# Jurnalul Oficial C 382/2016

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 382 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5915 octombrie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 382

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5915 octombrie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 382/01 | Comunicarea Comisiei – Aprobarea conținutului unui proiect de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2016/C 382/01

Comunicarea Comisiei – Aprobarea conținutului unui proiect de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 382/02 | Rata de schimb a monedei euro | 14 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2016/C 382/03 | Informații de prezentat în temeiul articolului 5 alineatul (2) – Înființarea unei grupări europene de cooperare teritorială (GECT) [Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 ( JO L 210, 31.7.2006, p. 19 )] | 15 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2016/C 382/02

Rata de schimb a monedei euro

14

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2016/C 382/03

Informații de prezentat în temeiul articolului 5 alineatul (2) – Înființarea unei grupări europene de cooperare teritorială (GECT) [Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 ( JO L 210, 31.7.2006, p. 19 )]

[Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 ( JO L 210, 31.7.2006, p. 19 )]

15

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 382/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 17 |
| 2016/C 382/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8102 – Valeo/FTE Group) (
  1
  ) | 18 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 382/06 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 19 |

V   Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

2016/C 382/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

17

2016/C 382/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8102 – Valeo/FTE Group) (
  1
  )

1

18

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2016/C 382/06

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

19

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2016/C 382/07 | Rectificare la Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 2009/142/CE a Parlamentului European şi a Consiliului privind aparatele consumatoare de combustibili gazoși (versiune codificată) (Publicarea de titluri și referințe ale standardelor armonizate în temeiul directivei) ( JO C 349, 22.12.2010 ) | 25 |

Rectificări

2016/C 382/07

Rectificare la Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 2009/142/CE a Parlamentului European şi a Consiliului privind aparatele consumatoare de combustibili gazoși (versiune codificată) (Publicarea de titluri și referințe ale standardelor armonizate în temeiul directivei) ( JO C 349, 22.12.2010 )

(Publicarea de titluri și referințe ale standardelor armonizate în temeiul directivei)

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 382/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 382/1

---

Comunicarea Comisiei – Aprobarea conținutului unui proiect de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

(2016/C 382/01)

La 13 octombrie 2016, Comisia a aprobat conținutul unui proiect de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Proiectul de regulament al Comisei este anexat la prezenta comunicare. Proiectul de regulament al Comisiei poate fi consultat de public la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

ANEXĂ

PROIECT DE REGULAMENT (UE) .../... AL COMISIEI

din ...

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat și a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1588 al Consiliului din 13 iulie 2015 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (1), în special articolul 1 alineatul (1) literele (a) și (b),

după consultarea Comitetului consultativ privind ajutoarele de stat,

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (2) sunt stabilite anumite categorii de ajutoare care sunt declarate compatibile cu piața internă și exceptate de la obligația de a fi notificate Comisiei înainte de a fi acordate. În Regulamentul (UE) nr. 651/2014 s-a anunțat că, după dobândirea unei experiențe suficiente, Comisia intenționa să revizuiască domeniul de aplicare al regulamentului respectiv, în vederea includerii altor categorii de ajutoare, în special ajutoarele pentru infrastructurile portuare și aeroportuare. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (2) sunt stabilite anumite categorii de ajutoare care sunt declarate compatibile cu piața internă și exceptate de la obligația de a fi notificate Comisiei înainte de a fi acordate. În Regulamentul (UE) nr. 651/2014 s-a anunțat că, după dobândirea unei experiențe suficiente, Comisia intenționa să revizuiască domeniul de aplicare al regulamentului respectiv, în vederea includerii altor categorii de ajutoare, în special ajutoarele pentru infrastructurile portuare și aeroportuare.

| (2) | În lumina experienței dobândite de Comisie și cu scopul de a se simplifica și a se clarifica normele în materie de ajutoare de stat, de a se reduce sarcina administrativă și de a se permite Comisiei să se concentreze asupra cazurilor cu cel mai mare potențial de denaturare a concurenței, ajutoarele pentru infrastructurile portuare și aeroportuare ar trebui să fie incluse în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 651/2014. |
| --- | --- |

(2)

În lumina experienței dobândite de Comisie și cu scopul de a se simplifica și a se clarifica normele în materie de ajutoare de stat, de a se reduce sarcina administrativă și de a se permite Comisiei să se concentreze asupra cazurilor cu cel mai mare potențial de denaturare a concurenței, ajutoarele pentru infrastructurile portuare și aeroportuare ar trebui să fie incluse în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 651/2014.

| (3) | Ajutoarele pentru investiții acordate aeroporturilor regionale cu un trafic mediu anual de maximum trei milioane de pasageri pot îmbunătăți atât accesibilitatea anumitor regiuni, cât și dezvoltarea locală, în funcție de specificul fiecărui aeroport, ceea ce vine în sprijinul priorităților din Strategia Europa 2020, contribuind la promovarea creșterii economice și la atingerea obiectivelor de interes comun pentru UE. Din experiența dobândită în urma aplicării Orientărilor privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (3) reiese că, dacă sunt îndeplinite anumite condiții, ajutoarele pentru investiții acordate aeroporturilor regionale nu provoacă o denaturare excesivă a comerțului și a concurenței. Aceste ajutoare ar trebui, așadar, să intre în domeniul de aplicare al exceptării pe categorii din Regulamentul (UE) nr. 651/2014, dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Nu este indicat să se stabilească un prag de notificare bazat pe valoarea ajutorului, deoarece impactul concurențial al unei măsuri de ajutor depinde în principal de dimensiunea aeroportului, nu de valoarea investiției. |
| --- | --- |

(3)

Ajutoarele pentru investiții acordate aeroporturilor regionale cu un trafic mediu anual de maximum trei milioane de pasageri pot îmbunătăți atât accesibilitatea anumitor regiuni, cât și dezvoltarea locală, în funcție de specificul fiecărui aeroport, ceea ce vine în sprijinul priorităților din Strategia Europa 2020, contribuind la promovarea creșterii economice și la atingerea obiectivelor de interes comun pentru UE. Din experiența dobândită în urma aplicării Orientărilor privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (3) reiese că, dacă sunt îndeplinite anumite condiții, ajutoarele pentru investiții acordate aeroporturilor regionale nu provoacă o denaturare excesivă a comerțului și a concurenței. Aceste ajutoare ar trebui, așadar, să intre în domeniul de aplicare al exceptării pe categorii din Regulamentul (UE) nr. 651/2014, dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Nu este indicat să se stabilească un prag de notificare bazat pe valoarea ajutorului, deoarece impactul concurențial al unei măsuri de ajutor depinde în principal de dimensiunea aeroportului, nu de valoarea investiției.

| (4) | Condițiile pentru exceptarea ajutoarelor de la obligația de notificare ar trebui să fie astfel stabilite încât să se limiteze denaturările concurenței, care ar submina condițiile de concurență echitabile în cadrul pieței interne, și, în special, să se asigure proporționalitatea valorii ajutorului. Pentru a fi proporționale, ajutoarele ar trebui să îndeplinească două condiții. Intensitatea ajutoarelor nu ar trebui să depășească intensitatea maximă permisă, care variază în funcție de dimensiunea aeroportului, iar valoarea ajutorului nu ar trebui să depășească deficitul de finanțare al investiției. În cazul aeroporturilor foarte mici, cu un trafic de maximum 150 000 de pasageri pe an, ar trebui să se prevadă numai îndeplinirea uneia dintre aceste condiții. Condițiile de compatibilitate ar trebui să asigure accesul liber și nediscriminatoriu la infrastructură. Exceptarea nu ar trebui să se aplice în cazul ajutoarelor acordate aeroporturilor situate în vecinătatea unui aeroport existent de pe care sunt operate servicii aeriene regulate, deoarece ajutoarele pentru astfel de aeroporturi implică un risc mai mare de denaturare a concurenței și, prin urmare, ar trebui să fie notificate Comisiei, cu excepția cazului în care ajutoarele sunt acordate aeroporturilor foarte mici (cu un trafic de maximum 150 000 de pasageri pe an), ceea ce este improbabil să genereze o denaturare semnificativă a concurenței. |
| --- | --- |

(4)

Condițiile pentru exceptarea ajutoarelor de la obligația de notificare ar trebui să fie astfel stabilite încât să se limiteze denaturările concurenței, care ar submina condițiile de concurență echitabile în cadrul pieței interne, și, în special, să se asigure proporționalitatea valorii ajutorului. Pentru a fi proporționale, ajutoarele ar trebui să îndeplinească două condiții. Intensitatea ajutoarelor nu ar trebui să depășească intensitatea maximă permisă, care variază în funcție de dimensiunea aeroportului, iar valoarea ajutorului nu ar trebui să depășească deficitul de finanțare al investiției. În cazul aeroporturilor foarte mici, cu un trafic de maximum 150 000 de pasageri pe an, ar trebui să se prevadă numai îndeplinirea uneia dintre aceste condiții. Condițiile de compatibilitate ar trebui să asigure accesul liber și nediscriminatoriu la infrastructură. Exceptarea nu ar trebui să se aplice în cazul ajutoarelor acordate aeroporturilor situate în vecinătatea unui aeroport existent de pe care sunt operate servicii aeriene regulate, deoarece ajutoarele pentru astfel de aeroporturi implică un risc mai mare de denaturare a concurenței și, prin urmare, ar trebui să fie notificate Comisiei, cu excepția cazului în care ajutoarele sunt acordate aeroporturilor foarte mici (cu un trafic de maximum 150 000 de pasageri pe an), ceea ce este improbabil să genereze o denaturare semnificativă a concurenței.

| (5) | Porturile maritime au o importanță strategică pentru asigurarea bunei funcționări a pieței interne și pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, astfel cum se menționează, printre altele, în Strategia Europa 2020 și în Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (4). Astfel cum s-a subliniat în Comunicarea „Porturile: un motor al creșterii economice” (5), funcționarea eficace a porturilor din toate regiunile maritime ale Uniunii necesită investiții publice și private eficiente. Investițiile sunt necesare, în special, pentru adaptarea infrastructurii de acces la porturi și a infrastructurii portuare la dimensiunea și complexitatea mărite ale flotei, la utilizarea unei infrastructuri pentru combustibilii alternativi și la cerințele mai stricte în materie de performanță de mediu. Lipsa unei infrastructuri portuare de înaltă calitate duce la congestionare și la costuri suplimentare pentru expeditori, operatori de transport și consumatori. |
| --- | --- |

(5)

Porturile maritime au o importanță strategică pentru asigurarea bunei funcționări a pieței interne și pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, astfel cum se menționează, printre altele, în Strategia Europa 2020 și în Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (4). Astfel cum s-a subliniat în Comunicarea „Porturile: un motor al creșterii economice” (5), funcționarea eficace a porturilor din toate regiunile maritime ale Uniunii necesită investiții publice și private eficiente. Investițiile sunt necesare, în special, pentru adaptarea infrastructurii de acces la porturi și a infrastructurii portuare la dimensiunea și complexitatea mărite ale flotei, la utilizarea unei infrastructuri pentru combustibilii alternativi și la cerințele mai stricte în materie de performanță de mediu. Lipsa unei infrastructuri portuare de înaltă calitate duce la congestionare și la costuri suplimentare pentru expeditori, operatori de transport și consumatori.

| (6) | Dezvoltarea porturilor interioare și integrarea acestora în transportul multimodal este un obiectiv major al politicii Uniunii în domeniul transporturilor. Legislația Uniunii vizează explicit consolidarea intermodalității transporturilor și trecerea la moduri de transport mai ecologice, cum ar fi transportul feroviar și transportul maritim/pe căi navigabile interioare. |
| --- | --- |

(6)

Dezvoltarea porturilor interioare și integrarea acestora în transportul multimodal este un obiectiv major al politicii Uniunii în domeniul transporturilor. Legislația Uniunii vizează explicit consolidarea intermodalității transporturilor și trecerea la moduri de transport mai ecologice, cum ar fi transportul feroviar și transportul maritim/pe căi navigabile interioare.

| (7) | Condițiile de exceptare a ajutoarelor pentru porturi ar trebui să fie stabilite astfel încât să se limiteze denaturarea concurenței, care ar submina condițiile de concurență echitabile în cadrul pieței interne, și, în special, să se asigure proporționalitatea valorii ajutorului. Pentru a fi proporționale, ajutoarele nu ar trebui să depășească intensitatea maximă permisă, care, în cazul porturilor maritime, variază în funcție de amploarea proiectului de investiție. Valoarea ajutorului nu ar trebui să depășească diferența dintre costurile eligibile și profitul din exploatare aferent investiției, cu excepția valorilor foarte mici ale ajutoarelor, în cazul cărora este indicat să se recurgă la o abordare simplificată, în vederea reducerii sarcinii administrative. De asemenea, ar trebui să fie asigurat accesul deschis și nediscriminatoriu la infrastructură. |
| --- | --- |

(7)

Condițiile de exceptare a ajutoarelor pentru porturi ar trebui să fie stabilite astfel încât să se limiteze denaturarea concurenței, care ar submina condițiile de concurență echitabile în cadrul pieței interne, și, în special, să se asigure proporționalitatea valorii ajutorului. Pentru a fi proporționale, ajutoarele nu ar trebui să depășească intensitatea maximă permisă, care, în cazul porturilor maritime, variază în funcție de amploarea proiectului de investiție. Valoarea ajutorului nu ar trebui să depășească diferența dintre costurile eligibile și profitul din exploatare aferent investiției, cu excepția valorilor foarte mici ale ajutoarelor, în cazul cărora este indicat să se recurgă la o abordare simplificată, în vederea reducerii sarcinii administrative. De asemenea, ar trebui să fie asigurat accesul deschis și nediscriminatoriu la infrastructură.

| (8) | Investițiile incluse în planurile de lucru ale coridoarelor rețelei centrale, instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), sunt proiecte de interes comun și de un interes strategic deosebit pentru Uniune. Porturile maritime care fac parte din rețelele respective constituie punctele de intrare și ieșire a mărfurilor transportate în interiorul și în afara Uniunii. Porturile interioare care fac parte din rețelele respective sunt factori esențiali pentru multimodalitatea rețelei. Investițiile menite să îmbunătățească productivitatea acestor porturi ar trebui să beneficieze de un prag de notificare mai ridicat. |
| --- | --- |

(8)

Investițiile incluse în planurile de lucru ale coridoarelor rețelei centrale, instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), sunt proiecte de interes comun și de un interes strategic deosebit pentru Uniune. Porturile maritime care fac parte din rețelele respective constituie punctele de intrare și ieșire a mărfurilor transportate în interiorul și în afara Uniunii. Porturile interioare care fac parte din rețelele respective sunt factori esențiali pentru multimodalitatea rețelei. Investițiile menite să îmbunătățească productivitatea acestor porturi ar trebui să beneficieze de un prag de notificare mai ridicat.

| (9) | În lumina experienței dobândite în urma punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 și a Regulamentului (UE) nr. 702/2014, este indicat, de asemenea, ca anumite dispoziții ale regulamentelor respective să fie adaptate. |
| --- | --- |

(9)

În lumina experienței dobândite în urma punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 și a Regulamentului (UE) nr. 702/2014, este indicat, de asemenea, ca anumite dispoziții ale regulamentelor respective să fie adaptate.

