban.

| (26) | Az egyetlen, átlagos minimális importáron alapuló felajánlás nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg az exportáló gyártó esetében megállapított kárt okozó dömpinget. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt okozó dömpinget. A felajánlás ráadásul az egymással kapcsolatban álló jogalanyok közötti ügyletekre is kiterjed. Az ilyen kapcsolatok természetüknél fogva számos keresztkompenzációs lehetőséget rejtenek magukban. Minden további, a két kapcsolatban álló jogalany közötti ügylet, hitel- vagy támogatásnyújtás felhasználható a minimális importár kompenzációjára. A Bizottságnak nem áll módjában, hogy nyomon kövesse ezeket az ügyleteket, és nem rendelkezik az annak ellenőrzéséhez szükséges referenciaértékekkel, hogy valódi vagy kompenzációs ügyletekről van-e szó. |
| --- | --- |

(26)

Az egyetlen, átlagos minimális importáron alapuló felajánlás nem megfelelő, mivel nem szünteti meg az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg az exportáló gyártó esetében megállapított kárt okozó dömpinget. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt okozó dömpinget. A felajánlás ráadásul az egymással kapcsolatban álló jogalanyok közötti ügyletekre is kiterjed. Az ilyen kapcsolatok természetüknél fogva számos keresztkompenzációs lehetőséget rejtenek magukban. Minden további, a két kapcsolatban álló jogalany közötti ügylet, hitel- vagy támogatásnyújtás felhasználható a minimális importár kompenzációjára. A Bizottságnak nem áll módjában, hogy nyomon kövesse ezeket az ügyleteket, és nem rendelkezik az annak ellenőrzéséhez szükséges referenciaértékekkel, hogy valódi vagy kompenzációs ügyletekről van-e szó.

| (27) | Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó globális struktúrája és értékesítési tevékenységei miatt az árra vonatkozóan javasolt kötelezettségvállalást lehetetlen lenne hatékonyan nyomon követni, ami számos lehetőséget biztosít az árak keresztkompenzációjára. A vele kapcsolatban álló unióbeli vállalatok ráadásul szintén gyártják és értékesítik a hasonló terméket. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse. |
| --- | --- |

(27)

Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó globális struktúrája és értékesítési tevékenységei miatt az árra vonatkozóan javasolt kötelezettségvállalást lehetetlen lenne hatékonyan nyomon követni, ami számos lehetőséget biztosít az árak keresztkompenzációjára. A vele kapcsolatban álló unióbeli vállalatok ráadásul szintén gyártják és értékesítik a hasonló terméket. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse.

| (28) | A Bizottság értékelésére reagálva az exportáló gyártó kijelentette, hogy felajánlásának két alapelemét, nevezetesen a mennyiségi felső határ alkalmazását és a végfelhasználásra vonatkozó (azaz a további feldolgozásra szorítkozó) vállalást a Bizottság figyelmen kívül hagyta. Az exportáló gyártó szerint e két vállalás jelenti a biztosítékot arra, hogy megszűnjön a dömpingáron történő kivitel, mivel az érintett terméket nem exportálnák az uniós szabadpiacra. Az exportáló gyártó ezt követően rámutatott, hogy a kötött piac tekintetében a Bizottság nem állapított meg károkozást a végleges rendeletben. Felsorakoztatott érvei ellenére, továbbá a teljes együttműködés szellemében az exportáló gyártó módosította felajánlását és huszonkét, terméktípusok szerinti minimális importár alkalmazását ajánlotta fel. A keresztkompenzáció kockázata kapcsán az exportáló gyártó megjegyezte, hogy mivel nem lesz szabadpiacra irányuló értékesítés, valójában irreleváns az érintett termék csoporton belüli minimális értékesítési ára. Minthogy a szóban forgó minimális ár irreleváns, a keresztkompenzáció kockázata sem bír jelentőséggel. Az exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a csoporton belüli ügyletekre a csoport transzferár-politikája irányadó, így azok nem használhatók fel keresztkompenzációra. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság értékelésére reagálva az exportáló gyártó kijelentette, hogy felajánlásának két alapelemét, nevezetesen a mennyiségi felső határ alkalmazását és a végfelhasználásra vonatkozó (azaz a további feldolgozásra szorítkozó) vállalást a Bizottság figyelmen kívül hagyta. Az exportáló gyártó szerint e két vállalás jelenti a biztosítékot arra, hogy megszűnjön a dömpingáron történő kivitel, mivel az érintett terméket nem exportálnák az uniós szabadpiacra. Az exportáló gyártó ezt követően rámutatott, hogy a kötött piac tekintetében a Bizottság nem állapított meg károkozást a végleges rendeletben. Felsorakoztatott érvei ellenére, továbbá a teljes együttműködés szellemében az exportáló gyártó módosította felajánlását és huszonkét, terméktípusok szerinti minimális importár alkalmazását ajánlotta fel. A keresztkompenzáció kockázata kapcsán az exportáló gyártó megjegyezte, hogy mivel nem lesz szabadpiacra irányuló értékesítés, valójában irreleváns az érintett termék csoporton belüli minimális értékesítési ára. Minthogy a szóban forgó minimális ár irreleváns, a keresztkompenzáció kockázata sem bír jelentőséggel. Az exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a csoporton belüli ügyletekre a csoport transzferár-politikája irányadó, így azok nem használhatók fel keresztkompenzációra.

| (29) | Az exportáló gyártó a vizsgálati időszak alatt az Unióban nem értékesített melegen síkhengerelt termékeket a vele kapcsolatban álló jogalanyoknak. Ezenkívül szemben azzal, amire az exportáló gyártó utalást tett, a további feldolgozásra szánt melegen síkhengerelt termékek csoporton belüli értékesítéseire is vonatkozott a végleges rendelet kárt okozó dömpingről megfogalmazott ténymegállapítása. Ezek az értékesítések jelenleg az alkalmazandó vám hatálya alá tartoznak, ezt a ténymegállapítást pedig nem lehet kötelezettségvállalással semmissé tenni. Tekintettel arra, hogy az exportáló gyártó azon érve, miszerint a csoporton belül nincs lehetőség keresztkompenzációra, abból a téves feltételezésből ered, hogy a csoporton belül feldolgozási céllal lebonyolított értékesítések nem idéznek elő kárt okozó dömpinget, ezt az érvet a Bizottság elutasította. A csoport belső transzferpolitikája ráadásul a csoport saját belső döntését tükrözi, és mint ilyen, nem jelent kellő biztosítékot a keresztkompenzációval szemben. De még ha jelentene is, a csoporton belüli keresztkompenzáció az áru értékesítése mellett más módokon is megvalósítható lenne. Az egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítésekre kiterjedő kötelezettségvállalás kizárólag abban az esetben elfogadható, ha az érintett terméket végül viszonteladás keretében egy független vevőnek értékesítik, és az említett ügyletekre alkalmazható a – megfelelően kiigazított – minimális importár. Ha az érintett terméket más termékké alakítják át, erre nincs mód. A terméktípus-csoportok alapján meghatározott huszonkét minimális importárra vonatkozó felajánlás nem fogadható el, mivel hatékony vámügyi nyomon követése nem lehetséges. |
| --- | --- |

(29)

Az exportáló gyártó a vizsgálati időszak alatt az Unióban nem értékesített melegen síkhengerelt termékeket a vele kapcsolatban álló jogalanyoknak. Ezenkívül szemben azzal, amire az exportáló gyártó utalást tett, a további feldolgozásra szánt melegen síkhengerelt termékek csoporton belüli értékesítéseire is vonatkozott a végleges rendelet kárt okozó dömpingről megfogalmazott ténymegállapítása. Ezek az értékesítések jelenleg az alkalmazandó vám hatálya alá tartoznak, ezt a ténymegállapítást pedig nem lehet kötelezettségvállalással semmissé tenni. Tekintettel arra, hogy az exportáló gyártó azon érve, miszerint a csoporton belül nincs lehetőség keresztkompenzációra, abból a téves feltételezésből ered, hogy a csoporton belül feldolgozási céllal lebonyolított értékesítések nem idéznek elő kárt okozó dömpinget, ezt az érvet a Bizottság elutasította. A csoport belső transzferpolitikája ráadásul a csoport saját belső döntését tükrözi, és mint ilyen, nem jelent kellő biztosítékot a keresztkompenzációval szemben. De még ha jelentene is, a csoporton belüli keresztkompenzáció az áru értékesítése mellett más módokon is megvalósítható lenne. Az egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítésekre kiterjedő kötelezettségvállalás kizárólag abban az esetben elfogadható, ha az érintett terméket végül viszonteladás keretében egy független vevőnek értékesítik, és az említett ügyletekre alkalmazható a – megfelelően kiigazított – minimális importár. Ha az érintett terméket más termékké alakítják át, erre nincs mód. A terméktípus-csoportok alapján meghatározott huszonkét minimális importárra vonatkozó felajánlás nem fogadható el, mivel hatékony vámügyi nyomon követése nem lehetséges.