| (10) | În ceea ce privește mai ales schemele de ajutoare regionale de exploatare pentru regiunile ultraperiferice, s-a dovedit că aplicarea unor reguli diferite pentru compensarea costurilor suplimentare de transport și a altor costuri suplimentare este dificilă în practică și că ea nu este potrivită pentru tratarea handicapurilor structurale menționate la articolul 349 din tratat – depărtare, insularitate, suprafața redusă, relieful și clima dificile, dependența economică de un număr redus de produse, factori a căror persistență și combinare dăunează grav dezvoltării acestora – și, prin urmare, dispozițiile ar trebui înlocuite cu o metodă aplicabilă tuturor costurilor suplimentare. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește mai ales schemele de ajutoare regionale de exploatare pentru regiunile ultraperiferice, s-a dovedit că aplicarea unor reguli diferite pentru compensarea costurilor suplimentare de transport și a altor costuri suplimentare este dificilă în practică și că ea nu este potrivită pentru tratarea handicapurilor structurale menționate la articolul 349 din tratat – depărtare, insularitate, suprafața redusă, relieful și clima dificile, dependența economică de un număr redus de produse, factori a căror persistență și combinare dăunează grav dezvoltării acestora – și, prin urmare, dispozițiile ar trebui înlocuite cu o metodă aplicabilă tuturor costurilor suplimentare.

| (11) | Având în vedere că efectele negative ale ajutoarelor pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului asupra concurenței sunt limitate, pragurile de notificare pentru ajutoarele din domeniile respective ar trebui majorate. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere că efectele negative ale ajutoarelor pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului asupra concurenței sunt limitate, pragurile de notificare pentru ajutoarele din domeniile respective ar trebui majorate.

| (12) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 651/2014 și Regulamentul (UE) nr. 702/2014 ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 651/2014 și Regulamentul (UE) nr. 702/2014 ar trebui modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 651/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | literele (k) și (l) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(k) | ajutoare pentru infrastructurile sportive și pentru infrastructurile de agrement multifuncționale; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

literele (k) și (l) se înlocuiesc cu următorul text:

„(k)

ajutoare pentru infrastructurile sportive și pentru infrastructurile de agrement multifuncționale;

| (l) | ajutoare pentru infrastructurile locale;”; |
| --- | --- |

(l)

ajutoare pentru infrastructurile locale;”;

| (ii) | se adaugă literele (m) și (n) cu următorul text:






  „(m) | ajutoare pentru aeroporturi regionale; precum și |
| --- | --- | --- |

(ii)

se adaugă literele (m) și (n) cu următorul text:

„(m)

ajutoare pentru aeroporturi regionale; precum și

| (n) | ajutoare pentru porturi.”; |
| --- | --- |

(n)

ajutoare pentru porturi.”;

| (b) | la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Prezentul regulament nu se aplică:






  (a) | ajutoarelor acordate în sectorul pescuitului și acvaculturii, astfel cum sunt reglementate de Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*), cu excepția ajutoarelor pentru formare, a ajutoarelor pentru accesul IMM-urilor la finanțare, a ajutoarelor în materie de cercetare și dezvoltare, a ajutoarelor pentru inovare destinate IMM-urilor, a ajutoarelor pentru lucrătorii defavorizați și pentru lucrătorii cu handicap și a schemelor de ajutoare regionale de exploatare din regiunile ultraperiferice și din zonele slab populate; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Prezentul regulament nu se aplică:

(a)

ajutoarelor acordate în sectorul pescuitului și acvaculturii, astfel cum sunt reglementate de Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*), cu excepția ajutoarelor pentru formare, a ajutoarelor pentru accesul IMM-urilor la finanțare, a ajutoarelor în materie de cercetare și dezvoltare, a ajutoarelor pentru inovare destinate IMM-urilor, a ajutoarelor pentru lucrătorii defavorizați și pentru lucrătorii cu handicap și a schemelor de ajutoare regionale de exploatare din regiunile ultraperiferice și din zonele slab populate;

| (b) | ajutoarelor acordate în sectorul producției agricole primare, cu excepția ajutoarelor regionale de exploatare, a ajutoarelor pentru consultanță în favoarea IMM-urilor, a ajutoarelor pentru finanțare de risc, a ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare, a ajutoarelor pentru inovare destinate IMM-urilor, a ajutoarelor de mediu, a ajutoarelor pentru formare și a ajutoarelor pentru lucrătorii defavorizați și lucrătorii cu handicap; |
| --- | --- |

(b)

ajutoarelor acordate în sectorul producției agricole primare, cu excepția ajutoarelor regionale de exploatare, a ajutoarelor pentru consultanță în favoarea IMM-urilor, a ajutoarelor pentru finanțare de risc, a ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare, a ajutoarelor pentru inovare destinate IMM-urilor, a ajutoarelor de mediu, a ajutoarelor pentru formare și a ajutoarelor pentru lucrătorii defavorizați și lucrătorii cu handicap;

| (c) | ajutoarelor, altele decât ajutoarele regionale de exploatare, acordate în sectorul prelucrării și comercializării produselor agricole, în următoarele cazuri:






  (i) | atunci când valoarea ajutoarelor este stabilită pe baza prețului sau a cantității unor astfel de produse achiziționate de la producători primari sau introduse pe piață de întreprinderile respective; sau |
| --- | --- | --- |

(c)

ajutoarelor, altele decât ajutoarele regionale de exploatare, acordate în sectorul prelucrării și comercializării produselor agricole, în următoarele cazuri:

(i)

atunci când valoarea ajutoarelor este stabilită pe baza prețului sau a cantității unor astfel de produse achiziționate de la producători primari sau introduse pe piață de întreprinderile respective; sau

| (ii) | atunci când ajutoarele sunt condiționate de transferarea lor parțială sau integrală către producătorii primari; |
| --- | --- |

(ii)

atunci când ajutoarele sunt condiționate de transferarea lor parțială sau integrală către producătorii primari;

| (d) | ajutoarelor pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive, astfel cum sunt reglementate de Decizia 2010/787UE a Consiliului (**); |
| --- | --- |

(d)

ajutoarelor pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive, astfel cum sunt reglementate de Decizia 2010/787UE a Consiliului (**);

| (e) | categoriilor de ajutoare regionale excluse la articolul 13. |
| --- | --- |

(e)

categoriilor de ajutoare regionale excluse la articolul 13.

(*)  Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1)."

(**)  Decizia 2010/787/UE a Consiliului din 10 decembrie 2010 privind ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive (JO L 336, 21.12.2010, p. 24).”;"

| (c) | alineatul (4) se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | schemelor de ajutoare care nu exclud în mod explicit plata unor ajutoare individuale pentru o întreprindere care nu a executat ordinul de recuperare emis în urma unei decizii anterioare a Comisiei prin care un ajutor acordat de același stat membru este declarat ilegal și incompatibil cu piața internă, cu excepția schemelor de ajutoare destinate reparării daunelor provocate de anumite dezastre naturale;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

alineatul (4) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

schemelor de ajutoare care nu exclud în mod explicit plata unor ajutoare individuale pentru o întreprindere care nu a executat ordinul de recuperare emis în urma unei decizii anterioare a Comisiei prin care un ajutor acordat de același stat membru este declarat ilegal și incompatibil cu piața internă, cu excepția schemelor de ajutoare destinate reparării daunelor provocate de anumite dezastre naturale;”;

| (ii) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | ajutoarelor pentru întreprinderi aflate în dificultate, cu excepția schemelor de ajutoare destinate reparării daunelor provocate de anumite dezastre naturale și a schemelor de ajutoare regionale de exploatare, cu condiția ca aceste scheme să nu acorde întreprinderilor aflate în dificultate un tratament mai favorabil decât altor întreprinderi.” |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

ajutoarelor pentru întreprinderi aflate în dificultate, cu excepția schemelor de ajutoare destinate reparării daunelor provocate de anumite dezastre naturale și a schemelor de ajutoare regionale de exploatare, cu condiția ca aceste scheme să nu acorde întreprinderilor aflate în dificultate un tratament mai favorabil decât altor întreprinderi.”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 39 se înlocuiește cu următorul text:






  „39. | «profit din exploatare» înseamnă diferența dintre veniturile actualizate și valoarea actualizată a costurilor de exploatare pe durata de viață economică a investiției, în cazul în care această diferență este pozitivă. Costurile de exploatare includ costuri precum costurile cu personalul, materialele, serviciile contractate, comunicațiile, energia, întreținerea, chiria, administrarea, dar exclud, în sensul prezentului regulament, costurile de amortizare și costurile de finanțare în cazul în care acestea au fost acoperite de ajutoare pentru investiții. Actualizarea veniturilor și a costurilor de exploatare cu ajutorul unei rate de actualizare corespunzătoare permite realizarea unui profit rezonabil.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 39 se înlocuiește cu următorul text:

„39.

«profit din exploatare» înseamnă diferența dintre veniturile actualizate și valoarea actualizată a costurilor de exploatare pe durata de viață economică a investiției, în cazul în care această diferență este pozitivă. Costurile de exploatare includ costuri precum costurile cu personalul, materialele, serviciile contractate, comunicațiile, energia, întreținerea, chiria, administrarea, dar exclud, în sensul prezentului regulament, costurile de amortizare și costurile de finanțare în cazul în care acestea au fost acoperite de ajutoare pentru investiții. Actualizarea veniturilor și a costurilor de exploatare cu ajutorul unei rate de actualizare corespunzătoare permite realizarea unui profit rezonabil.”;

| (b) | punctul 42 se înlocuiește cu următorul text:






  „42. | «ajutoare regionale de exploatare» înseamnă ajutoarele destinate reducerii cheltuielilor curente ale unei întreprinderi. Aceste cheltuieli includ categorii de costuri precum costurile cu personalul, materialele, serviciile contractate, comunicațiile, energia, întreținerea, chiria, administrarea etc., dar exclud costurile de amortizare și costurile de finanțare în cazul în care acestea au fost incluse în costurile eligibile la acordarea ajutorului pentru investiții;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 42 se înlocuiește cu următorul text:

„42.

«ajutoare regionale de exploatare» înseamnă ajutoarele destinate reducerii cheltuielilor curente ale unei întreprinderi. Aceste cheltuieli includ categorii de costuri precum costurile cu personalul, materialele, serviciile contractate, comunicațiile, energia, întreținerea, chiria, administrarea etc., dar exclud costurile de amortizare și costurile de finanțare în cazul în care acestea au fost incluse în costurile eligibile la acordarea ajutorului pentru investiții;”;

| (c) | punctul 48 se înlocuiește cu următorul text:






  „48. | «zone slab populate» înseamnă regiunile NUTS 2 cu mai puțin de opt locuitori pe km2 sau regiunile NUTS 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

punctul 48 se înlocuiește cu următorul text:

„48.

«zone slab populate» înseamnă regiunile NUTS 2 cu mai puțin de opt locuitori pe km2 sau regiunile NUTS 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2;”;

| (d) | se introduce punctul 48a cu următorul text:






  „48a. | «zone foarte slab populate» înseamnă regiunile NUTS 2 cu mai puțin de opt locuitori pe km2;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

se introduce punctul 48a cu următorul text:

„48a.

«zone foarte slab populate» înseamnă regiunile NUTS 2 cu mai puțin de opt locuitori pe km2;”;

| (e) | punctul 55 se înlocuiește cu următorul text:






  „55. | «zonă eligibilă pentru ajutoare de exploatare» înseamnă o regiune ultraperiferică menționată la articolul 349 din tratat, o zonă slab populată sau o zonă foarte slab populată.”; |
| --- | --- | --- |

(e)

punctul 55 se înlocuiește cu următorul text:

„55.

«zonă eligibilă pentru ajutoare de exploatare» înseamnă o regiune ultraperiferică menționată la articolul 349 din tratat, o zonă slab populată sau o zonă foarte slab populată.”;

| (f) | se introduce punctul 61a cu următorul text:






  „61a. | «încetarea aceleiași activități sau a unei activități similare» înseamnă încetarea completă și, de asemenea, încetarea parțială a unei activități care conduc la pierderi semnificative de locuri de muncă. În sensul prezentei dispoziții, pierderile semnificative de locuri de muncă sunt definite ca pierderea a cel puțin [100] de locuri de muncă în activitatea respectivă dintr-o unitate sau ca reducerea locurilor de muncă în activitatea respectivă dintr-o unitate cu cel puțin 50 % din forța de muncă;”; |
| --- | --- | --- |

(f)

se introduce punctul 61a cu următorul text:

„61a.

«încetarea aceleiași activități sau a unei activități similare» înseamnă încetarea completă și, de asemenea, încetarea parțială a unei activități care conduc la pierderi semnificative de locuri de muncă. În sensul prezentei dispoziții, pierderile semnificative de locuri de muncă sunt definite ca pierderea a cel puțin [100] de locuri de muncă în activitatea respectivă dintr-o unitate sau ca reducerea locurilor de muncă în activitatea respectivă dintr-o unitate cu cel puțin 50 % din forța de muncă;”;

| (g) | după punctul 143 se adaugă următoarele puncte:
  „Definiții în domeniul ajutoarelor pentru aeroporturile regionale









  144. | «infrastructură aeroportuară» înseamnă infrastructura și echipamentele care permit unui aeroport să furnizeze servicii aeroportuare companiilor aeriene și diverșilor prestatori de servicii, și anume piste, terminale, platforme, căi de rulare, infrastructura centralizată de handling la sol și orice alte structuri utilizate în mod direct pentru serviciile aeroportuare, cu excepția infrastructurilor și a echipamentelor care sunt necesare, în principal, pentru desfășurarea activităților non-aeronautice; |
| --- | --- | --- |

(g)

după punctul 143 se adaugă următoarele puncte:

„Definiții în domeniul ajutoarelor pentru aeroporturile regionale

144.

«infrastructură aeroportuară» înseamnă infrastructura și echipamentele care permit unui aeroport să furnizeze servicii aeroportuare companiilor aeriene și diverșilor prestatori de servicii, și anume piste, terminale, platforme, căi de rulare, infrastructura centralizată de handling la sol și orice alte structuri utilizate în mod direct pentru serviciile aeroportuare, cu excepția infrastructurilor și a echipamentelor care sunt necesare, în principal, pentru desfășurarea activităților non-aeronautice;

| 145. | «companie aeriană» înseamnă orice companie aeriană cu o licență de operare valabilă eliberată de un stat membru sau de un membru al spațiului aerian comun european în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (*); |
| --- | --- |

145.

«companie aeriană» înseamnă orice companie aeriană cu o licență de operare valabilă eliberată de un stat membru sau de un membru al spațiului aerian comun european în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (*);

| 146. | «aeroport» înseamnă o entitate sau un grup de entități care desfășoară activitatea economică de furnizare a unor servicii aeroportuare către companii aeriene; |
| --- | --- |

146.

«aeroport» înseamnă o entitate sau un grup de entități care desfășoară activitatea economică de furnizare a unor servicii aeroportuare către companii aeriene;

| 147. | «servicii aeroportuare» înseamnă serviciile furnizate companiilor aeriene de către aeroport sau de către oricare dintre filialele sale, menite să asigure handlingul aeronavelor, de la aterizare până la decolare, precum și al pasagerilor și al mărfurilor, pentru a permite companiilor aeriene să ofere servicii de transport aerian, inclusiv furnizarea de servicii de handling la sol și furnizarea de infrastructură centralizată de handling la sol; |
| --- | --- |

147.

«servicii aeroportuare» înseamnă serviciile furnizate companiilor aeriene de către aeroport sau de către oricare dintre filialele sale, menite să asigure handlingul aeronavelor, de la aterizare până la decolare, precum și al pasagerilor și al mărfurilor, pentru a permite companiilor aeriene să ofere servicii de transport aerian, inclusiv furnizarea de servicii de handling la sol și furnizarea de infrastructură centralizată de handling la sol;

| 148. | «trafic mediu anual de pasageri» înseamnă o cifră stabilită pe baza traficului de pasageri care sosesc și care pleacă în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care este acordat ajutorul; |
| --- | --- |

148.

«trafic mediu anual de pasageri» înseamnă o cifră stabilită pe baza traficului de pasageri care sosesc și care pleacă în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care este acordat ajutorul;

| 149. | «infrastructură centralizată de handling la sol» înseamnă o infrastructură care este în mod normal operată de administratorul aeroportului și pusă la dispoziția diferiților furnizori de servicii de handling la sol care își desfășoară activitatea în aeroport, în schimbul unei remunerații, cu excepția echipamentelor deținute sau exploatate de către furnizorii de servicii de handling la sol; |
| --- | --- |

149.

«infrastructură centralizată de handling la sol» înseamnă o infrastructură care este în mod normal operată de administratorul aeroportului și pusă la dispoziția diferiților furnizori de servicii de handling la sol care își desfășoară activitatea în aeroport, în schimbul unei remunerații, cu excepția echipamentelor deținute sau exploatate de către furnizorii de servicii de handling la sol;

| 150. | «tren de mare viteză» înseamnă un tren care poate atinge viteze de peste 200 km/h; |
| --- | --- |

150.

«tren de mare viteză» înseamnă un tren care poate atinge viteze de peste 200 km/h;

| 151. | «servicii de handling la sol» înseamnă serviciile oferite utilizatorilor aeroporturilor în aeroporturi, astfel cum sunt descrise în anexa la Directiva 96/67/CE a Consiliului (**); |
| --- | --- |

151.

«servicii de handling la sol» înseamnă serviciile oferite utilizatorilor aeroporturilor în aeroporturi, astfel cum sunt descrise în anexa la Directiva 96/67/CE a Consiliului (**);

| 152. | «activități non-aeronautice» înseamnă serviciile comerciale oferite companiilor aeriene sau altor utilizatori ai aeroportului, cum ar fi serviciile auxiliare pentru pasageri, agenți de expediție sau alți prestatori de servicii, închirierea de birouri și spații comerciale, spațiile de parcare și hotelurile; |
| --- | --- |

152.

«activități non-aeronautice» înseamnă serviciile comerciale oferite companiilor aeriene sau altor utilizatori ai aeroportului, cum ar fi serviciile auxiliare pentru pasageri, agenți de expediție sau alți prestatori de servicii, închirierea de birouri și spații comerciale, spațiile de parcare și hotelurile;

| 153. | «aeroport regional» înseamnă un aeroport cu un trafic mediu anual de pasageri de maximum 3 milioane de pasageri; |
| --- | --- |

153.

«aeroport regional» înseamnă un aeroport cu un trafic mediu anual de pasageri de maximum 3 milioane de pasageri;

Definiții în domeniul ajutoarelor pentru porturi

| 154. | «port» înseamnă o zonă de pământ și apă, constituită din infrastructura și echipamentele necesare pentru primirea navelor, încărcarea și descărcarea acestora, depozitarea mărfurilor, recepția și livrarea acestora și îmbarcarea și debarcarea pasagerilor, a echipajului și a altor persoane și din orice altă infrastructură de care operatorii de transport au nevoie în zona portuară; |
| --- | --- |

154.

«port» înseamnă o zonă de pământ și apă, constituită din infrastructura și echipamentele necesare pentru primirea navelor, încărcarea și descărcarea acestora, depozitarea mărfurilor, recepția și livrarea acestora și îmbarcarea și debarcarea pasagerilor, a echipajului și a altor persoane și din orice altă infrastructură de care operatorii de transport au nevoie în zona portuară;

| 155. | «port maritim» înseamnă un port destinat, în principal, primirii navelor maritime; |
| --- | --- |

155.

«port maritim» înseamnă un port destinat, în principal, primirii navelor maritime;

| 156. | «port interior» înseamnă un port, altul decât un port maritim, destinat primirii navelor de navigație interioară; |
| --- | --- |

156.

«port interior» înseamnă un port, altul decât un port maritim, destinat primirii navelor de navigație interioară;

| 157. | «infrastructură portuară» înseamnă infrastructura și instalațiile pentru furnizarea de servicii portuare legate de transport, cum ar fi danele utilizate pentru amararea navelor, pereții cheiurilor, debarcaderele și pontoanele plutitoare din zonele de maree, bazinele interne, rambleurile și terenurile recuperate din mare, infrastructura pentru combustibilii alternativi, infrastructura pentru colectarea deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură și instalațiile de transport din zona portuară; |
| --- | --- |

157.

«infrastructură portuară» înseamnă infrastructura și instalațiile pentru furnizarea de servicii portuare legate de transport, cum ar fi danele utilizate pentru amararea navelor, pereții cheiurilor, debarcaderele și pontoanele plutitoare din zonele de maree, bazinele interne, rambleurile și terenurile recuperate din mare, infrastructura pentru combustibilii alternativi, infrastructura pentru colectarea deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură și instalațiile de transport din zona portuară;

| 158. | «suprastructură portuară» înseamnă amenajările de suprafață, clădirile și echipamentele mobile, cum ar fi macaralele, și echipamentele fixe din zona portuară care au legătură directă cu funcția de transport a portului; |
| --- | --- |

158.

«suprastructură portuară» înseamnă amenajările de suprafață, clădirile și echipamentele mobile, cum ar fi macaralele, și echipamentele fixe din zona portuară care au legătură directă cu funcția de transport a portului;

| 159. | «infrastructură de acces» înseamnă orice tip de infrastructură necesară pentru a asigura accesul și intrarea utilizatorilor în porturile maritime sau interioare de pe uscat, de pe mare sau de pe un curs de apă, în special drumurile de acces, șinele de cale ferată, șenalele de acces și ecluzele; |
| --- | --- |

159.

«infrastructură de acces» înseamnă orice tip de infrastructură necesară pentru a asigura accesul și intrarea utilizatorilor în porturile maritime sau interioare de pe uscat, de pe mare sau de pe un curs de apă, în special drumurile de acces, șinele de cale ferată, șenalele de acces și ecluzele;

| 160. | «dragaj» înseamnă îndepărtarea nisipului, a sedimentelor sau a altor substanțe de pe fundul căilor navigabile de acces la un port sau din cadrul unei zone portuare, pentru a permite navelor să aibă acces la port; |
| --- | --- |

160.

«dragaj» înseamnă îndepărtarea nisipului, a sedimentelor sau a altor substanțe de pe fundul căilor navigabile de acces la un port sau din cadrul unei zone portuare, pentru a permite navelor să aibă acces la port;

| 161. | «dragaj de întreținere» înseamnă dragajul efectuat în mod curent pentru menținerea accesibilității căilor navigabile de acces sau a zonei portuare; |
| --- | --- |

161.

«dragaj de întreținere» înseamnă dragajul efectuat în mod curent pentru menținerea accesibilității căilor navigabile de acces sau a zonei portuare;

| 162. | «infrastructură pentru combustibili alternativi» înseamnă infrastructura portuară care permite unui port să primească nave în care combustibilii precum energia electrică, hidrogenul, biocombustibilii (lichizi), combustibilii sintetici, metanul, inclusiv gazele naturale (GNC și GNL), biometanul și gazul petrolier lichefiat (GPL) servesc, cel puțin parțial, ca înlocuitori pentru sursele de petrol în furnizarea energiei pentru transporturi, contribuie la decarbonizarea sectorului transporturilor și îmbunătățesc performanța de mediu a acestui sector; |
| --- | --- |

162.

«infrastructură pentru combustibili alternativi» înseamnă infrastructura portuară care permite unui port să primească nave în care combustibilii precum energia electrică, hidrogenul, biocombustibilii (lichizi), combustibilii sintetici, metanul, inclusiv gazele naturale (GNC și GNL), biometanul și gazul petrolier lichefiat (GPL) servesc, cel puțin parțial, ca înlocuitori pentru sursele de petrol în furnizarea energiei pentru transporturi, contribuie la decarbonizarea sectorului transporturilor și îmbunătățesc performanța de mediu a acestui sector;

| 163. | «navă» înseamnă o structură de plutire pe mare cu sau fără propulsie proprie, care prezintă una sau mai multe coci de deplasare la suprafață; |
| --- | --- |

163.

«navă» înseamnă o structură de plutire pe mare cu sau fără propulsie proprie, care prezintă una sau mai multe coci de deplasare la suprafață;

| 164. | «navă maritimă» înseamnă o navă, alta decât o navă care navighează exclusiv în apele interioare sau în apele din interiorul sau din imediata apropiere a apelor protejate; |
| --- | --- |

164.

«navă maritimă» înseamnă o navă, alta decât o navă care navighează exclusiv în apele interioare sau în apele din interiorul sau din imediata apropiere a apelor protejate;

| 165. | «navă de ape interioare» înseamnă o navă destinată exclusiv sau în principal navigației pe căi navigabile interioare; |
| --- | --- |

165.

«navă de ape interioare» înseamnă o navă destinată exclusiv sau în principal navigației pe căi navigabile interioare;

| 166. | «infrastructură de colectare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură» înseamnă preluarea deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură, astfel cum sunt definite în Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (***), în orice instalație fixă, plutitoare sau mobilă care are capacitatea de a le prelua. |
| --- | --- |

166.

«infrastructură de colectare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură» înseamnă preluarea deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură, astfel cum sunt definite în Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (***), în orice instalație fixă, plutitoare sau mobilă care are capacitatea de a le prelua.

(*)  Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (JO L 293, 31.10.2008, p. 3)."

(**)  Directiva 96/67/CE a Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul la piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității (JO L 272, 25.10.1996, p. 36)."

(***)  Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură (JO L 332, 28.12.2000, p. 81).”"

| 3. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (z) se înlocuiește cu următorul text:






  „(z) | pentru ajutoarele pentru investiții pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului: 150 de milioane EUR pe proiect; ajutoare de exploatare pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului: 75 de milioane EUR pe întreprindere pe an;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (z) se înlocuiește cu următorul text:

„(z)

pentru ajutoarele pentru investiții pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului: 150 de milioane EUR pe proiect; ajutoare de exploatare pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului: 75 de milioane EUR pe întreprindere pe an;”;

| (ii) | se adaugă literele (dd), (ee) și (ff) cu următorul text:






  „(dd) | pentru ajutoarele pentru investiții destinate aeroporturilor regionale: intensitățile ajutoarelor prevăzute la articolul 56a alineatele (10) și (11); |
| --- | --- | --- |

(ii)

se adaugă literele (dd), (ee) și (ff) cu următorul text:

„(dd)

pentru ajutoarele pentru investiții destinate aeroporturilor regionale: intensitățile ajutoarelor prevăzute la articolul 56a alineatele (10) și (11);

| (ee) | pentru ajutoarele pentru investiții destinate porturilor maritime: 100 de milioane EUR pe proiect unic de investiții [sau 120 de milioane EUR pe proiect unic de investiții într-un port maritim inclus în planul de activitate al unui coridor al rețelei centrale, astfel cum se menționează la articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*)]; |
| --- | --- |

(ee)

pentru ajutoarele pentru investiții destinate porturilor maritime: 100 de milioane EUR pe proiect unic de investiții [sau 120 de milioane EUR pe proiect unic de investiții într-un port maritim inclus în planul de activitate al unui coridor al rețelei centrale, astfel cum se menționează la articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*)];

| (ff) | pentru ajutoarele pentru investiții destinate porturilor interioare: 20 de milioane EUR pe proiect unic de investiții. |
| --- | --- |

(ff)

pentru ajutoarele pentru investiții destinate porturilor interioare: 20 de milioane EUR pe proiect unic de investiții.

(*)  Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (JO L 348, 20.12.2013, p. 1).”"

| 4. | La articolul 5 alineatul (2) se adaugă litera (k) cu următorul text:






  „(k) | ajutoare sub forma vânzării sau a închirierii de active corporale sub ratele pieței, când valoarea este stabilită fie printr-o evaluare efectuată de un expert independent înaintea tranzacției, fie prin raportarea la o valoare de referință publică, actualizată în mod constant și general acceptată.” |
| --- | --- | --- |

4.

La articolul 5 alineatul (2) se adaugă litera (k) cu următorul text:

„(k)

ajutoare sub forma vânzării sau a închirierii de active corporale sub ratele pieței, când valoarea este stabilită fie printr-o evaluare efectuată de un expert independent înaintea tranzacției, fie prin raportarea la o valoare de referință publică, actualizată în mod constant și general acceptată.”

| 5. | La articolul 6, alineatul (5) se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | ajutoarele regionale de exploatare și ajutoarele pentru dezvoltare urbană regională, când sunt îndeplinite condițiile relevante prevăzute la articolele 15 și 16;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

La articolul 6, alineatul (5) se modifică după cum urmează:

(a)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

ajutoarele regionale de exploatare și ajutoarele pentru dezvoltare urbană regională, când sunt îndeplinite condițiile relevante prevăzute la articolele 15 și 16;”;

| (b) | litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | ajutoarele pentru compensarea costurilor suplimentare generate de încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap și ajutoarele pentru compensarea costurilor aferente asistenței acordate lucrătorilor defavorizați, când sunt îndeplinite condițiile relevante prevăzute la articolele 34 și 35;”. |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

ajutoarele pentru compensarea costurilor suplimentare generate de încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap și ajutoarele pentru compensarea costurilor aferente asistenței acordate lucrătorilor defavorizați, când sunt îndeplinite condițiile relevante prevăzute la articolele 34 și 35;”.

| 6. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1) se adaugă următoarea teză:
  „Cuantumurile costurilor eligibile pot fi calculate în conformitate cu opțiunile simplificate în materie de costuri prevăzute la articolele 67 și 68 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*), cu condiția ca operațiunea să fie cel puțin parțial finanțată prin intermediul unui fond al Uniunii care permite utilizarea respectivelor opțiuni simplificate în materie de costuri și ca respectiva categorie de costuri să fie eligibilă în conformitate cu dispoziția derogatorie relevantă.

  (*)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).”;" |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1) se adaugă următoarea teză:

„Cuantumurile costurilor eligibile pot fi calculate în conformitate cu opțiunile simplificate în materie de costuri prevăzute la articolele 67 și 68 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*), cu condiția ca operațiunea să fie cel puțin parțial finanțată prin intermediul unui fond al Uniunii care permite utilizarea respectivelor opțiuni simplificate în materie de costuri și ca respectiva categorie de costuri să fie eligibilă în conformitate cu dispoziția derogatorie relevantă.