2.1.6.   Metinvest Group (Ukrajna)

Metinvest Group (Ukrajna)

| (30) | Az exportáló gyártó két forgatókönyvet javasolt eredeti felajánlásában. Az első forgatókönyv alapját egy tonnánkénti (a vizsgálati időszakbeli átlagárának vámmal növelt és a nyersanyagok vizsgálati időszakot követő áremelkedésével kiigazított értékével megegyező) minimális importár és annak lehetősége jelenti, hogy e minimális importár alatt is lehessen a vám alkalmazásával értékesíteni. A második forgatókönyv alapja egy olyan alacsonyabb (a nyersanyagok vizsgálati időszakot követő áremelkedése tekintetében végzett kiigazítást nem tartalmazó) tonnánkénti minimális importár, amely alatt nem lehet értékesíteni. Az exportáló gyártó utólag módosította felajánlását és egy éves mennyiségi felső határ alkalmazását is vállalta a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó értékesítések esetében. |
| --- | --- |

(30)

Az exportáló gyártó két forgatókönyvet javasolt eredeti felajánlásában. Az első forgatókönyv alapját egy tonnánkénti (a vizsgálati időszakbeli átlagárának vámmal növelt és a nyersanyagok vizsgálati időszakot követő áremelkedésével kiigazított értékével megegyező) minimális importár és annak lehetősége jelenti, hogy e minimális importár alatt is lehessen a vám alkalmazásával értékesíteni. A második forgatókönyv alapja egy olyan alacsonyabb (a nyersanyagok vizsgálati időszakot követő áremelkedése tekintetében végzett kiigazítást nem tartalmazó) tonnánkénti minimális importár, amely alatt nem lehet értékesíteni. Az exportáló gyártó utólag módosította felajánlását és egy éves mennyiségi felső határ alkalmazását is vállalta a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó értékesítések esetében.

| (31) | Az úgynevezett „à la carte” kikötéseket, amelyek révén az exportáló gyártó a kötelezettségvállalás keretén belül, illetve azzal párhuzamosan a vám alkalmazásával a minimális importár alatt is értékesíthet, a Bizottság nem fogadja el, így kizárólag a második forgatókönyv képezheti megfontolás tárgyát. Az ilyen jellegű kikötés elfogadása teret engedne egy olyan keresztkompenzációs mechanizmusnak, amellyel a minimális importár szintjén bonyolított ügyletek a minimális importár alatti árakon végrehajtott ügyletekkel ellensúlyozhatók. |
| --- | --- |

(31)

Az úgynevezett „à la carte” kikötéseket, amelyek révén az exportáló gyártó a kötelezettségvállalás keretén belül, illetve azzal párhuzamosan a vám alkalmazásával a minimális importár alatt is értékesíthet, a Bizottság nem fogadja el, így kizárólag a második forgatókönyv képezheti megfontolás tárgyát. Az ilyen jellegű kikötés elfogadása teret engedne egy olyan keresztkompenzációs mechanizmusnak, amellyel a minimális importár szintjén bonyolított ügyletek a minimális importár alatti árakon végrehajtott ügyletekkel ellensúlyozhatók.

à la carte

| (32) | Az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás 50. cikke szerint, ha a Bizottsághoz olyan működőképes felajánlás érkezik, amely megfelelő és amelynek elfogadása nem tekinthető kivitelezhetetlennek, előnyben kell részesíteni a kötelezettségvállalások alkalmazását. A jelenlegi ügyben a Bizottsághoz – az alábbiakban kifejtett indokok alapján – nem érkezett működőképes felajánlás, így a Bizottság nem részesítheti előnyben a kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(32)

Az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás 50. cikke szerint, ha a Bizottsághoz olyan működőképes felajánlás érkezik, amely megfelelő és amelynek elfogadása nem tekinthető kivitelezhetetlennek, előnyben kell részesíteni a kötelezettségvállalások alkalmazását. A jelenlegi ügyben a Bizottsághoz – az alábbiakban kifejtett indokok alapján – nem érkezett működőképes felajánlás, így a Bizottság nem részesítheti előnyben a kötelezettségvállalást.

| (33) | A felajánlás a Bizottság értékelése szerint több okból sem megfelelő. Egyetlen, átlagos minimális importáron alapul, ennélfogva pedig nem fogja az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében megszüntetni a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg az exportáló gyártó esetében megállapított kárt okozó dömpinget. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt okozó dömpinget. Az exportáló gyártó nem tett javaslatot a vele kapcsolatban álló vállalatokon keresztül bonyolított értékesítések miatti kiigazításra. Jóllehet a melegen síkhengerelt termékek árai az idők folyamán akár nagyobb eltéréseket is mutathatnak, az exportáló gyártó nem tett javaslatot kiigazítási mechanizmusra. Ezenfelül a kötelezettségvállalás az érintett terméket a vizsgálati időszakban az Unióba exportáló három gyártóüzem közül mindössze kettőre terjed ki. Végezetül: az exportáló gyártó javasolta, hogy a kötelezettségvállalás feltételei a vele kapcsolatban álló, unióbeli jogalanyoknak történő értékesítéseire is vonatkozzanak. Az ilyen kapcsolatok természetüknél fogva számos keresztkompenzációs lehetőséget rejtenek magukban. Minden további, a két kapcsolatban álló jogalany közötti ügylet, hitel- vagy támogatásnyújtás felhasználható a minimális importár kompenzációjára. A Bizottságnak nem áll módjában, hogy nyomon kövesse ezeket az ügyleteket, és nem rendelkezik az annak ellenőrzéséhez szükséges referenciaértékekkel, hogy valódi vagy kompenzációs ügyletekről van-e szó. |
| --- | --- |