(*)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).”;"

| (b) | la alineatul (3), prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Ajutoarele plătibile în viitor, inclusiv ajutoarele plătibile în mai multe tranșe, se actualizează la valoarea lor în momentul în care sunt acordate.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Ajutoarele plătibile în viitor, inclusiv ajutoarele plătibile în mai multe tranșe, se actualizează la valoarea lor în momentul în care sunt acordate.”;

| (c) | alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

(c)

alineatul (4) se elimină.

| 7. | Articolele 12 și 13 se înlocuiesc cu următorul text:
  „Articolul 12
  Monitorizare
  (1)   În scopul de a permite Comisiei să controleze ajutoarele exceptate de la obligația de notificare prin prezentul regulament, statele membre sau, alternativ, în cazul ajutoarelor acordate pentru proiectele de cooperare teritorială europeană, statul membru în care este situată autoritatea de gestionare, păstrează evidențe detaliate cu informațiile și documentele justificative necesare pentru a demonstra că toate condițiile prevăzute în prezentul regulament sunt îndeplinite. Evidențele respective sunt păstrate timp de 10 ani de la data la care a fost acordat ajutorul ad-hoc sau de la data la care a fost acordat ultimul ajutor în cadrul schemei.
  (2)   În cazul schemelor în cadrul cărora ajutorul fiscal se acordă în mod automat pe baza declarațiilor fiscale ale beneficiarilor și atunci când nu există un control ex ante prin care să se verifice dacă fiecare beneficiar îndeplinește toate condițiile de compatibilitate, statul membru verifică periodic, o dată pe an fiscal, cel puțin ex post și pe baza unui eșantion, dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate și trage concluziile care se impun. Statele membre păstrează evidențe detaliate ale controalelor pentru cel puțin 10 ani de la data efectuării acestora.
  (3)   Statul membru în cauză transmite Comisiei, în termen de 20 de zile lucrătoare sau într-un termen mai îndelungat care poate fi stabilit în cerere, toate informațiile și documentele justificative pe care Comisia le consideră necesare pentru a monitoriza aplicarea prezentului regulament, inclusiv informațiile menționate la alineatele (1) și (2).
  Articolul 13
  Domeniul de aplicare al ajutoarelor regionale
  Prezenta secțiune nu se aplică:






  (a) | ajutoarelor care favorizează activitățile din sectorul siderurgic, din sectorul cărbunelui, din sectorul construcțiilor navale sau din sectorul fibrelor sintetice; |
| --- | --- | --- |

7.

Articolele 12 și 13 se înlocuiesc cu următorul text:

„Articolul 12

Monitorizare

(1)   În scopul de a permite Comisiei să controleze ajutoarele exceptate de la obligația de notificare prin prezentul regulament, statele membre sau, alternativ, în cazul ajutoarelor acordate pentru proiectele de cooperare teritorială europeană, statul membru în care este situată autoritatea de gestionare, păstrează evidențe detaliate cu informațiile și documentele justificative necesare pentru a demonstra că toate condițiile prevăzute în prezentul regulament sunt îndeplinite. Evidențele respective sunt păstrate timp de 10 ani de la data la care a fost acordat ajutorul ad-hoc sau de la data la care a fost acordat ultimul ajutor în cadrul schemei.

(2)   În cazul schemelor în cadrul cărora ajutorul fiscal se acordă în mod automat pe baza declarațiilor fiscale ale beneficiarilor și atunci când nu există un control ex ante prin care să se verifice dacă fiecare beneficiar îndeplinește toate condițiile de compatibilitate, statul membru verifică periodic, o dată pe an fiscal, cel puțin ex post și pe baza unui eșantion, dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate și trage concluziile care se impun. Statele membre păstrează evidențe detaliate ale controalelor pentru cel puțin 10 ani de la data efectuării acestora.

(3)   Statul membru în cauză transmite Comisiei, în termen de 20 de zile lucrătoare sau într-un termen mai îndelungat care poate fi stabilit în cerere, toate informațiile și documentele justificative pe care Comisia le consideră necesare pentru a monitoriza aplicarea prezentului regulament, inclusiv informațiile menționate la alineatele (1) și (2).

Articolul 13

Domeniul de aplicare al ajutoarelor regionale

Prezenta secțiune nu se aplică:

(a)

ajutoarelor care favorizează activitățile din sectorul siderurgic, din sectorul cărbunelui, din sectorul construcțiilor navale sau din sectorul fibrelor sintetice;

| (b) | ajutoarelor pentru sectorul transporturilor și pentru infrastructurile conexe, precum și pentru sectorul producerii și distribuției de energie și pentru infrastructurile energetice, cu excepția schemelor de ajutoare regionale de exploatare; |
| --- | --- |

(b)

ajutoarelor pentru sectorul transporturilor și pentru infrastructurile conexe, precum și pentru sectorul producerii și distribuției de energie și pentru infrastructurile energetice, cu excepția schemelor de ajutoare regionale de exploatare;

| (c) | ajutoarelor regionale sub formă de scheme care vizează un număr limitat de sectoare specifice de activitate economică; nu se consideră că schemele de ajutoare destinate activităților turistice, infrastructurilor de bandă largă sau prelucrării și comercializării produselor agricole vizează sectoare specifice de activitate economică; |
| --- | --- |

(c)

ajutoarelor regionale sub formă de scheme care vizează un număr limitat de sectoare specifice de activitate economică; nu se consideră că schemele de ajutoare destinate activităților turistice, infrastructurilor de bandă largă sau prelucrării și comercializării produselor agricole vizează sectoare specifice de activitate economică;

| (d) | ajutoarelor regionale individuale pentru investiții acordate unui beneficiar care, în momentul depunerii cererii de ajutor:






  (i) | a închis aceeași activitate sau o activitate similară desfășurată într-o unitate situată pe teritoriul altei părți contractante la Acordul privind SEE în ultimii doi ani înainte de depunerea cererii; sau |
| --- | --- | --- |

(d)

ajutoarelor regionale individuale pentru investiții acordate unui beneficiar care, în momentul depunerii cererii de ajutor:

(i)

a închis aceeași activitate sau o activitate similară desfășurată într-o unitate situată pe teritoriul altei părți contractante la Acordul privind SEE în ultimii doi ani înainte de depunerea cererii; sau

| (ii) | are [planuri concrete] de a închide o astfel de activitate într-o perioadă care începe la data depunerii cererii de ajutor și se încheie la maximum doi ani după finalizarea investiției inițiale; |
| --- | --- |

(ii)

are [planuri concrete] de a închide o astfel de activitate într-o perioadă care începe la data depunerii cererii de ajutor și se încheie la maximum doi ani după finalizarea investiției inițiale;

| (e) | ajutoarelor regionale de exploatare acordate întreprinderilor ale căror activități principale se încadrează în secțiunea K «Intermedieri financiare și asigurări» din NACE Rev. 2 sau întreprinderilor care desfășoară activități în interiorul grupurilor și ale căror activități principale se încadrează în categoriile 70.10 «Activități ale direcțiilor (centralelor), birourilor administrative centralizate» sau 70.22 «Activități de consultanță pentru afaceri și management» din NACE Rev. 2.” |
| --- | --- |

(e)

ajutoarelor regionale de exploatare acordate întreprinderilor ale căror activități principale se încadrează în secțiunea K «Intermedieri financiare și asigurări» din NACE Rev. 2 sau întreprinderilor care desfășoară activități în interiorul grupurilor și ale căror activități principale se încadrează în categoriile 70.10 «Activități ale direcțiilor (centralelor), birourilor administrative centralizate» sau 70.22 «Activități de consultanță pentru afaceri și management» din NACE Rev. 2.”

| 8. | Articolul 14 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (6) al doilea paragraf, prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „În cazul achiziționării activelor unei unități, în înțelesul articolului 2 punctul 49 sau 51, se iau în considerare numai costurile de cumpărare a activelor de la terți care nu au legătură cu cumpărătorul.”; |
| --- | --- | --- |

8.

Articolul 14 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (6) al doilea paragraf, prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul achiziționării activelor unei unități, în înțelesul articolului 2 punctul 49 sau 51, se iau în considerare numai costurile de cumpărare a activelor de la terți care nu au legătură cu cumpărătorul.”;

| (b) | la alineatul (7), prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „În cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor mari pentru o schimbare fundamentală a procesului de producție, costurile eligibile trebuie să depășească amortizarea efectuată în cursul ultimelor trei exerciții financiare pentru activele legate de activitatea care trebuie modernizată.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (7), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor mari pentru o schimbare fundamentală a procesului de producție, costurile eligibile trebuie să depășească amortizarea efectuată în cursul ultimelor trei exerciții financiare pentru activele legate de activitatea care trebuie modernizată.”

| 9. | Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 15
  Ajutoarele regionale de exploatare
  (1)   Schemele de ajutoare regionale de exploatare din regiunile ultraperiferice și din zonele slab populate sunt compatibile cu piața internă în înțelesul articolului 107 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat dacă îndeplinesc condițiile prevăzute la prezentul articol și în capitolul I.
  (2)   În zonele slab populate, schemele de ajutoare regionale de exploatare compensează costurile suplimentare pentru transportul mărfurilor produse în zone eligibile pentru ajutoarele de exploatare, precum și costurile suplimentare pentru transportul mărfurilor care sunt prelucrate ulterior în acele zone, cu respectarea următoarelor condiții:






  (a) | ajutoarele sunt cuantificabile în mod obiectiv în avans, pe baza unei sume fixe sau a unui raport tonă/kilometru sau pe baza oricărei alte unități relevante; |
| --- | --- | --- |

9.

Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 15

Ajutoarele regionale de exploatare

(1)   Schemele de ajutoare regionale de exploatare din regiunile ultraperiferice și din zonele slab populate sunt compatibile cu piața internă în înțelesul articolului 107 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat dacă îndeplinesc condițiile prevăzute la prezentul articol și în capitolul I.

(2)   În zonele slab populate, schemele de ajutoare regionale de exploatare compensează costurile suplimentare pentru transportul mărfurilor produse în zone eligibile pentru ajutoarele de exploatare, precum și costurile suplimentare pentru transportul mărfurilor care sunt prelucrate ulterior în acele zone, cu respectarea următoarelor condiții:

(a)

ajutoarele sunt cuantificabile în mod obiectiv în avans, pe baza unei sume fixe sau a unui raport tonă/kilometru sau pe baza oricărei alte unități relevante;

| (b) | costurile suplimentare de transport sunt calculate pe baza călătoriei mărfurilor în interiorul granițelor statului membru în cauză, folosindu-se mijloacele de transport care generează cele mai mici costuri pentru beneficiar. |
| --- | --- |

(b)

costurile suplimentare de transport sunt calculate pe baza călătoriei mărfurilor în interiorul granițelor statului membru în cauză, folosindu-se mijloacele de transport care generează cele mai mici costuri pentru beneficiar.

Intensitatea ajutorului nu depășește 100 % din costurile suplimentare de transport prevăzute la prezentul alineat.

(3)   În zonele foarte slab populate, schemele de ajutoare regionale de exploatare împiedică sau reduc depopularea, cu respectarea următoarelor condiții:

| (a) | beneficiarii își desfășoară activitatea economică în zona în cauză; |
| --- | --- |

(a)

beneficiarii își desfășoară activitatea economică în zona în cauză;

| (b) | valoarea anuală a ajutorului per beneficiar pentru toate schemele de ajutoare de exploatare nu depășește 20 % din cheltuielile anuale cu forța de muncă suportate de beneficiar în zona în cauză. |
| --- | --- |

(b)

valoarea anuală a ajutorului per beneficiar pentru toate schemele de ajutoare de exploatare nu depășește 20 % din cheltuielile anuale cu forța de muncă suportate de beneficiar în zona în cauză.

(4)   În regiunile ultraperiferice, schemele de ajutoare de exploatare compensează costurile suplimentare de exploatare suportate în aceste regiuni ca efect direct al unuia sau mai multor handicapuri permanente menționate la articolul 349 din tratat, atunci când beneficiarii își desfășoară activitatea economică într-o regiune ultraperiferică, cu condiția ca valoarea anuală a ajutorului per beneficiar pentru toate schemele de ajutoare de exploatare realizate în temeiul prezentului regulament să nu depășească unul dintre următoarele procentaje:

| (a) | [25 %] din valoarea adăugată brută creată anual de beneficiar în regiunea ultraperiferică în cauză; |
| --- | --- |

(a)

[25 %] din valoarea adăugată brută creată anual de beneficiar în regiunea ultraperiferică în cauză;

| (b) | [30 %] din cheltuielile anuale cu forța de muncă suportate de beneficiar în regiunea ultraperiferică în cauză; |
| --- | --- |

(b)

[30 %] din cheltuielile anuale cu forța de muncă suportate de beneficiar în regiunea ultraperiferică în cauză;

| (c) | [20 %] din cifra de afaceri anuală a beneficiarului realizată în regiunea ultraperiferică în cauză. |
| --- | --- |

(c)

[20 %] din cifra de afaceri anuală a beneficiarului realizată în regiunea ultraperiferică în cauză.

Procentajele menționate pot fi majorate cu [10 puncte procentuale] în cazul întreprinderilor cu o cifră de afaceri anuală de maximum [300 000 EUR].”

| 10. | La articolul 21 alineatul (16), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „O măsură de finanțare de risc care oferă garanții sau împrumuturi întreprinderilor eligibile sau investiții de tip cvasicapital structurate ca datorie în întreprinderile eligibile trebuie să îndeplinească următoarele condiții:”. |
| --- | --- |

10.

La articolul 21 alineatul (16), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„O măsură de finanțare de risc care oferă garanții sau împrumuturi întreprinderilor eligibile sau investiții de tip cvasicapital structurate ca datorie în întreprinderile eligibile trebuie să îndeplinească următoarele condiții:”.

| 11. | La articolul 22, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „Întreprinderile eligibile sunt întreprinderile mici necotate care au fost înmatriculate cu maximum cinci ani în urmă și care îndeplinesc următoarele condiții:






  (a) | nu s-au limitat la preluarea activității altei întreprinderi; |
| --- | --- | --- |

11.

La articolul 22, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„Întreprinderile eligibile sunt întreprinderile mici necotate care au fost înmatriculate cu maximum cinci ani în urmă și care îndeplinesc următoarele condiții:

(a)

nu s-au limitat la preluarea activității altei întreprinderi;

| (b) | nu au distribuit încă profituri; |
| --- | --- |

(b)

nu au distribuit încă profituri;

| (c) | nu s-au format printr-o fuziune. |
| --- | --- |

(c)

nu s-au format printr-o fuziune.

În cazul întreprinderilor eligibile care nu fac obiectul unei obligații de înmatriculare se poate considera că perioada de eligibilitate de cinci ani începe din momentul în care întreprinderea respectivă fie își începe activitatea economică, fie devine plătitoare de impozite pentru activitatea sa economică.

Prin derogare de la primul paragraf litera (c), întreprinderile formate prin fuziunea unor întreprinderi eligibile pentru ajutor în temeiul prezentului articol sunt considerate de asemenea întreprinderi eligibile pentru o perioadă de maximum cinci ani de la data înmatriculării celei mai vechi dintre întreprinderile participante la fuziune.”

| 12. | La articolul 31 alineatul (3), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | costurile operaționale aferente formatorilor și participanților la formare, legate direct de proiectul de formare, cum ar fi cheltuielile de călătorie, cheltuielile de cazare, materialele și consumabilele direct legate de proiect, amortizarea instrumentelor și a echipamentelor, în măsura în care acestea sunt utilizate exclusiv pentru proiectul de formare.” |
| --- | --- | --- |

12.

La articolul 31 alineatul (3), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

costurile operaționale aferente formatorilor și participanților la formare, legate direct de proiectul de formare, cum ar fi cheltuielile de călătorie, cheltuielile de cazare, materialele și consumabilele direct legate de proiect, amortizarea instrumentelor și a echipamentelor, în măsura în care acestea sunt utilizate exclusiv pentru proiectul de formare.”

| 13. | La articolul 52, se introduce alineatul (2a) cu următorul text:






  „(2a) | În locul stabilirii costurilor eligibile astfel cum se prevede la alineatul (2), valoarea maximă a ajutorului pentru un proiect poate fi stabilită pe baza unei proceduri de selecție concurențiale, astfel cum se prevede la alineatul (4).” |
| --- | --- | --- |

13.

La articolul 52, se introduce alineatul (2a) cu următorul text:

„(2a)

În locul stabilirii costurilor eligibile astfel cum se prevede la alineatul (2), valoarea maximă a ajutorului pentru un proiect poate fi stabilită pe baza unei proceduri de selecție concurențiale, astfel cum se prevede la alineatul (4).”

| 14. | Articolul 53 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | muzee, arhive, biblioteci, centre sau spații artistice și culturale, teatre, cinematografe, opere, săli de concerte, alte organizații de spectacole, instituții de patrimoniu filmografic și alte infrastructuri, organizații și instituții artistice și culturale similare;”; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Articolul 53 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

muzee, arhive, biblioteci, centre sau spații artistice și culturale, teatre, cinematografe, opere, săli de concerte, alte organizații de spectacole, instituții de patrimoniu filmografic și alte infrastructuri, organizații și instituții artistice și culturale similare;”;

| (b) | la alineatul (6), a treia teză se elimină; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (6), a treia teză se elimină;

| (c) | alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:






  „(8) | În cazul ajutoarelor care nu depășesc 2 milioane EUR, valoarea maximă a ajutorului poate fi stabilită, dacă nu se folosește metoda menționată la alineatele (6) și (7), la 80 % din costurile eligibile.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

„(8)

În cazul ajutoarelor care nu depășesc 2 milioane EUR, valoarea maximă a ajutorului poate fi stabilită, dacă nu se folosește metoda menționată la alineatele (6) și (7), la 80 % din costurile eligibile.”;

| (d) | la alineatul (9), prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „În cazul activităților definite la alineatul (2) litera (f), valoarea maximă a ajutorului nu depășește nici diferența dintre costurile eligibile și veniturile actualizate ale proiectului, nici 70 % din costurile eligibile.” |
| --- | --- |

(d)

la alineatul (9), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul activităților definite la alineatul (2) litera (f), valoarea maximă a ajutorului nu depășește nici diferența dintre costurile eligibile și veniturile actualizate ale proiectului, nici 70 % din costurile eligibile.”

| 15. | La articolul 54 alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „În ambele cazuri, cheltuielile maxime care fac obiectul obligațiilor de teritorializare a cheltuielilor nu trebuie să depășească în niciun caz 80 % din bugetul total al producției.
  Pentru ca proiectele să fie eligibile pentru primirea de ajutoare, statele membre pot impune, de asemenea, existența unui nivel minim de activitate de producție pe teritoriul în cauză, însă nivelul respectiv nu trebuie să depășească 50 % din bugetul total al producției.” |
| --- | --- |

15.

La articolul 54 alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În ambele cazuri, cheltuielile maxime care fac obiectul obligațiilor de teritorializare a cheltuielilor nu trebuie să depășească în niciun caz 80 % din bugetul total al producției.

Pentru ca proiectele să fie eligibile pentru primirea de ajutoare, statele membre pot impune, de asemenea, existența unui nivel minim de activitate de producție pe teritoriul în cauză, însă nivelul respectiv nu trebuie să depășească 50 % din bugetul total al producției.”

| 16. | După articolul 56 se introduc următoarele secțiuni:
  „SECȚIUNEA 14


  Ajutoarele pentru aeroporturile regionale


  Articolul 56a
  Ajutoarele pentru investiții destinate aeroporturilor regionale
  (1)   Ajutoarele pentru investiții acordate unui aeroport sunt compatibile cu piața internă în înțelesul articolului 107 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat dacă îndeplinesc condițiile prevăzute la prezentul articol și în capitolul I.
  (2)   Investiția în cauză nu depășește ceea ce este necesar pentru a se face față traficului preconizat pe termen mediu pe baza unor prognoze rezonabile ale traficului.
  (3)   Aeroportul trebuie să fie deschis tuturor potențialilor utilizatori. În cazul unor limite fizice de capacitate, ajutorul se alocă pe baza unor criterii pertinente, obiective, transparente și nediscriminatorii.
  (4)   Ajutoarele nu se acordă aeroporturilor situate la o distanță de 100 de kilometri sau maximum 60 de minute de mers cu mașina, cu autobuzul, cu trenul sau cu trenul de mare viteză de un aeroport existent de pe care sunt operate servicii aeriene regulate în înțelesul articolului 2 alineatul (16) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului.
  (5)   Ajutoarele nu se acordă aeroporturilor care au înregistrat un trafic mediu anual de pasageri de peste trei milioane de pasageri în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele. Ajutoarele nu trebuie să conducă la creșterea traficului mediu anual de pasageri pe aeroport la peste trei milioane de pasageri în cursul următoarelor două exerciții financiare după acordarea ajutoarelor.
  (6)   Ajutoarele nu se acordă aeroporturilor care înregistrează un trafic mediu anual de mărfuri de peste 200 000 de tone în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele. Dispoziția nu se aplică nici în cazul în care se preconizează că ajutoarele vor conduce la creșterea traficului mediu anual de mărfuri pe aeroport la peste 200 000 de tone în cursul următoarelor două exerciții financiare după acordarea ajutoarelor.
  (7)   Ajutoarele nu se acordă pentru relocarea aeroporturilor existente sau pentru crearea unui nou aeroport de pasageri, inclusiv transformarea unui aerodrom existent într-un aeroport de pasageri.
  (8)   Valoarea ajutorului nu depășește diferența dintre costurile eligibile și profitul din exploatare aferent investiției. Profitul din exploatare se deduce din costurile eligibile ex ante, pe baza unor estimări rezonabile, sau prin intermediul unui mecanism de recuperare.
  (9)   Costurile eligibile sunt costurile aferente investițiilor în infrastructura aeroportului, inclusiv costurile de planificare.
  (10)   Valoarea ajutorului nu depășește:






  (a) | 50 % din costurile eligibile în cazul aeroporturilor care înregistrează un trafic mediu anual de pasageri cuprins între un milion și trei milioane de pasageri în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele; |
| --- | --- | --- |

16.

După articolul 56 se introduc următoarele secțiuni:

„SECȚIUNEA 14

Ajutoarele pentru aeroporturile regionale

Articolul 56a

Ajutoarele pentru investiții destinate aeroporturilor regionale

(1)   Ajutoarele pentru investiții acordate unui aeroport sunt compatibile cu piața internă în înțelesul articolului 107 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat dacă îndeplinesc condițiile prevăzute la prezentul articol și în capitolul I.

(2)   Investiția în cauză nu depășește ceea ce este necesar pentru a se face față traficului preconizat pe termen mediu pe baza unor prognoze rezonabile ale traficului.

(3)   Aeroportul trebuie să fie deschis tuturor potențialilor utilizatori. În cazul unor limite fizice de capacitate, ajutorul se alocă pe baza unor criterii pertinente, obiective, transparente și nediscriminatorii.

(4)   Ajutoarele nu se acordă aeroporturilor situate la o distanță de 100 de kilometri sau maximum 60 de minute de mers cu mașina, cu autobuzul, cu trenul sau cu trenul de mare viteză de un aeroport existent de pe care sunt operate servicii aeriene regulate în înțelesul articolului 2 alineatul (16) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului.

(5)   Ajutoarele nu se acordă aeroporturilor care au înregistrat un trafic mediu anual de pasageri de peste trei milioane de pasageri în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele. Ajutoarele nu trebuie să conducă la creșterea traficului mediu anual de pasageri pe aeroport la peste trei milioane de pasageri în cursul următoarelor două exerciții financiare după acordarea ajutoarelor.

(6)   Ajutoarele nu se acordă aeroporturilor care înregistrează un trafic mediu anual de mărfuri de peste 200 000 de tone în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele. Dispoziția nu se aplică nici în cazul în care se preconizează că ajutoarele vor conduce la creșterea traficului mediu anual de mărfuri pe aeroport la peste 200 000 de tone în cursul următoarelor două exerciții financiare după acordarea ajutoarelor.

(7)   Ajutoarele nu se acordă pentru relocarea aeroporturilor existente sau pentru crearea unui nou aeroport de pasageri, inclusiv transformarea unui aerodrom existent într-un aeroport de pasageri.

(8)   Valoarea ajutorului nu depășește diferența dintre costurile eligibile și profitul din exploatare aferent investiției. Profitul din exploatare se deduce din costurile eligibile ex ante, pe baza unor estimări rezonabile, sau prin intermediul unui mecanism de recuperare.

(9)   Costurile eligibile sunt costurile aferente investițiilor în infrastructura aeroportului, inclusiv costurile de planificare.

(10)   Valoarea ajutorului nu depășește:

(a)

50 % din costurile eligibile în cazul aeroporturilor care înregistrează un trafic mediu anual de pasageri cuprins între un milion și trei milioane de pasageri în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele;

| (b) | 75 % din costurile eligibile în cazul aeroporturilor care înregistrează un trafic mediu anual de pasageri de maximum un milion de pasageri în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele. |
| --- | --- |

(b)

75 % din costurile eligibile în cazul aeroporturilor care înregistrează un trafic mediu anual de pasageri de maximum un milion de pasageri în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele.

(11)   Intensitățile maxime ale ajutoarelor pot fi majorate cu 20 de puncte procentuale în cazul aeroporturilor amplasate în regiuni îndepărtate.

(12)   Alineatele (2) și (4) nu se aplică în cazul aeroporturilor care înregistrează un trafic mediu anual de pasageri de maximum 150 000 de pasageri în cursul ultimelor două exerciții financiare dinaintea celui în care sunt acordate efectiv ajutoarele, dacă se preconizează că ajutoarele nu vor conduce la creșterea traficului mediu anual de pasageri pe aeroport la peste 150 000 de pasageri. Ajutoarele acordate unor astfel de aeroporturi trebuie să respecte fie alineatul (8), fie alineatele (10) și (11).

SECȚIUNEA 15

Ajutoarele pentru porturi

Articolul 56b

Ajutoarele pentru investiții destinate porturilor maritime

(1)   Ajutoarele pentru investiții destinate porturilor maritime sunt compatibile cu piața internă în înțelesul articolului 107 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat dacă îndeplinesc condițiile prevăzute la prezentul articol și în capitolul I.

(2)   Costurile eligibile sunt costurile de investiție, inclusiv costurile de planificare:

| (a) | pentru construirea, înlocuirea sau modernizarea infrastructurilor din porturile maritime; precum și |
| --- | --- |

(a)

pentru construirea, înlocuirea sau modernizarea infrastructurilor din porturile maritime; precum și

| (b) | pentru construirea, înlocuirea sau modernizarea infrastructurilor de acces din zona portuară. Este inclus aici și dragajul din zona portuară, cu excepția dragajului de întreținere. |
| --- | --- |

(b)

pentru construirea, înlocuirea sau modernizarea infrastructurilor de acces din zona portuară. Este inclus aici și dragajul din zona portuară, cu excepția dragajului de întreținere.

(3)   Nu sunt eligibile costurile de investiție referitoare la activități care nu sunt legate de transporturi, inclusiv instalații de producție industrială care funcționează în perimetrul portului, birouri sau magazine, și nici costurile pentru suprastructuri.

(4)   Intensitatea ajutorului nu depășește diferența dintre costurile eligibile și profitul din exploatare aferent investiției. Profitul din exploatare se deduce din costurile eligibile ex ante, pe baza unor estimări rezonabile, sau prin intermediul unui mecanism de recuperare.

(5)   Valoarea maximă a ajutorului pentru investițiile definite la alineatul (2) litera (a) nu depășește:

| (a) | 100 % din costurile eligibile, când costurile eligibile nu depășesc 20 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(a)

100 % din costurile eligibile, când costurile eligibile nu depășesc 20 de milioane EUR;

| (b) | 80 % din costurile eligibile, când costurile eligibile depășesc 20 de milioane EUR, dar nu depășesc 50 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(b)

80 % din costurile eligibile, când costurile eligibile depășesc 20 de milioane EUR, dar nu depășesc 50 de milioane EUR;

| (c) | 50 % din costurile eligibile, când costurile eligibile depășesc 50 de milioane EUR, dar nu depășesc 100 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(c)

50 % din costurile eligibile, când costurile eligibile depășesc 50 de milioane EUR, dar nu depășesc 100 de milioane EUR;

| (d) | 50 % din costurile eligibile, când costurile eligibile nu depășesc 120 de milioane EUR pentru porturile maritime incluse în planul de activitate al unui coridor al rețelei centrale, astfel cum se menționează la articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013. |
| --- | --- |

(d)

50 % din costurile eligibile, când costurile eligibile nu depășesc 120 de milioane EUR pentru porturile maritime incluse în planul de activitate al unui coridor al rețelei centrale, astfel cum se menționează la articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013.

Intensitatea maximă a ajutoarelor pentru investițiile definite la alineatul (2) litera (b) nu depășește 100 % din costurile eligibile.

(6)   Intensitățile ajutoarelor prevăzute la alineatul (5) primul paragraf literele (b), (c) și (d) pot fi majorate cu 10 puncte procentuale în cazul investițiilor situate în zone asistate care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din tratat și cu 5 puncte procentuale în cazul investițiilor situate în zone asistate care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

(7)   Se consideră că orice investiție care beneficiază de ajutor și este demarată de același beneficiar într-un interval de trei ani de la data de începere a lucrărilor la o altă investiție care beneficiază de ajutor în același port maritim face parte dintr-un proiect unic de investiții.

(8)   Orice contract de concesiune sau de alt tip de încredințare către o parte terță pentru construirea, modernizarea, exploatarea sau închirierea infrastructurii portuare care beneficiază de ajutor se atribuie în mod concurențial, transparent, nediscriminatoriu și necondiționat. Durata contractelor de concesiune sau de alt tip de încredințare către o parte terță pentru închirierea sau exploatarea infrastructurii portuare care beneficiază de ajutor nu poate depăși perioada de care partea terță în cauză are nevoie, conform unor estimări rezonabile, pentru a-și recupera investițiile efectuate pentru exploatarea lucrărilor sau a serviciilor și pentru a obține o rentabilitate a capitalului investit, ținând seama de investițiile necesare pentru atingerea obiectivelor contractuale specifice.

(9)   Infrastructura portuară care beneficiază de ajutor trebuie să fie pusă la dispoziția utilizatorilor interesați în mod egal și nediscriminatoriu, în condițiile pieței.

(10)   Pentru ajutoarele care nu depășesc 5 milioane EUR, valoarea maximă a ajutorului poate fi stabilită la 80 % din costurile eligibile, dacă nu se folosește metoda menționată la alineatele (4), (5) și (6).

Articolul 56c

Ajutoarele pentru investiții destinate porturilor interioare

(1)   Ajutoarele pentru investiții destinate porturilor interioare sunt compatibile cu piața internă în înțelesul articolului 107 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat dacă îndeplinesc condițiile prevăzute la prezentul articol și în capitolul I.

(2)   Costurile eligibile sunt costurile de investiție, inclusiv costurile de planificare:

| (a) | pentru construirea, înlocuirea sau modernizarea infrastructurilor din porturile interioare; precum și |
| --- | --- |

(a)

pentru construirea, înlocuirea sau modernizarea infrastructurilor din porturile interioare; precum și

| (b) | pentru construirea, înlocuirea sau modernizarea infrastructurilor de acces din zona portuară. Este inclus aici și dragajul din zona portuară, cu excepția dragajului de întreținere. |
| --- | --- |

(b)

pentru construirea, înlocuirea sau modernizarea infrastructurilor de acces din zona portuară. Este inclus aici și dragajul din zona portuară, cu excepția dragajului de întreținere.