(33)

A felajánlás a Bizottság értékelése szerint több okból sem megfelelő. Egyetlen, átlagos minimális importáron alapul, ennélfogva pedig nem fogja az összes terméktípus – különösképpen pedig a legdrágábbak – tekintetében megszüntetni a dömping káros hatásait. Miként azt a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése is kimondta, a Bizottság úgy vélte, hogy a vállalatspecifikus, tonnánkénti rögzített összeg formájában bevezetett intézkedések a minimális importárnál pontosabban jelenítik meg az exportáló gyártó esetében megállapított kárt okozó dömpinget. Az intézkedések e formája – szemben a minimális importárral – ezenkívül szavatolja, hogy a vám teljeskörűen, az uniós gazdasági ágazat számára azonnali védelmet biztosítva megszünteti a kárt okozó dömpinget. Az exportáló gyártó nem tett javaslatot a vele kapcsolatban álló vállalatokon keresztül bonyolított értékesítések miatti kiigazításra. Jóllehet a melegen síkhengerelt termékek árai az idők folyamán akár nagyobb eltéréseket is mutathatnak, az exportáló gyártó nem tett javaslatot kiigazítási mechanizmusra. Ezenfelül a kötelezettségvállalás az érintett terméket a vizsgálati időszakban az Unióba exportáló három gyártóüzem közül mindössze kettőre terjed ki. Végezetül: az exportáló gyártó javasolta, hogy a kötelezettségvállalás feltételei a vele kapcsolatban álló, unióbeli jogalanyoknak történő értékesítéseire is vonatkozzanak. Az ilyen kapcsolatok természetüknél fogva számos keresztkompenzációs lehetőséget rejtenek magukban. Minden további, a két kapcsolatban álló jogalany közötti ügylet, hitel- vagy támogatásnyújtás felhasználható a minimális importár kompenzációjára. A Bizottságnak nem áll módjában, hogy nyomon kövesse ezeket az ügyleteket, és nem rendelkezik az annak ellenőrzéséhez szükséges referenciaértékekkel, hogy valódi vagy kompenzációs ügyletekről van-e szó.

| (34) | Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó globális struktúrája és értékesítési tevékenységei miatt az árra vonatkozóan javasolt kötelezettségvállalást lehetetlen lenne hatékonyan nyomon követni, ami számos lehetőséget biztosít az árak keresztkompenzációjára. Az exportáló gyártó több tagállamban, továbbá az Unión kívül is számos kapcsolatban álló vállalattal rendelkezik, melyek közül néhány gyártja, illetve értékesíti a hasonló terméket. Az exportáló gyártó e vállalatok egyikén, vagy közülük több vállalaton keresztül értékesít az Unióba. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse. |
| --- | --- |

(34)

Emellett a felajánlás elfogadása kivitelezhetetlen lenne. Az exportáló gyártó globális struktúrája és értékesítési tevékenységei miatt az árra vonatkozóan javasolt kötelezettségvállalást lehetetlen lenne hatékonyan nyomon követni, ami számos lehetőséget biztosít az árak keresztkompenzációjára. Az exportáló gyártó több tagállamban, továbbá az Unión kívül is számos kapcsolatban álló vállalattal rendelkezik, melyek közül néhány gyártja, illetve értékesíti a hasonló terméket. Az exportáló gyártó e vállalatok egyikén, vagy közülük több vállalaton keresztül értékesít az Unióba. Ebből adódóan a Bizottságnak nem áll módjában, hogy e tevékenységeket hatékonyan nyomon kövesse.