(3)   Nu sunt eligibile costurile de investiție referitoare la activități care nu sunt legate de transporturi, inclusiv instalații de producție industrială care funcționează în perimetrul portului, birouri sau magazine, și nici costurile pentru suprastructuri.

(4)   Valoarea ajutorului nu depășește diferența dintre costurile eligibile și profitul din exploatare aferent investiției. Profitul din exploatare se deduce din costurile eligibile ex ante, pe baza unor estimări rezonabile, sau prin intermediul unui mecanism de recuperare.

(5)   Intensitatea maximă a ajutorului nu poate depăși 100 % din costurile eligibile.

(6)   Se consideră că orice investiție care beneficiază de ajutor și este demarată de același beneficiar într-un interval de trei ani de la data de începere a lucrărilor la o altă investiție care beneficiază de ajutor în același port interior face parte dintr-un proiect unic de investiții.

(7)   Orice contract de concesiune sau de alt tip de încredințare către o parte terță pentru construirea, modernizarea, exploatarea sau închirierea infrastructurii portuare care beneficiază de ajutor se atribuie în mod concurențial, transparent, nediscriminatoriu și necondiționat. Durata contractelor de concesiune sau de alt tip de încredințare către o parte terță pentru închirierea sau exploatarea infrastructurii portuare care beneficiază de ajutor nu poate depăși perioada de care partea terță în cauză are nevoie, conform unor estimări rezonabile, pentru a își recupera investițiile efectuate pentru exploatarea lucrărilor sau a serviciilor și pentru a obține o rentabilitate a capitalului investit, ținând seama de investițiile necesare pentru atingerea obiectivelor contractuale specifice.

(8)   Infrastructura portuară care beneficiază de ajutor trebuie să fie pusă la dispoziția utilizatorilor interesați în mod egal și nediscriminatoriu, în condițiile pieței.

(9)   Pentru ajutoarele care nu depășesc 2 milioane EUR, valoarea maximă a ajutorului poate fi stabilită la 80 % din costurile eligibile, dacă nu se folosește metoda menționată la alineatele (4) și (5).”

| 17. | La articolul 58, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:






  „(1) | Prezentul regulament se aplică ajutoarelor individuale acordate înainte de intrarea în vigoare a dispozițiilor prezentului regulament care le vizează, atunci când ajutoarele în cauză îndeplinesc toate condițiile prevăzute în prezentul regulament, cu excepția articolului 9.” |
| --- | --- | --- |

17.

La articolul 58, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)

Prezentul regulament se aplică ajutoarelor individuale acordate înainte de intrarea în vigoare a dispozițiilor prezentului regulament care le vizează, atunci când ajutoarele în cauză îndeplinesc toate condițiile prevăzute în prezentul regulament, cu excepția articolului 9.”

Articolul 2

Anexele la Regulamentul (UE) nr. 651/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa II se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.
  [În partea II din anexa II (fișă de informații care trebuie transmisă de statul membru) vor fi create noi rubrici pentru noile categorii de ajutoare (ajutoare pentru investiții destinate aeroporturilor, porturilor maritime și porturilor interioare), iar rubrica referitoare la ajutoarele pentru IMM-uri (articolele 17-20) va fi împărțită în rubrici diferite (pe articole).] |
| --- | --- |

1.

Anexa II se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

[În partea II din anexa II (fișă de informații care trebuie transmisă de statul membru) vor fi create noi rubrici pentru noile categorii de ajutoare (ajutoare pentru investiții destinate aeroporturilor, porturilor maritime și porturilor interioare), iar rubrica referitoare la ajutoarele pentru IMM-uri (articolele 17-20) va fi împărțită în rubrici diferite (pe articole).]

| 2. | În anexa III, nota de subsol 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „(2) | Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).” |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa III, nota de subsol 2 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)

Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).”

| 3. | În anexa III, prima teză a notei de subsol 3 se înlocuiește cu următorul text:
  „Echivalent subvenție brută sau, în cazul măsurilor care intră în domeniul de aplicare al articolelor 16, 21, 22 sau 39 din prezentul regulament, valoarea investiției.” |
| --- | --- |

3.

În anexa III, prima teză a notei de subsol 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Echivalent subvenție brută sau, în cazul măsurilor care intră în domeniul de aplicare al articolelor 16, 21, 22 sau 39 din prezentul regulament, valoarea investiției.”

Articolul 3

La articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 702/2014 se adaugă următorul text:

„Cuantumurile costurilor eligibile pot fi calculate în conformitate cu opțiunile simplificate în materie de costuri prevăzute la articolele 67 și 68 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*), cu condiția ca operațiunea să fie cel puțin parțial finanțată prin FEADR și ca respectiva categorie de costuri să fie eligibilă în conformitate cu dispoziția derogatorie relevantă.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Comisie

Președintele

---

(1)  JO L 248, 24.9.2015, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

2

(3)  JO C 99, 4.4.2014, p. 3.

3

(4)  COM(2011) 144 final.

4

(5)  COM(2013) 295 final.

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (JO L 348, 20.12.2013, p. 1).

6

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 382/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 382/14

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 octombrie 2016

(2016/C 382/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1002 |
| JPY | yen japonez | 114,76 |
| DKK | coroana daneză | 7,4398 |
| GBP | lira sterlină | 0,89910 |
| SEK | coroana suedeză | 9,7068 |
| CHF | franc elvețian | 1,0889 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,0248 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,029 |
| HUF | forint maghiar | 305,31 |
| PLN | zlot polonez | 4,3020 |
| RON | leu românesc nou | 4,5040 |
| TRY | lira turcească | 3,3969 |
| AUD | dolar australian | 1,4421 |
| CAD | dolar canadian | 1,4485 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5363 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5508 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5263 |
| KRW | won sud-coreean | 1 246,06 |
| ZAR | rand sud-african | 15,6303 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,4000 |
| HRK | kuna croată | 7,5073 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 358,56 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6128 |
| PHP | peso Filipine | 53,227 |
| RUB | rubla rusească | 69,2807 |
| THB | baht thailandez | 38,804 |
| BRL | real brazilian | 3,4994 |
| MXN | peso mexican | 20,8448 |
| INR | rupie indiană | 73,4380 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1002

JPY

yen japonez

114,76

DKK

coroana daneză

7,4398

GBP

lira sterlină

0,89910

SEK

coroana suedeză

9,7068

CHF

franc elvețian

1,0889

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,0248

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,029

HUF

forint maghiar

305,31

PLN

zlot polonez

4,3020

RON

leu românesc nou

4,5040

TRY

lira turcească

3,3969

AUD

dolar australian

1,4421

CAD

dolar canadian

1,4485

HKD

dolar Hong Kong

8,5363

NZD

dolar neozeelandez

1,5508

SGD

dolar Singapore

1,5263

KRW

won sud-coreean

1 246,06

ZAR

rand sud-african

15,6303

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,4000

HRK

kuna croată

7,5073

IDR

rupia indoneziană

14 358,56

MYR

ringgit Malaiezia

4,6128

PHP

peso Filipine

53,227

RUB

rubla rusească

69,2807

THB

baht thailandez

38,804

BRL

real brazilian

3,4994

MXN

peso mexican

20,8448

INR

rupie indiană

73,4380

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 15.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 382/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 382/15

---

Informații de prezentat în temeiul articolului 5 alineatul (2)

Înființarea unei grupări europene de cooperare teritorială (GECT)

[Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 (JO L 210, 31.7.2006, p. 19)]

(2016/C 382/03)

I.1.   Denumire, adresă și punct de contact

Denumire înregistrată: Eisenbahnneubaustrecke Dresden-Prag EVTZ (GECT Renovarea căii ferate Dresda-Praga)

Sediu social:

| Ministerul Afacerilor Economice, Ocupării Forţei de Muncă și Transporturilor al landului Saxonia |
| --- |
| Wilhem-Buck-Str. 2, 01097 Dresda, Germania |

Ministerul Afacerilor Economice, Ocupării Forţei de Muncă și Transporturilor al landului Saxonia

Wilhem-Buck-Str. 2, 01097 Dresda, Germania

Persoană de contact: doamna Petra Heldt, tel. +49 3515648671

E-mail: Petra.Heldt@smwa.sachsen.de

Adresa de internet a grupării:

I.2.   Durata grupării:

Durata grupării: pe termen nedeterminat

Data înregistrării:

Data publicării:

II.   OBIECTIVE

Această GECT își propune să desfăşoare lucrări de pregătire și de sprijin al realizării proiectului de renovare a căii ferate Dresda-Praga, destinată transportului de marfă și de pasageri. În acest context, GECT trebuie să fie o structură de organizare stabilă, care să permită membrilor ei să faciliteze și să favorizeze cooperarea lor teritorială transfrontalieră, dar și să consolideze coeziunea economică, socială şi teritorială a acestora. GECT are următoarele sarcini principale:

| — | să ofere sprijin – sub aspect politic, tehnic, organizațional și al comunicării – autorităților și responsabililor naționali care decid în privința activităților menite să asigure realizarea proiectului; |
| --- | --- |

—

să ofere sprijin – sub aspect politic, tehnic, organizațional și al comunicării – autorităților și responsabililor naționali care decid în privința activităților menite să asigure realizarea proiectului;

| — | să coordoneze activitățile de pregătire și de concepție legate de proiect; |
| --- | --- |

—

să coordoneze activitățile de pregătire și de concepție legate de proiect;

| — | să desfășoare activități de relații publice, în vederea obținerii din partea publicului larg a unei largi susțineri a activităților de îndeplinire a proiectului; |
| --- | --- |

—

să desfășoare activități de relații publice, în vederea obținerii din partea publicului larg a unei largi susțineri a activităților de îndeplinire a proiectului;

| — | să intensifice cooperarea transfrontalieră în ceea ce privește modurile de transport care țin de coridorul „Orient/Estul Mediteranei” (OEM), pentru a îmbunătăţi legăturile dintre acestea; |
| --- | --- |

—

să intensifice cooperarea transfrontalieră în ceea ce privește modurile de transport care țin de coridorul „Orient/Estul Mediteranei” (OEM), pentru a îmbunătăţi legăturile dintre acestea;

| — | să atragă resurse pentru finanțarea proiectului. |
| --- | --- |

—

să atragă resurse pentru finanțarea proiectului.

III.   DETALII SUPLIMENTARE PRIVIND DENUMIREA GRUPĂRII

Denumirea în limba engleză:

Denumirea în limba franceză:

IV.   MEMBRI

IV.1.   Numărul total de membri ai grupării: 4

IV.2.   Apartenența națională a membrilor grupării: Germania, Republica Cehă

IV.3.   Informații privind membrii

Denumirea oficială: Landul Saxonia, reprezentat de ministrul afacerilor economice, ocupării forţei de muncă și transporturilor (Freistaat Sachsen, vertreten durch das Sächsische Staatsministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr)

Adresa poștală:

Adresa de internet: www.smwa.sachsen.de

Tipul de membru: autoritate regională

Denumirea oficială: Republica Cehă, reprezentată de ministrul transporturilor

Adresa poștală:

Adresa de internet: www.mdcr.cz

Tipul de membru: stat membru

Denumirea oficială: Districtul Elveția saxonă și Munții Metaliferi Orientali (Landkreis Sächsische Schweiz Osterzgebirge)

Adresa poștală:

Adresa de internet: www.landratsamt-pirna.de

Tipul de membru: autoritate regională

Denumirea oficială: Administrația regională Ústí nad Labem (Krajský úřad Ústeckého kraje)

Adresa poștală:

Adresa de internet: www.kr-ustecky.cz

Tipul de membru: autoritate regională

---

V Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

| 15.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 382/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 382/17

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 382/04)

| 1. | La data de 7 octombrie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Merck & Co., Inc. („Merck”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Sanofi Pasteur MSD SNC („SPMSD”, Franța), care în prezent este controlată în comun de Merck și Sanofi Pasteur SA, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 7 octombrie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Merck & Co., Inc. („Merck”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Sanofi Pasteur MSD SNC („SPMSD”, Franța), care în prezent este controlată în comun de Merck și Sanofi Pasteur SA, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Merck: o societate de asistență medicală care își desfășoară activitatea la nivel mondial în sectorul produselor farmaceutice, oferind, printre altele, tratamente împotriva diabetului și a cancerului, vaccinuri, produse pentru terapia acută spitalicească, produse pentru sănătatea animalelor, alianțe și servicii de asistență medicală;
  —   în cazul întreprinderii SPMSD: își desfășoară activitatea în sectorul dezvoltării și al comercializării de vaccinuri umane în 18 țări SEE. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Merck: o societate de asistență medicală care își desfășoară activitatea la nivel mondial în sectorul produselor farmaceutice, oferind, printre altele, tratamente împotriva diabetului și a cancerului, vaccinuri, produse pentru terapia acută spitalicească, produse pentru sănătatea animalelor, alianțe și servicii de asistență medicală;

—   în cazul întreprinderii SPMSD: își desfășoară activitatea în sectorul dezvoltării și al comercializării de vaccinuri umane în 18 țări SEE.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD, prin fax (+32 22964301), prin e-e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD, prin fax (+32 22964301), prin e-e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

| 15.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 382/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 382/18

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8102 – Valeo/FTE Group)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 382/05)

| 1. | La data de 10 octombrie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Valeo Holding GmbH (Germania), controlată de Valeo SA („Valeo”, Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi FTE Group Holding GmbH („FTE”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 10 octombrie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Valeo Holding GmbH (Germania), controlată de Valeo SA („Valeo”, Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi FTE Group Holding GmbH („FTE”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Valeo: proiectarea, fabricarea și vânzarea de echipamente auto, printre care se numără, în special, sistemele termice, sistemele de propulsie, sistemele de asigurare a confortului și de asistență la condus, precum și sistemele de vizibilitate;
  —   în cazul întreprinderii FTE: proiectarea, fabricarea și vânzarea de: (i) produse de acționare a ambreiajului; (ii) produse de acționare a frânei; (iii) pompe de ulei pentru transmisia electrică și alte componente pentru cutiile de viteze și grupurile motopropulsoare bazate pe tehnologia electrohidraulică. FTE desfășoară, de asemenea, activități în sectorul refabricării calibrelor de frână. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Valeo: proiectarea, fabricarea și vânzarea de echipamente auto, printre care se numără, în special, sistemele termice, sistemele de propulsie, sistemele de asigurare a confortului și de asistență la condus, precum și sistemele de vizibilitate;

—   în cazul întreprinderii FTE: proiectarea, fabricarea și vânzarea de: (i) produse de acționare a ambreiajului; (ii) produse de acționare a frânei; (iii) pompe de ulei pentru transmisia electrică și alte componente pentru cutiile de viteze și grupurile motopropulsoare bazate pe tehnologia electrohidraulică. FTE desfășoară, de asemenea, activități în sectorul refabricării calibrelor de frână.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.8102 – Valeo/FTE Group, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.8102 – Valeo/FTE Group, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 15.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 382/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 382/19

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2016/C 382/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CAIETUL DE SARCINI AL UNEI SPECIALITĂȚI TRADIȚIONALE GARANTATE

CARNE DE PORC DIN RASA WELSH CRESCUT TRADIȚIONAL

Nr. UE: UK-STG-0007-01396 — 27.10.2015

REGATUL UNIT

1.   Denumirea (denumirile) propusă (propuse) pentru înregistrare

„Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork”

2.   Tip de produs

Clasa 1.1. Carne (și organe comestibile) proaspete

3.   Motive pentru înregistrare

3.1.   Produsul

| — | ☒ | rezultă în urma unui mod de producție, de prelucrare sau a unei compoziții care corespunde practicii tradiționale pentru produsul sau alimentul respectiv |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | este produs din materii prime sau ingrediente care sunt cele utilizate în mod tradițional. |

—

☒

rezultă în urma unui mod de producție, de prelucrare sau a unei compoziții care corespunde practicii tradiționale pentru produsul sau alimentul respectiv

—

☐

este produs din materii prime sau ingrediente care sunt cele utilizate în mod tradițional.

„Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” („Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork”) provine de la porci care au fost crescuți în conformitate cu un mod de producție bazat pe o practică tradițională. Metoda de producție prin creștere tradițională permite o rată de creștere mai lentă și mai naturală, acordându-se prioritate reducerii la minimum a nivelurilor de stres și standardelor înalte de bunăstare.

3.2.   Denumirea

| — | ☐ | a fost utilizată în mod tradițional pentru a desemna produsul specific |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | arată caracterul tradițional sau caracterul specific al produsului. |

—

☐

a fost utilizată în mod tradițional pentru a desemna produsul specific

—

☒

arată caracterul tradițional sau caracterul specific al produsului.

Caracteristicile unice ale „cărnii de porc din rasa Welsh crescut tradițional”, prezentate mai jos, îi conferă produsului caracterul său specific.

Carcasă

| — | Mușchi dorsali buni și o lungime mare a spinării. |
| --- | --- |

—

Mușchi dorsali buni și o lungime mare a spinării.

| — | Jamboane bine dezvoltate. |
| --- | --- |

—

Jamboane bine dezvoltate.

| — | Dimensiunea minimă a slăninii dorsale de 10 mm la o greutate a porcului > 50 kg (în carcasă), iar dimensiunea minimă a slăninii dorsale de 14 mm la o greutate a porcului > 75 kg (în carcasă). |
| --- | --- |

—

Dimensiunea minimă a slăninii dorsale de 10 mm la o greutate a porcului > 50 kg (în carcasă), iar dimensiunea minimă a slăninii dorsale de 14 mm la o greutate a porcului > 75 kg (în carcasă).

| — | Culoare deschisă, dar culoarea se închide pe măsură ce porcul atinge greutăți de sacrificare mai mari. |
| --- | --- |

—

Culoare deschisă, dar culoarea se închide pe măsură ce porcul atinge greutăți de sacrificare mai mari.

Când este preparat

| — | Gust delicat și aromă apetisantă, ambele dezvoltându-se la maturitate. |
| --- | --- |

—

Gust delicat și aromă apetisantă, ambele dezvoltându-se la maturitate.

| — | Fragedă datorită nivelului general mai mare de grăsime din carne. |
| --- | --- |

—

Fragedă datorită nivelului general mai mare de grăsime din carne.

Aceste caracteristici rezultă din combinarea a două elemente: metoda de producție prin creștere tradițională și porcii trebuie să fie de rasă Welsh. Această rasă Welsh, originară din Țara Galilor, are o lungă istorie de reproducere selectivă, în mod particular pentru carcasă și calitățile alimentare specifice.

4.   Descriere

4.1.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, inclusiv principalele caracteristici fizice, chimice, microbiologice sau organoleptice ale produsului care demonstrează caracterul specific al acestuia [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

„Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” este o carne de porc din rasa Welsh care a fost crescut în conformitate cu un sistem tradițional de producție. Carcasa „cărnii de porc din rasa Welsh crescut tradițional” este cunoscută pentru echilibrul său fin care oferă mușchi dorsali buni, o lungime bună a spinării și jamboane bine dezvoltate. Randamentul la sacrificare este mare, de minimum 65 %, și se clasează bine la toate greutățile. „Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” are o tendință de a lăsa grăsime, dar acest lucru nu este excesiv, cu o grosime minimă de 10 mm a slăninii dorsale la greutatea cărnii de porc și de 14 mm la greutăți mai mari (75 kg în carcasă). Carnea este de culoare deschisă, așa cum este definită de o analiză independentă cu cromatometrul, care a descris-o ca fiind scăzută în valori de roșu și galben, oferind o culoare mai puțin intensă a cărnii. Culoarea acestei cărni se va închide pe măsură ce porcul atinge greutăți de sacrificare mai mari și la greutăți de sacrificare mai ridicate apare o creștere vizibilă a nervurilor de grăsime intramusculară (marmorare) fără grăsime dorsală excesivă.

Când este gătită, carnea are un gust suculent, delicat de carne de porc și o aromă savuroasă, ambele dezvoltându-se la maturitate. Carnea de porc este foarte fragedă datorită nivelului general mai ridicat de grăsime din carne. Din cauza nivelurilor naturale mai mari de grăsime din carnea de porc, aceasta ar putea avea pierderi mai mari la gătit, care vor varia în funcție de modul de tranșare a cărnii.

Date privind compoziția

| Putere calorică | : | > 300 kcal/100 g |
| --- | --- | --- |
| Slănină dorsală | : | Minimum 10 mm [la o greutate a porcului > 50 kg (în carcasă)]
  Minimum 14 mm [la greutăți mari > 75 kg (în carcasă)] |

Putere calorică

:

> 300 kcal/100 g

Slănină dorsală

:

Minimum 10 mm [la o greutate a porcului > 50 kg (în carcasă)]

Minimum 14 mm [la greutăți mari > 75 kg (în carcasă)]

Aceste calități alimentare distincte și unice sunt derivate dintr-o combinație care ține de:

| — | istoria îndelungată a rasei Welsh și istoria sa de reproducere selectivă pentru aceste calități particulare ale carcasei și ale alimentației; |
| --- | --- |

—

istoria îndelungată a rasei Welsh și istoria sa de reproducere selectivă pentru aceste calități particulare ale carcasei și ale alimentației;

| — | metodele de producție prin creștere tradițională care acordă prioritate reducerii la minimum a nivelurilor de stres și standardelor înalte de bunăstare și permit o rată de creștere naturală mai lentă. |
| --- | --- |

—

metodele de producție prin creștere tradițională care acordă prioritate reducerii la minimum a nivelurilor de stres și standardelor înalte de bunăstare și permit o rată de creștere naturală mai lentă.

Deși titlul conține formularea „carne de porc”, această cerere de înregistrare se aplică cărnurilor de porc tranșate din carcasă și organelor comestibile din carcasă.

4.2.   Descrierea metodei de producție a produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, metodă pe care producătorii trebuie să o urmeze, inclusiv, după caz, natura și caracteristicile materiilor prime sau ale ingredientelor utilizate, precum și metoda de preparare a produsului [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

„Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” este produsă folosind practici tradiționale specifice, care sunt foarte diferite de sistemele convenționale comerciale de producție.

„Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” este o carne de porc produsă numai din porci înregistrați la naștere ca aparținând rasei Welsh. Toți porcii trebuie să fie înregistrați la naștere la Asociația britanică pentru porci sau la o asociație a crescătorilor de porci care păstrează un registru genealogic al rasei de porci Welsh. Fiecare animal poate fi identificat prin tatuajul individual de pe ureche, care asigură autenticitatea și un nivel ridicat de trasabilitate.

Alimentația

Porcii pentru „carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” urmează un regim tradițional de alimentație. Porcii sunt hrăniți cu o dietă săracă în proteine unde procentul de proteine din furajele achiziționate nu depășește 20 % după înțărcare. Nivelurile scăzute de proteine din practica de alimentație tradițională, în combinație cu rata naturală de creștere mai lentă a rasei, contribuie la un câștig în greutate în viu mediu zilnic redus în comparație cu sistemele moderne de producție. Tendința rasei de a depune mai multă grăsime contribuie, de asemenea, la o reducere a eficienței conversiei hranei în carne macră.

Hrana utilizată este, de obicei, o combinație de furaje simple completate cu furaje combinate. Furajele, acolo unde este posibil, sunt cultivate în cadrul fermei sau, dacă este fezabil, sunt obținute din surse locale. Atunci când porcii sunt ținuți într-o „tyddyn” (fermă de mici dimensiuni), în mod tradițional, hrana lor este adesea suplimentată cu coproduse alimentare. Acestea includ zer și deșeuri de lapte din industria produselor lactate, drojdie și deșeuri de bere din industria berii și deșeuri de pâine, cereale și făină de biscuiți. Dietele sunt, de asemenea, suplimentate cu fân și nutreț și ocazional are loc, conform unei tradiții medievale, pășunatul porcilor în pădure, unde porcii caută ghindă și alte alimente de sezon cu coajă tare și fructe. Acolo unde este posibil, alternative la soia trebuie să fie procurate din Uniunea Europeană, cum ar fi făina de rapiță, fasole de câmp, șrot de floarea soarelui și/sau mazăre. Aditivii dietetici sintetici și acceleratorii de creștere nu sunt permiși.

Mediul

„Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” provine de la porci din rasa Welsh care respectă practica tradițională de a fi crescuți în mod extensiv și pentru care s-a prevăzut un mediu de creștere natural, care permite o rată de creștere naturală și un stres minim.

„Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” provine de la porci rezistenți care sunt crescuți în mod extensiv atât în hale, cât și în aer liber. Toate sistemele de creștere trebuie să adere la un standard înalt de bunăstare (la standardul RSPCA Freedom Food sau sisteme echivalente). În plus, fiecare fermă trebuie să respecte Codul de recomandări pentru bunăstarea animalelor: Porci sau sisteme echivalente.

Creșterea extensivă în aer liber; - Atunci când sunt crescuți în aer liber, porcii trebuie să fie păstrați la o densitate de maximum 30 de scroafe la hectar și un spațiu minim în padoc de 40 m pătrați per porc îngrășat (între înțărcare și stadiul finit).

Creșterea extensivă în hale - În cazul creșterii extensive în hale, scroafele trebuie să fie ținute pe așternuturi de paie, cu un spațiu minim de podea de 3,5 metri pătrați pentru o scroafă și 1,54 metri pătrați pentru un porc finit. Creșterea în țarcuri complet închise nu este permisă.

Creșterea

Toți porcii care produc „carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” trebuie să se conformeze practicilor de creștere tradiționale, cum ar fi:

| — | vârsta minimă de înțărcare de 6-8 săptămâni; |
| --- | --- |

—

vârsta minimă de înțărcare de 6-8 săptămâni;

| — | practicile moderne de creștere intensivă, inclusiv tăierea dinților, perforarea râtului, tăierea cozii sunt permise numai la sfatul medicului veterinar și nu trebuie să fie considerate ca tratamente de rutină; |
| --- | --- |

—

practicile moderne de creștere intensivă, inclusiv tăierea dinților, perforarea râtului, tăierea cozii sunt permise numai la sfatul medicului veterinar și nu trebuie să fie considerate ca tratamente de rutină;

| — | castrarea este permisă numai la sfatul medicului veterinar sau pentru porci grei destinați produselor tradiționale; |
| --- | --- |

—

castrarea este permisă numai la sfatul medicului veterinar sau pentru porci grei destinați produselor tradiționale;

| — | utilizarea de lăzi de gestație și de fătare este interzisă. |
| --- | --- |

—

utilizarea de lăzi de gestație și de fătare este interzisă.

Transportul

Sistemele de transport în cazul porcilor din rasa Welsh crescuți în mod tradițional sunt destinate să asigure că animalele nu sunt supuse disconfortului sau suferințelor inutile. Animalele trebuie să fie transportate direct de la fermă la abator și să nu fie transportate împreună cu porci care provin de la alte ferme. Transportul și manipularea trebuie să fie menținute la un nivel minim, iar porcii trebuie să fie sacrificați la cel mai apropiat abator adecvat pentru a reduce la minimum stresul.

Spațiul minim admis pentru porci în timpul tranzitului trebuie să fie astfel:

| Greutate în viu
  (kg) | Densitate
  (kg/m2) | Spațiu prevăzut
  (m2/porc) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| 10 | 137 | 0,05 |
| 30 | 200 | 0,15 |
| 35 | 218 | 0,16 |
| 40 | 222 | 0,18 |
| 100 | 235 | 0,43 |
| 110 | 245 | 0,45 |
| scroafe | 316 | 0,79 |

Greutate în viu

(kg)

Densitate

(kg/m2)

Spațiu prevăzut

(m2/porc)

10

137

0,05

30

200

0,15

35

218

0,16

40

222

0,18

100

235

0,43

110

245

0,45

scroafe

316

0,79

Sacrificarea/tranșarea

Porcii din rasa Welsh pentru producția de „carne de porc din rasa Welsh crescut tradițional” sunt sacrificați cât mai aproape posibil de locul în care sunt crescuți, de preferință în abatoare de dimensiuni mici, iar animalele nu trebuie să suporte nicio suferință inutilă sau disconfort înainte de sacrificare. Echipamentul pentru asomare/sacrificare trebuie să fie proiectat și întreținut astfel încât să asigure asomarea sau sacrificarea rapidă și eficientă.

Carcasele de „porc din rasa Welsh crescut tradițional” trebuie să fie atârnate minimum două zile după sacrificare, înainte de tăiere (dar, de preferință, o perioadă mai lungă) într-un depozit refrigerat, la o temperatură mai mică de 4 grade Celsius.

Variația naturală a rasei de la diferite linii genealogice și sistemele diferite în care crescătorii își lichidează stocul poate produce o variație în compoziția carcasei și a nivelurilor de grăsime dorsală. Această variație naturală impune abilități de tranșare tradiționale și experiență în tăiere atunci când este procesată carcasa. Carcasele de „porc din rasa Welsh crescut tradițional” sunt tranșate folosind metode tradiționale, inclusiv tăierea „la-cârlig” și tăierea tradițională în bucăți.

Reducerea la minimum a stresului pentru porci prin aderarea la standarde înalte de bunăstare în timpul creșterii lor extensive, în timpul transportului și înainte de sacrificare, plus natura docilă a rasei, precum și faptul că nu se cunosc predispoziții genetice la stres (cum ar fi sindromul de stres porcin – SSP) asigură un număr redus de cazuri înregistrate de carne palidă, moale și exudativă (PSE) sau carne de culoare închisă, fermă, uscată (DFD). Acest lucru se reflectă în frăgezimea „cărnii de porc din rasa Welsh crescut tradițional”.

4.3.   Descrierea principalelor elemente care conferă caracterul tradițional al produsului [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

Caracterul specific al „cărnii de porc din rasa Welsh crescut tradițional” este evident în calitățile sale alimentare, care derivă din două elemente principale:

| — | istoria îndelungată a rasei Welsh și reproducerea selectivă atentă la calitățile particulare ale carcasei și cărnii și la caracteristicile alimentare; |
| --- | --- |

—

istoria îndelungată a rasei Welsh și reproducerea selectivă atentă la calitățile particulare ale carcasei și cărnii și la caracteristicile alimentare;

| — | metoda de producție prin creștere tradițională. |
| --- | --- |

—

metoda de producție prin creștere tradițională.

Porcul din rasa Welsh are o poziție unică în gama raselor de porcine autohtone britanice, fiind una dintre cele trei rase majore pe care a fost construită industria modernă a cărnii de porc. Conformația carcasei sale împărtășește atributele raselor mai moderne dezvoltate, cum ar fi Large White sau Landrace, păstrând, în același timp, aroma raselor autohtone tradiționale mai puțin îmbunătățite, cum ar fi Berkshire, Tamworth și Gloucester Old Spot. Aceste trăsături specifice rasei au derivat prin reproducerea selectivă atentă în decursul secolului trecut. Deși caracteristicile carcasei, cum ar fi jamboanele bine dezvoltate, s-au îmbunătățit, rasa își păstrează caracteristicile fenotipice și genotipice tradiționale, cum ar fi o rată de creștere naturală mai lentă și tendința de a depune grăsime. Acest lucru, împreună cu sistemul său tradițional de creștere extensivă, are ca rezultat o carne de culoare mai deschisă, recunoscută pentru frăgezime, cu o valoare calorică mai mare și suculență la gătit.