| (35) | A Bizottság értékelésére reagálva az exportáló gyártó benyújtotta kötelezettségvállalási felajánlásának harmadik változatát. A felajánlás új változatában az exportáló gyártó négy különböző minimális importár alkalmazására tett javaslatot és vállalta, hogy e minimális importárak alatt nem végez értékesítést. Az exportáló gyártó jelezte, hogy annak ellenére elvégezte e módosítást, hogy a Bizottság a vám kivetéséhez vezető vizsgálat egy adott szakaszában elfogadhatónak találta, hogy az összes terméktípusra egyetlen minimális importár vonatkozzon. Az exportáló gyártó mindezeken túlmenően azt is vállalta, hogy kiterjeszti harmadik gyártóüzemére a kötelezettségvállalási felajánlást, nem értékesíti az Unióban az érintett terméket a vele kapcsolatban álló jogalanyokon keresztül, részletekkel szolgál a melegen síkhengerelt termékek uniós vevőinek eladott egyéb termékek unióbeli értékesítéseiről, és nem értékesít az Unión kívül érintett terméket, valamint egyéb termékeket a melegen síkhengerelt termékek uniós vevőinek. Az exportáló gyártó végül egy alacsonyabb éves mennyiségi felső határ alkalmazására is javaslatot tett. Felajánlása értelmében az e felső határon felüli értékesítései az alkalmazandó dömpingellenes vám hatálya alá tartoznának. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság értékelésére reagálva az exportáló gyártó benyújtotta kötelezettségvállalási felajánlásának harmadik változatát. A felajánlás új változatában az exportáló gyártó négy különböző minimális importár alkalmazására tett javaslatot és vállalta, hogy e minimális importárak alatt nem végez értékesítést. Az exportáló gyártó jelezte, hogy annak ellenére elvégezte e módosítást, hogy a Bizottság a vám kivetéséhez vezető vizsgálat egy adott szakaszában elfogadhatónak találta, hogy az összes terméktípusra egyetlen minimális importár vonatkozzon. Az exportáló gyártó mindezeken túlmenően azt is vállalta, hogy kiterjeszti harmadik gyártóüzemére a kötelezettségvállalási felajánlást, nem értékesíti az Unióban az érintett terméket a vele kapcsolatban álló jogalanyokon keresztül, részletekkel szolgál a melegen síkhengerelt termékek uniós vevőinek eladott egyéb termékek unióbeli értékesítéseiről, és nem értékesít az Unión kívül érintett terméket, valamint egyéb termékeket a melegen síkhengerelt termékek uniós vevőinek. Az exportáló gyártó végül egy alacsonyabb éves mennyiségi felső határ alkalmazására is javaslatot tett. Felajánlása értelmében az e felső határon felüli értékesítései az alkalmazandó dömpingellenes vám hatálya alá tartoznának.

| (36) | E kötelezettségvállalásokon túlmenően a konzultációk alkalmával Ukrajna kormánya azt is felajánlotta, hogy exportstatisztikákat bocsát a Bizottság rendelkezésre az érintett termékről, valamint felállít egy szakértői csoportot a statisztikák megosztásának, illetve a további információcsere elősegítésére. |
| --- | --- |

(36)

E kötelezettségvállalásokon túlmenően a konzultációk alkalmával Ukrajna kormánya azt is felajánlotta, hogy exportstatisztikákat bocsát a Bizottság rendelkezésre az érintett termékről, valamint felállít egy szakértői csoportot a statisztikák megosztásának, illetve a további információcsere elősegítésére.

| (37) | 2018. február 5-én az exportáló gyártó egy további módosítással egészítette ki kötelezettségvállalási felajánlását. Az exportáló gyártó érvelése szerint valamennyi értékesítésére alkalmazandó a csoport szigorú árképzési politikája, ez pedig megakadályozza a keresztkompenzációt. Az exportáló gyártó kijelentette továbbá, hogy a csoport árazási politikáit az Unióban és Svájcban egyaránt szigorúan ellenőrzik a rendszeres adóhatósági ellenőrzések során. Mindezek ellenére az exportáló gyártó vállalta, hogy az Unióban gyártott melegen síkhengerelt termékeket és a csoportja által gyártott egyéb termékeket nem értékesíti a melegen síkhengerelt termékek azon vevőinek, amelyek érintett terméket vásárolnak. Ez a vállalás a melegen síkhengerelt termékeket Ukrajnából beszerző vevőjét leszámítva az összes vevőjére, az Unióra és a csoport által gyártott egyéb termékekre vonatkozna. |
| --- | --- |

(37)

2018. február 5-én az exportáló gyártó egy további módosítással egészítette ki kötelezettségvállalási felajánlását. Az exportáló gyártó érvelése szerint valamennyi értékesítésére alkalmazandó a csoport szigorú árképzési politikája, ez pedig megakadályozza a keresztkompenzációt. Az exportáló gyártó kijelentette továbbá, hogy a csoport árazási politikáit az Unióban és Svájcban egyaránt szigorúan ellenőrzik a rendszeres adóhatósági ellenőrzések során. Mindezek ellenére az exportáló gyártó vállalta, hogy az Unióban gyártott melegen síkhengerelt termékeket és a csoportja által gyártott egyéb termékeket nem értékesíti a melegen síkhengerelt termékek azon vevőinek, amelyek érintett terméket vásárolnak. Ez a vállalás a melegen síkhengerelt termékeket Ukrajnából beszerző vevőjét leszámítva az összes vevőjére, az Unióra és a csoport által gyártott egyéb termékekre vonatkozna.