În comparație cu carnea de porc comercială provenită de la metișii moderni sau hibrizii crescuți în mod convențional, „carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” are:

| — | o culoare mai puțin dezvoltată a mușchilor (mai deschisă); |
| --- | --- |

—

o culoare mai puțin dezvoltată a mușchilor (mai deschisă);

| — | frăgezime crescută; |
| --- | --- |

—

frăgezime crescută;

| — | o aromă mai delicată de carne de porc; |
| --- | --- |

—

o aromă mai delicată de carne de porc;

| — | o grosime mai mare a stratului de grăsime dorsală; |
| --- | --- |

—

o grosime mai mare a stratului de grăsime dorsală;

| — | un procentaj total mai mare de grăsime; |
| --- | --- |

—

un procentaj total mai mare de grăsime;

| — | o valoare calorică mai mare; |
| --- | --- |

—

o valoare calorică mai mare;

| — | suculență la gătit. |
| --- | --- |

—

suculență la gătit.

Atunci când se compară rata de creștere, un porc din rasa Welsh are nevoie de cel puțin 154 de zile pentru a ajunge la sacrificare, în timp ce carnea de porc comercială, provenită de la porcine crescute în mod intensiv, poate necesita și numai 126 de zile. Această creștere mai lentă se datorează unei combinații între creșterea naturală mai lentă a rasei, hrana cu conținut redus de proteine și metoda extensivă de producție tradițională. Nuanța deschisă a culorii cărnii, datorită culorii musculare mai puțin dezvoltate, și o frăgezime crescută și o aromă delicată de carne de porc pot fi toate atribuite acestei creșteri mai lente.

Predilecția naturală a rasei de a depune grăsime și eficiența redusă a acesteia în ceea ce privește conversia hranei în carne macră oferă o carcasă cu un nivel mai ridicat de grăsime, comparativ cu rasele de porci comerciale convenționale moderne. „Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” are o grosime a slăninii dorsale mai mare de 10 mm, în comparație cu carnea de porc comercială care are o grosime-țintă de 8 mm a slăninii dorsale. La greutăți mari, dimensiunile medii ale slăninii dorsale pentru „carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” sunt, adesea, mai mari de 14 mm. Pe lângă grosimea mai mare a slăninii dorsale, există, de asemenea, o cantitate totală mai mare de grăsime în compoziția carcasei, aceasta oferind o valoare calorică medie mai mare de 300 kcal/100 g, comparativ cu o valoare medie de sub 200 kcal/100 g asociată cu carnea de porc provenind de la porci crescuți după metode mai comerciale. Acest nivel ridicat de grăsime are ca rezultat o suculență crescută la gătit.

„Carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” oferă, de asemenea, un element distinctiv, în comparație cu carnea de porc din alte rase autohtone mai puțin îmbunătățite, prin:

| — | o grosime mai mică a stratului de grăsime dorsală |
| --- | --- |

—

o grosime mai mică a stratului de grăsime dorsală

| — | o mai bună clasificare în cazul greutăților mai mari |
| --- | --- |

—

o mai bună clasificare în cazul greutăților mai mari

| — | jamboane bine dezvoltate |
| --- | --- |

—

jamboane bine dezvoltate

| — | un mușchi dorsal mai mare |
| --- | --- |

—

un mușchi dorsal mai mare

| — | o lungime mai mare a spinării |
| --- | --- |

—

o lungime mai mare a spinării

| — | un randament ridicat la sacrificare |
| --- | --- |

—

un randament ridicat la sacrificare

Rasele tradiționale mai puțin îmbunătățite au o dimensiune medie a slăninii dorsale ce depășește 14 mm la greutatea cărnii de porc, comparativ cu „carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional”, care ajunge la un minim de 10 mm la greutatea cărnii de porc. La greutăți mai mari, rasele autohtone mai puțin îmbunătățite vor avea dimensiuni ale slăninii dorsale care depășesc 20 mm și, de multe ori, vor ajunge și la 30 mm în timp ce „carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” se clasează bine la un minim de 14 mm la greutăți mai mari.

Reproducerea selectivă a porcilor din rasa Welsh de-a lungul ultimului secol a avut drept rezultat o carcasă care oferă un mușchi dorsal mai mare, o lungime superioară a spinării, jamboane mai dezvoltate, un randament la sacrificare mai mare și o clasare mai bună la greutăți mai mari, în comparație cu rasele autohtone mai puțin îmbunătățite. Aceste trăsături combinate contribuie la recunoașterea istorică a „cărnii de porc din rasa Welsh crescut tradițional” ca fiind carcasa ideală pentru un măcelar.

Caracteristicile specifice ale „cărnii de porc din rasa Welsh crescut tradițional” sunt susținute de ample date istorice și au fost analizate printr-un program de testare organoleptică și a compoziției. Studiul a demonstrat în mod obiectiv specificitatea „cărnii de porc din rasa Welsh crescut tradițional”, atât din punct de vedere istoric, cât și din punctul de vedere al calității și al gustului.

Lunga istorie a rasei de porci Welsh

Porcii au o legătură de lungă durată cu Țara Galilor și aceasta este consemnată în întreaga literatură medievală galeză. În secolul al XI-lea, poveștile anonime galeze cunoscute colectiv sub numele de Mabinogion vorbesc despre „animale mici a căror carne este mai bună decât carnea de vită. Acestea sunt mici, iar denumirea lor variază. Se numesc moch.” Se spune că aceste creaturi (porcii) au fost introduse în lumea modernă de Arawn, regele din Annwfn (Regele infernului). De asemenea, varianta galeză a legendei lui Arthur îi prezintă pe mistrețul fermecat Twrch Trwyth și pe „conducătorul cu colți albi al mistreților”, Ysgithr Wyn Bend, precum și pe înțeleapta scroafă albă Hen Wen.

Există puține date istorice privind creșterea intensivă a porcilor în vederea comercializării în Țara Galilor, pentru că cei mai mulți porci erau ținuți în casă sau li se permitea să își caute hrana, în funcție de anotimp, în aer liber. Moștenirea și tradiția rasei de porci Welsh este în mare măsură parte a unui „tyddyn” (fermă de mici dimensiuni) sau a tradiției țăranilor galezi. Există, de asemenea, o tradiție de creștere urbană la scară mică în orașele industrializate, în care „mochyn twlc” (cocinile) erau ceva obișnuit în grădinile multor case terasate. Cocinile arcuite, uscate, din piatră, au fost, de asemenea, o formă autohtonă de arhitectură galeză remarcată, în special, în sudul țării.

Fiind o țară cu pășuni întinse, mieii și producția de lactate sunt marcante în Țara Galilor. În mod tradițional, micii proprietari vindeau la piață carnea de miel și de vită, pe care cereau prețuri mult mai mari, ceea ce le-a permis să păstreze porcii pentru ei înșiși, astfel că carnea de porc a devenit carnea dominantă pentru consumul casnic în zonele rurale. Tradiția a fost să se crească porcii vara și toamna și să fie sacrificați, de obicei, iarna, la fermă. Fiecare zonă rurală avea un măcelar ambulant, care oferea servicii de sacrificare și de tăiere, de multe ori în spații ad-hoc în hambare, dependințe sau chiar în aer liber. Sacrificarea anuală era un eveniment social, ziua în care toți membrii familiei își aduceau contribuția. Produsele proaspete, precum chiftelele (ffagots) se preparau din „plwc” (inimă, ficat și plămâni), capul se săra ca să se prepare aspicul, intestinele erau curățate pentru a fi utilizate pentru cârnați proaspeți, carnea proaspătă era împărțită la nivel local, iar părțile laterale și jamboanele erau maturate și conservate pentru a asigura carnea pentru anul următor.

Din evidențele păstrate, rasa Welsh poate fi urmărită înapoi în timp până la o rasă autohtonă de porc alb cu urechile căzute, crescută în Țara Galilor. Această rasă a oferit o contribuție uriașă la agricultura modernă de azi, fiind una dintre cele trei rase pe care s-a bazat producția modernă de rase hibride de porci. Cu toate acestea, odată cu tendința inexorabilă spre intensificare, au fost solicitate carcase de porc cu carne și bacon cu mai puțină grăsime, indiferent de importanța aromei. Companiile mari care se ocupau de creșterea porcinelor și care au dominat piața nu au favorizat rasa Welsh și acest lucru a dus la o scădere dramatică a numărului porcilor. În 2002, doar 82 de porci din rasa Welsh au fost înregistrați în registrul genealogic, în 2005 rasa a fost declarată o specie pe cale de dispariție și de atunci a fost clasificată ca fiind o rasă rară de către Rare Breeds Survival Trust.

Metoda de producție prin creștere tradițională

Istoria îndelungată a rasei și trăsăturile sale naturale, în combinație cu metoda de producție bazată pe creșterea tradițională oferă caracterul specific distinctiv și unic al „cărnii de porc din rasa Welsh crescut tradițional”. Componentele-cheie ale unui sistem de creștere tradițional sunt de a asigura următoarele:

Rata de creștere naturală

Prioritatea de bază la „carnea de porc din rasa Welsh crescut tradițional” este ca porcii să aibă o rată de creștere naturală, cu minimum 154 de zile până la sacrificare. Acest lucru se realizează printr-o dietă săracă în proteine, de sub 20 % post înțărcare, care ar trebui asigurată din surse locale, acolo unde este posibil. Hrana pentru animale poate fi formată din furaje simple sau compuse și poate fi suplimentată cu furaje alternative și coproduse alimentare din producția de alimente și furaje. Aditivii dietetici sintetici și acceleratorii de creștere nu sunt permiși.

Creșterea extensivă

Porcii pentru „carne de porc din rasa Welsh crescut tradițional” pot fi crescuți atât în aer liber, cât și în hale, dar trebuie să fie medii naturale cu un standard înalt de bunăstare (la standardul RSPCA Freedom Food sau similar). Densitatea, indiferent dacă creșterea se face în hale sau în aer liber, trebuie să le permită porcilor să se comporte natural, iar în cazul în care porcii sunt crescuți în hale, aceștia trebuie să fie ținuți pe așternut de paie și nu în țarcuri complet închise. Practicile de creștere comercială intensivă, precum înțărcarea la patru săptămâni, utilizarea de lăzi de gestație, de lăzi pentru fătare, tăierea dinților, perforarea râtului, tăierea cozii și castrarea chirurgicală nu ar trebui să fie tratamente de rutină și sunt permise numai la recomandarea medicului veterinar. Castrarea porcilor destinați produselor tradiționale care necesită porci grei este permisă numai la sfatul medicului veterinar.

Stres minim

Sistemul de creștere în mod tradițional este conceput pentru a minimiza stresul animalului pe durata întregii vieți. Porcii pentru „carne de porc din rasa Welsh crescut tradițional” sunt sacrificați cât mai aproape posibil de locul unde sunt crescuți și, de preferință, în abatoare de dimensiuni mici. Transportul și manipularea sunt menținute la un nivel minim pentru a se asigura că porcii nu sunt supuși în mod inutil la suferințe sau disconfort înainte de sacrificare. Animalele trebuie să fie transportate direct de la fermă la abator și să nu fie transportate împreună cu porci care provin de la alte ferme.

Practicile tradiționale de procesare

Carcasele de „carne de porc din rasa Welsh crescut tradițional” trebuie să fie atârnate minimum 2 zile pentru maturare, iar acest proces dezvoltă aroma și frăgezește carnea. Metode tradiționale de tăiere sunt folosite pentru a tranșa carcasa de către procesatori cu experiență în abordarea unui produs tradițional.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

Rectificări

| 15.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 382/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 382/25

---

Rectificare la Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 2009/142/CE a Parlamentului European şi a Consiliului privind aparatele consumatoare de combustibili gazoși (versiune codificată)

(Publicarea de titluri și referințe ale standardelor armonizate în temeiul directivei)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 349 din 22 decembrie 2010
  )

(2016/C 382/07)

La pagina 10:

în loc de:

| „OES (1) | Referința și titlul standardului armonizat
  (și documentul de referință) | Referinţa standardului înlocuit | Data încetării prezumţiei de conformitate a standardului înlocuit Nota 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 521:2006
  Specificaţii pentru aparatele care funcţionează exclusiv cu gaze petroliere lichefiate. Aparate portabile alimentate la presiunea de vapori a gazelor petroliere lichefiate | EN 521:1998
  Nota 2.1 | Dată depăşită
  (31.8.2006)”, |

„OES (1)

Referința și titlul standardului armonizat

(și documentul de referință)

Referinţa standardului înlocuit

Data încetării prezumţiei de conformitate a standardului înlocuit Nota 1

CEN

EN 521:2006

Specificaţii pentru aparatele care funcţionează exclusiv cu gaze petroliere lichefiate. Aparate portabile alimentate la presiunea de vapori a gazelor petroliere lichefiate

EN 521:1998

Nota 2.1

Dată depăşită

(31.8.2006)”,

se citește:

se citește:

| „OES (1) | Referința și titlul standardului armonizat
  (și documentul de referință) | Referinţa standardului înlocuit | Data încetării prezumţiei de conformitate a standardului înlocuit Nota 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 521:2006
  Specificaţii pentru aparatele care funcţionează exclusiv cu gaze petroliere lichefiate. Aparate portabile alimentate la presiunea de vapori a gazelor petroliere lichefiate | EN 521:1998
  Nota 2.1 | Dată depăşită
  (31.8.2006) |
| Avertizare (1): Prezenta publicație nu se referă la aragazurile plate portabile (2).






  (1) | În conformitate cu Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2414 a Comisiei din 17 decembrie 2015 privind publicarea cu o restricție în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a referinței standardului armonizat EN 521:2006 «Specificații pentru aparatele care funcționează exclusiv cu gaze petroliere lichefiate. Aparate portabile alimentate la presiunea de vapori a gazelor petroliere lichefiate» în temeiul Directivei 2009/142/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 333, 19.12.2015, p. 120). |

„OES (1)

Referința și titlul standardului armonizat

(și documentul de referință)

Referinţa standardului înlocuit

Data încetării prezumţiei de conformitate a standardului înlocuit Nota 1

CEN

EN 521:2006

Specificaţii pentru aparatele care funcţionează exclusiv cu gaze petroliere lichefiate. Aparate portabile alimentate la presiunea de vapori a gazelor petroliere lichefiate

EN 521:1998

Nota 2.1

Dată depăşită

(31.8.2006)

Avertizare (1): Prezenta publicație nu se referă la aragazurile plate portabile (2).

(1)

În conformitate cu Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2414 a Comisiei din 17 decembrie 2015 privind publicarea cu o restricție în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a referinței standardului armonizat EN 521:2006 «Specificații pentru aparatele care funcționează exclusiv cu gaze petroliere lichefiate. Aparate portabile alimentate la presiunea de vapori a gazelor petroliere lichefiate» în temeiul Directivei 2009/142/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 333, 19.12.2015, p. 120).

| (2) | Aragazurile plate sunt compuse dintr-un ansamblu de arzătoare fixate pe un element în care este integrat, lângă arzător, un compartiment pentru un cartuș de gaz.” |
| --- | --- |

(2)

Aragazurile plate sunt compuse dintr-un ansamblu de arzătoare fixate pe un element în care este integrat, lângă arzător, un compartiment pentru un cartuș de gaz.”

---