| (38) | Azzal összefüggésben, hogy a vizsgálat egy adott szakaszában a Bizottság elfogadhatónak találta egyetlen minimális importár alkalmazását az összes terméktípus tekintetében, a Bizottság megjegyezte, hogy ezt a megoldást végül elvetette. Ennek okait – többek között – a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése részletezi, melyek összefoglalását a fenti (33) preambulumbekezdés tartalmazza. |
| --- | --- |

(38)

Azzal összefüggésben, hogy a vizsgálat egy adott szakaszában a Bizottság elfogadhatónak találta egyetlen minimális importár alkalmazását az összes terméktípus tekintetében, a Bizottság megjegyezte, hogy ezt a megoldást végül elvetette. Ennek okait – többek között – a végleges rendelet (632) és (655) preambulumbekezdése részletezi, melyek összefoglalását a fenti (33) preambulumbekezdés tartalmazza.

| (39) | A felajánlás több okból továbbra sem megfelelő. A minimális importárak négy javasolt csoportja közül az egyik esetében szinte alig volt értékesítés, egy másikban árbeli eltérés, a fennmaradó két csoporton belül pedig jelentős árbeli eltérések tapasztalhatók. Mivel a minimális importárak az egyes csoportok átlagárain alapulnak, nem szüntetik meg az összes terméktípus, különösképpen pedig az egyes csoportok legdrágább terméktípusai tekintetében a dömping káros hatásait. A négy minimális importár egyes szintjeit ráadásul teljesen önkényes módon határozták meg. A Bizottsághoz egyetlen olyan adatot sem nyújtottak be, amely indokolta volna a minimális importárak közötti eltérést. Végezetül: jóllehet a melegen síkhengerelt termékek árai az idők folyamán akár nagyobb eltéréseket is mutathatnak, az exportáló gyártó továbbra sem tett javaslatot kiigazítási mechanizmusra. |
| --- | --- |

(39)

A felajánlás több okból továbbra sem megfelelő. A minimális importárak négy javasolt csoportja közül az egyik esetében szinte alig volt értékesítés, egy másikban árbeli eltérés, a fennmaradó két csoporton belül pedig jelentős árbeli eltérések tapasztalhatók. Mivel a minimális importárak az egyes csoportok átlagárain alapulnak, nem szüntetik meg az összes terméktípus, különösképpen pedig az egyes csoportok legdrágább terméktípusai tekintetében a dömping káros hatásait. A négy minimális importár egyes szintjeit ráadásul teljesen önkényes módon határozták meg. A Bizottsághoz egyetlen olyan adatot sem nyújtottak be, amely indokolta volna a minimális importárak közötti eltérést. Végezetül: jóllehet a melegen síkhengerelt termékek árai az idők folyamán akár nagyobb eltéréseket is mutathatnak, az exportáló gyártó továbbra sem tett javaslatot kiigazítási mechanizmusra.

| (40) | A kötelezettségvállalási felajánlás elfogadása továbbra sem lenne kivitelezhető. Az exportáló gyártó vállalata, hogy egyetlen terméket sem értékesít uniós vevői azon jogalanyainak, amelyek Unión kívüli székhellyel rendelkeznek. Ez a kötelezettség azonban csak a három gyártó vállalatra vonatkozik és nem terjed ki az exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalatok népes táborára, így többek között a svájci kereskedőre sem. Tekintettel azonban az exportáló gyártó csoportjának, illetve vevőkörének méretére, még ha a kötelezettségvállalás ki is terjedne a szóban forgó vállalatokra, akkor sem lenne lehetséges egy ilyen jellegű kötelezettséget nyomon követni. Az exportáló gyártó emellett azt is felajánlotta, hogy beszámol az egyéb termékek azon értékesítéséiről, amelyeket a melegen síkhengerelt termékek uniós vevőivel bonyolít le. A Bizottság mindazonáltal nem rendelkezne olyan megfelelő referenciaértékekkel, amelyek alapján meggyőződhetne a szóban forgó ügyletek kompenzációs jellegéről. Jóllehet az exportáló gyártó vállalata, hogy az Unióban nem értékesít a vele kapcsolatban álló jogalanyokon keresztül, e jogalanyok az Unión belül értékesítik a hasonló terméket. Noha lehetséges, hogy ugyanazok a vevők érintettek ezekben az ügyletekben is, és így ezek az ügyletek felhasználhatók kompenzációra, e vevőkre a kötelezettségvállalás hatálya egyáltalán nem terjed ki. |
| --- | --- |

(40)

A kötelezettségvállalási felajánlás elfogadása továbbra sem lenne kivitelezhető. Az exportáló gyártó vállalata, hogy egyetlen terméket sem értékesít uniós vevői azon jogalanyainak, amelyek Unión kívüli székhellyel rendelkeznek. Ez a kötelezettség azonban csak a három gyártó vállalatra vonatkozik és nem terjed ki az exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalatok népes táborára, így többek között a svájci kereskedőre sem. Tekintettel azonban az exportáló gyártó csoportjának, illetve vevőkörének méretére, még ha a kötelezettségvállalás ki is terjedne a szóban forgó vállalatokra, akkor sem lenne lehetséges egy ilyen jellegű kötelezettséget nyomon követni. Az exportáló gyártó emellett azt is felajánlotta, hogy beszámol az egyéb termékek azon értékesítéséiről, amelyeket a melegen síkhengerelt termékek uniós vevőivel bonyolít le. A Bizottság mindazonáltal nem rendelkezne olyan megfelelő referenciaértékekkel, amelyek alapján meggyőződhetne a szóban forgó ügyletek kompenzációs jellegéről. Jóllehet az exportáló gyártó vállalata, hogy az Unióban nem értékesít a vele kapcsolatban álló jogalanyokon keresztül, e jogalanyok az Unión belül értékesítik a hasonló terméket. Noha lehetséges, hogy ugyanazok a vevők érintettek ezekben az ügyletekben is, és így ezek az ügyletek felhasználhatók kompenzációra, e vevőkre a kötelezettségvállalás hatálya egyáltalán nem terjed ki.

| (41) | A kötelezettségvállalási felajánlás 2018. február 5-én javasolt módosítása (azaz, hogy az Unióban a melegen síkhengerelt termékek vevőinek – egyetlen kivételtől eltekintve – kizárólag az érintett termék értékesíthető) nem oszlatja el a kizárt vevővel kapcsolatban fent megfogalmazott aggályt. Az exportáló gyártó csoportjának méretéből adódóan lehetetlen lenne a többi vevő tekintetében nyomon követni, hogy az exportáló gyártóval kapcsolatban álló valamelyik vállalat nem értékesít-e egyéb termékeket a melegen síkhengerelt termékek uniós vevőinek vagy az azokkal kapcsolatban álló jogalanyoknak. A vevő – akinek az exportáló gyártó értékesíteni kíván – és az exportáló gyártó belső árazási politikái nem jelentenek kellő biztosítékokat a keresztkompenzációval szemben. Az exportáló gyártó emellett adós maradt a magyarázattal, hogy miként mutatnák ki az Unióban és a Svájcban végzett adóhatósági ellenőrzések a keresztkompenzációs árakat. Az adójogot nem szükségszerűen sértik az egyébként felszámított árnál alacsonyabb áron történő termékértékesítésről született megállapodások. Ez részét képezi a napi szintű ártárgyalásoknak. |
| --- | --- |

(41)

A kötelezettségvállalási felajánlás 2018. február 5-én javasolt módosítása (azaz, hogy az Unióban a melegen síkhengerelt termékek vevőinek – egyetlen kivételtől eltekintve – kizárólag az érintett termék értékesíthető) nem oszlatja el a kizárt vevővel kapcsolatban fent megfogalmazott aggályt. Az exportáló gyártó csoportjának méretéből adódóan lehetetlen lenne a többi vevő tekintetében nyomon követni, hogy az exportáló gyártóval kapcsolatban álló valamelyik vállalat nem értékesít-e egyéb termékeket a melegen síkhengerelt termékek uniós vevőinek vagy az azokkal kapcsolatban álló jogalanyoknak. A vevő – akinek az exportáló gyártó értékesíteni kíván – és az exportáló gyártó belső árazási politikái nem jelentenek kellő biztosítékokat a keresztkompenzációval szemben. Az exportáló gyártó emellett adós maradt a magyarázattal, hogy miként mutatnák ki az Unióban és a Svájcban végzett adóhatósági ellenőrzések a keresztkompenzációs árakat. Az adójogot nem szükségszerűen sértik az egyébként felszámított árnál alacsonyabb áron történő termékértékesítésről született megállapodások. Ez részét képezi a napi szintű ártárgyalásoknak.

| (42) | Végezetül: az alkalmazandó dömpingellenes vám hatálya alá tartozó, az éves felső határ feletti értékesítések nem elfogadhatók, mivel felhasználhatók keresztkompenzációra. Ez lényegében a (31) preambulumbekezdésben ismertetett „à la carte” kikötések egy időben kitolt változata. Ez az új felajánlás tehát növeli a keresztkompenzáció kockázatát, mivel a korábbi éves kiviteli mennyiségeknél jóval alacsonyabb szintű felső határt szab meg. |
| --- | --- |

(42)

Végezetül: az alkalmazandó dömpingellenes vám hatálya alá tartozó, az éves felső határ feletti értékesítések nem elfogadhatók, mivel felhasználhatók keresztkompenzációra. Ez lényegében a (31) preambulumbekezdésben ismertetett „à la carte” kikötések egy időben kitolt változata. Ez az új felajánlás tehát növeli a keresztkompenzáció kockázatát, mivel a korábbi éves kiviteli mennyiségeknél jóval alacsonyabb szintű felső határt szab meg.

à la carte

| (43) | Noha az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás 50. cikkében foglaltak szerint előnyben kell részesíteni a kötelezettségvállalásokat, a felajánlást, mivel nem megfelelő, nem lehet elfogadni. Még ha a felajánlás megfelelő lett is volna, elfogadása a fentiekben vázolt okok miatt ugyanúgy kivitelezhetetlen lenne. A statisztikák megosztása és a szakértői csoport felállítása – amelyekre Ukrajna kormánya a konzultációk alkalmával tett javaslatot – a fentiekben felsorolt aggályok egyikét sem oszlatta volna el kellő mértékben. |
| --- | --- |

(43)

Noha az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás 50. cikkében foglaltak szerint előnyben kell részesíteni a kötelezettségvállalásokat, a felajánlást, mivel nem megfelelő, nem lehet elfogadni. Még ha a felajánlás megfelelő lett is volna, elfogadása a fentiekben vázolt okok miatt ugyanúgy kivitelezhetetlen lenne. A statisztikák megosztása és a szakértői csoport felállítása – amelyekre Ukrajna kormánya a konzultációk alkalmával tett javaslatot – a fentiekben felsorolt aggályok egyikét sem oszlatta volna el kellő mértékben.

2.2.   Következtetés

Következtetés

| (44) | A fent ismertetett okok alapján a Bizottság e kötelezettségvállalási felajánlások egyikét sem fogadhatja el. |
| --- | --- |

(44)

A fent ismertetett okok alapján a Bizottság e kötelezettségvállalási felajánlások egyikét sem fogadhatja el.

2.3.   A felek észrevételei és a kötelezettségvállalási felajánlások elutasítása

A felek észrevételei és a kötelezettségvállalási felajánlások elutasítása

| (45) | Az érdekelt feleket tájékoztatták az e határozat alapjául szolgáló indokokról, továbbá lehetőséget biztosítottak számukra, hogy megtegyék észrevételeiket és meghallgatás keretében ismertessék álláspontjukat. Ukrajna kormányának emellett a Bizottság – az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás 50A. cikkével összhangban – konzultációs lehetőséget is felajánlott. Az ukrajnai hatóságokkal 2018. január 26-án került sor a konzultációkra, Ukrajna kormánya pedig 2018. január 31-én nyújtotta be írásbeli észrevételeit. Ezenkívül az érintett exportáló gyártókkal, továbbá az uniós gazdasági ágazatot képviselő Euroferrel több meghallgatásra is sor került. A Bizottság az e folyamat során benyújtott összes észrevételt megválaszolta a fentiekben. Sem az érdekelt felek által benyújtott észrevételek, sem pedig az Ukrajna kormányával folytatott konzultációk nem vezettek a kötelezettségvállalási felajánlások elutasításáról szóló következtetéstől eltérő következtetésre, |
| --- | --- |

(45)

Az érdekelt feleket tájékoztatták az e határozat alapjául szolgáló indokokról, továbbá lehetőséget biztosítottak számukra, hogy megtegyék észrevételeiket és meghallgatás keretében ismertessék álláspontjukat. Ukrajna kormányának emellett a Bizottság – az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás 50A. cikkével összhangban – konzultációs lehetőséget is felajánlott. Az ukrajnai hatóságokkal 2018. január 26-án került sor a konzultációkra, Ukrajna kormánya pedig 2018. január 31-én nyújtotta be írásbeli észrevételeit. Ezenkívül az érintett exportáló gyártókkal, továbbá az uniós gazdasági ágazatot képviselő Euroferrel több meghallgatásra is sor került. A Bizottság az e folyamat során benyújtott összes észrevételt megválaszolta a fentiekben. Sem az érdekelt felek által benyújtott észrevételek, sem pedig az Ukrajna kormányával folytatott konzultációk nem vezettek a kötelezettségvállalási felajánlások elutasításáról szóló következtetéstől eltérő következtetésre,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban az exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalásokat a Bizottság elutasítja.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1795 végrehajtási rendelete (2017. október 5.) a Brazíliából, Iránból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Szerbiából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalával kapcsolatos vizsgálat megszüntetéséről (HL L 258., 2017.10.6., 24. o.).

2

(3)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

3

---